# Službeni list L 248/2019

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 248 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 62.27 rujna 2019. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 248

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 62.27 rujna 2019.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Vijeća (EU) 2019/1586 od 26. rujna 2019. o provedbi Uredbe (EU) 2017/2063 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Venezueli | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/1587 оd 24. rujna 2019. o zabrani unošenja primjeraka određenih vrsta divlje faune i flore u Uniju u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 338/97 o zaštiti vrsta divlje faune i flore uređenjem trgovine njima | 5 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/1588 оd 25. rujna 2019. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1484/95 u vezi s određivanjem reprezentativnih cijena u sektorima mesa peradi i jaja i za albumin iz jaja | 22 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/1589 оd 26. rujna 2019. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka važenja odobrenja aktivnih tvari amidosulfuron, beta-ciflutrin, bifenoks, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflubenzuron, diflufenikan, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, pikloram, prosulfokarb, piriproksifen, tiofanat-metil, triflusulfuron i tritosulfuron (
  1
  ) | 24 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/1590 оd 26. rujna 2019. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2019/159 o uvođenju konačnih zaštitnih mjera protiv uvoza određenih proizvoda od čelika | 28 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2019/1591 od 19. rujna 2019. o imenovanju voditelja misije Europske unije za izgradnju sposobnosti u Somaliji (EUCAP Somalia) (EUCAP Somalia/1/2019) | 65 |
| | * | Provedbena odluka Vijeća (EU) 2019/1592 od 24. rujna 2019. o odobrenju Portugalu da uvede posebnu mjeru odstupanja od članka 193. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost | 67 |
| | * | Provedbena odluka Vijeća (EU) 2019/1593 od 24. rujna 2019. o izmjeni Provedbene odluke 2013/676/EU kojom se Rumunjskoj odobrava nastavak primjene posebne mjere odstupanja od članka 193. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost | 69 |
| | * | Provedbena odluka Vijeća (EU) 2019/1594 od 24. rujna 2019. o izmjeni Provedbene odluke 2013/805/EU kojom se Republici Poljskoj odobrava uvođenje mjera odstupanja od članka 26. stavka 1. točke (a) i članka 168. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost | 71 |
| | * | Odluka Vijeća (ZVSP) 2019/1595 od 26. rujna 2019. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2015/778 o vojnoj operaciji Europske unije na južnom središnjem Sredozemlju (EUNAVFOR MED SOPHIA) | 73 |
| | * | Odluka Vijeća (ZVSP) 2019/1596 od 26. rujna 2019. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2017/2074 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Venezueli | 74 |
| | * | Delegirana odluka Komisije (EU) 2019/1597 оd 3. svibnja 2019. o dopuni Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u odnosu na zajedničku metodologiju i minimalne zahtjeve u pogledu kvalitete za ujednačeno mjerenje razine otpada od hrane (
  1
  ) | 77 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/1598 оd 26. rujna 2019. o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2018/638 o utvrđivanju hitnih mjera za sprečavanje unošenja u Uniju štetnog organizma Spodoptera frugiperda (Smith)
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2019) 6818) | 86 |
| | | AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA |
| | * | Odluka br. 1/2019 Vijeća za pridruživanje EU-Ukrajina od 8. srpnja 2019. u pogledu izmjene Priloga XXVII. Sporazumu o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te njihovih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane [2019/1599] | 88 |
| | * | Odluka br. 2/2019 zajedničkog odbora u okviru Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i Japana od 26. kolovoza 2019. o utvrđivanju popisa osoba koje su voljne i mogu obavljati funkciju arbitra [2019/1600] | 99 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Provedbena uredba Vijeća (EU) 2019/1586 od 26. rujna 2019. o provedbi Uredbe (EU) 2017/2063 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Venezueli

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/1587 оd 24. rujna 2019. o zabrani unošenja primjeraka određenih vrsta divlje faune i flore u Uniju u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 338/97 o zaštiti vrsta divlje faune i flore uređenjem trgovine njima

5

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/1588 оd 25. rujna 2019. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1484/95 u vezi s određivanjem reprezentativnih cijena u sektorima mesa peradi i jaja i za albumin iz jaja

22

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/1589 оd 26. rujna 2019. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka važenja odobrenja aktivnih tvari amidosulfuron, beta-ciflutrin, bifenoks, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflubenzuron, diflufenikan, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, pikloram, prosulfokarb, piriproksifen, tiofanat-metil, triflusulfuron i tritosulfuron (
  1
  )

1

24

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/1590 оd 26. rujna 2019. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2019/159 o uvođenju konačnih zaštitnih mjera protiv uvoza određenih proizvoda od čelika

28

ODLUKE

*

Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2019/1591 od 19. rujna 2019. o imenovanju voditelja misije Europske unije za izgradnju sposobnosti u Somaliji (EUCAP Somalia) (EUCAP Somalia/1/2019)

65

*

Provedbena odluka Vijeća (EU) 2019/1592 od 24. rujna 2019. o odobrenju Portugalu da uvede posebnu mjeru odstupanja od članka 193. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost

67

*

Provedbena odluka Vijeća (EU) 2019/1593 od 24. rujna 2019. o izmjeni Provedbene odluke 2013/676/EU kojom se Rumunjskoj odobrava nastavak primjene posebne mjere odstupanja od članka 193. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost

69

*

Provedbena odluka Vijeća (EU) 2019/1594 od 24. rujna 2019. o izmjeni Provedbene odluke 2013/805/EU kojom se Republici Poljskoj odobrava uvođenje mjera odstupanja od članka 26. stavka 1. točke (a) i članka 168. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost

71

*

Odluka Vijeća (ZVSP) 2019/1595 od 26. rujna 2019. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2015/778 o vojnoj operaciji Europske unije na južnom središnjem Sredozemlju (EUNAVFOR MED SOPHIA)

73

*

Odluka Vijeća (ZVSP) 2019/1596 od 26. rujna 2019. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2017/2074 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Venezueli

74

*

Delegirana odluka Komisije (EU) 2019/1597 оd 3. svibnja 2019. o dopuni Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u odnosu na zajedničku metodologiju i minimalne zahtjeve u pogledu kvalitete za ujednačeno mjerenje razine otpada od hrane (
  1
  )

1

77

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/1598 оd 26. rujna 2019. o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2018/638 o utvrđivanju hitnih mjera za sprečavanje unošenja u Uniju štetnog organizma Spodoptera frugiperda (Smith)
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2019) 6818)

Spodoptera frugiperda

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2019) 6818)

86

AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

*

Odluka br. 1/2019 Vijeća za pridruživanje EU-Ukrajina od 8. srpnja 2019. u pogledu izmjene Priloga XXVII. Sporazumu o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te njihovih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane [2019/1599]

88

*

Odluka br. 2/2019 zajedničkog odbora u okviru Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i Japana od 26. kolovoza 2019. o utvrđivanju popisa osoba koje su voljne i mogu obavljati funkciju arbitra [2019/1600]

99

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 27.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | L 248/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

L 248/1

---

PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) 2019/1586

od 26. rujna 2019.

o provedbi Uredbe (EU) 2017/2063 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Venezueli

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2017/2063 od 13. studenoga 2017. o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Venezueli (1), a posebno njezin članak 17. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

budući da:

| (1) | Vijeće je 13. studenoga 2017. donijelo Uredbu (EU) 2017/2063. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 13. studenoga 2017. donijelo Uredbu (EU) 2017/2063.

| (2) | Visoki predstavnik 16. srpnja 2019. dao je izjavu u ime Unije u kojoj se navodi da politička kriza i gospodarski kolaps u Venezueli i dalje teško pogađaju stanovništvo, što pokazuje činjenica da je 4 milijuna ljudi pobjeglo iz Venezuele, i da je ta kriza i dalje glavni uzrok nestabilnosti regije. |
| --- | --- |

(2)

Visoki predstavnik 16. srpnja 2019. dao je izjavu u ime Unije u kojoj se navodi da politička kriza i gospodarski kolaps u Venezueli i dalje teško pogađaju stanovništvo, što pokazuje činjenica da je 4 milijuna ljudi pobjeglo iz Venezuele, i da je ta kriza i dalje glavni uzrok nestabilnosti regije.

| (3) | U izjavi je istaknuto da se u nedavno objavljenom izvješću visokog povjerenika UN-a za ljudska prava („izvješće”) na jasan i detaljan način potvrđuju opseg i ozbiljnost kršenja ljudskih prava, urušavanje vladavine prava i razgradnja demokratskih institucija u Venezueli. Osim toga, u izjavi je spomenuta tragična smrt kapetana Acoste Arévala dok je bio u pritvoru sigurnosnih snaga Venezuele kao očit primjer trajnog pogoršanja stanja ljudskih prava. |
| --- | --- |

(3)

U izjavi je istaknuto da se u nedavno objavljenom izvješću visokog povjerenika UN-a za ljudska prava („izvješće”) na jasan i detaljan način potvrđuju opseg i ozbiljnost kršenja ljudskih prava, urušavanje vladavine prava i razgradnja demokratskih institucija u Venezueli. Osim toga, u izjavi je spomenuta tragična smrt kapetana Acoste Arévala dok je bio u pritvoru sigurnosnih snaga Venezuele kao očit primjer trajnog pogoršanja stanja ljudskih prava.

| (4) | Unija je snažno poduprla nalaze izvješća i pozvala je režim da odmah zaustavi rasprostranjena kršenja ljudskih prava i da u potpunosti surađuje s Uredom visokog povjerenika UN-a za ljudska prava te u svim posebnim postupcima UN-a kako bi se osigurala provedba preporuka iz izvješća. Unija je također izrazila spremnost da započne s radom na primjeni ciljanih mjera protiv onih članova sigurnosnih snaga koji sudjeluju u mučenju i drugim teškim kršenjima ljudskih prava. |
| --- | --- |

(4)

Unija je snažno poduprla nalaze izvješća i pozvala je režim da odmah zaustavi rasprostranjena kršenja ljudskih prava i da u potpunosti surađuje s Uredom visokog povjerenika UN-a za ljudska prava te u svim posebnim postupcima UN-a kako bi se osigurala provedba preporuka iz izvješća. Unija je također izrazila spremnost da započne s radom na primjeni ciljanih mjera protiv onih članova sigurnosnih snaga koji sudjeluju u mučenju i drugim teškim kršenjima ljudskih prava.

| (5) | S obzirom na i dalje teško stanje u Venezueli, o kojem je izvijestio i visoki povjerenik UN-a za ljudska prava, te s obzirom na odgovornost za teška kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje, koja su počinili dijelovi venezuelskih sigurnosnih i obavještajnih snaga s ciljem podupiranja režima, sedam osoba trebalo bi uvrstiti na popis fizičkih i pravnih osoba, subjekata i tijela koji podliježu mjerama ograničavanja iz Priloga IV. Uredbi (EU) 2017/2063. |
| --- | --- |

(5)

S obzirom na i dalje teško stanje u Venezueli, o kojem je izvijestio i visoki povjerenik UN-a za ljudska prava, te s obzirom na odgovornost za teška kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje, koja su počinili dijelovi venezuelskih sigurnosnih i obavještajnih snaga s ciljem podupiranja režima, sedam osoba trebalo bi uvrstiti na popis fizičkih i pravnih osoba, subjekata i tijela koji podliježu mjerama ograničavanja iz Priloga IV. Uredbi (EU) 2017/2063.

| (6) | Prilog IV. Uredbi (EU) 2017/2063 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(6)

Prilog IV. Uredbi (EU) 2017/2063 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog IV. Uredbi (EU) 2017/2063 mijenja se kako je navedeno u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 26. rujna 2019.

Za Vijeće

Predsjednik

T. HARAKKA

---

(1)  
  SL L 295, 14.11.2017., str. 21.

1

---

PRILOG

Na popis fizičkih i pravnih osoba, subjekata i tijela naveden u Prilogu IV. Uredbi (EU) 2017/2063 dodaju se sljedeće osobe:

| | Ime | Identifikacijski podaci | Razlozi | Datum uvrštenja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „19. | Nestor Blanco Hurtado | Datum rođenja: 26. rujna 1982.
  Broj osobne iskaznice: V-15222057
  Spol: muški | Bojnik u Bolivarijanskoj nacionalnoj gardi (GNB), djelovao zajedno sa službenicima u Glavnoj upravi vojne protuobavještajne službe (Dirección General de Contrainteligencia Militar (DGCIM)) najkasnije od prosinca 2017. Odgovoran za teška kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje, prekomjernu upotrebu sile i zlostavljanje pritvorenika u objektima DGCIM-a. | 27.9.2019. |
| 20. | Rafael Ramon Blanco Marrero | Datum rođenja: 28. veljače 1968.
  Broj osobne iskaznice: V-6250588
  Spol: muški | Zamjenik direktora Glavne uprave vojne protuobavještajne službe (Dirección General de Contrainteligencia Militar (DGCIM)) najkasnije od prosinca 2018. i general zbora venezuelske Bolivarijanske nacionalne vojske od 5. srpnja 2019. Odgovoran za teška kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje, prekomjernu upotrebu sile i zlostavljanje pritvorenika u objektima DGCIM-a koja su pod njegovim zapovjedništvom počinili službenici DGCIM-a. Povezan sa smrću kapetana Acoste. | 27.9.2019. |
| 21. | Carlos Calderon | Spol: muški | Visoki dužnosnik (nazivan povjerenikom, direktorom i glavnim direktorom) u Bolivarijanskoj nacionalnoj obavještajnoj službi (SEBIN). Odgovoran za teška kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje, prekomjernu upotrebu sile i zlostavljanje pritvorenika u objektima SEBIN-a. Konkretno, sudjelovao je u mučenjima te okrutnom, neljudskom i ponižavajućem postupanju prema pritvorenicima u El Helicoideu, SEBIN-ovu zatvoru, te bio odgovoran za ta djela. | 27.9.2019. |
| 22. | Alexis Enrique Escalona Marrero | Datum rođenja: 12. listopada 1962.
  Spol: muški | Vršitelj dužnosti voditelja Nacionalnog ureda za suzbijanje organiziranog kriminala i financiranja terorizma (ONDOFT). Nacionalni zapovjednik Nacionalnog zapovjedništva za suzbijanje iznuda i otmica (Comando Nacional Antiextorsión y Secuestro (CONAS)) između 2014. i 2017. Odgovoran za teška kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje, prekomjernu upotrebu sile i zlostavljanje pritvorenika koja su pod njegovim zapovjedništvom počinili članovi CONAS-a. Također odgovoran za represiju civilnog društva koju su pod njegovim zapovjedništvom proveli članovi CONAS-a. | 27.9.2019. |
| 23. | Rafael Antonio Franco Quintero | Datum rođenja: 14. listopada 1973.
  Broj osobne iskaznice: V-11311672
  Spol: muški | Agent u Bolivarijanskoj nacionalnoj obavještajnoj službi (SEBIN). Voditelj istraga Glavne uprave vojne protuobavještajne službe (Dirección General de Contrainteligencia Militar (DGCIM)) najmanje između 2017. i prosinca 2018. Odgovoran za teška kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje, prekomjernu upotrebu sile i zlostavljanje pritvorenika u objektima DGCIMA-a koja su pod njegovim zapovjedništvom počinili članovi DGCIMA-a. Također odgovoran za represiju civilnog društva i demokratske oporbe koju su pod njegovim zapovjedništvom proveli članovi DGCIM-a. Povezan sa smrću kapetana Acoste. | 27.9.2019. |
| 24. | Alexander Enrique Granko Arteaga | Datum rođenja: 25. ožujka 1981.
  Broj osobne iskaznice: V-14970215
  Spol: muški | Voditelj (direktor) odjela za posebne poslove (DAE) Glavne uprave vojne protuobavještajne službe (Dirección General de Contrainteligencia Militar (DGCIM)). Odgovoran za teška kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje, prekomjernu upotrebu sile koja je uzrokovala smrt i ozljede te zlostavljanje pritvorenika u objektima DGCIMA-a koja su počinili on i službenici pod njegovim zapovjedništvom. Također odgovoran za represiju civilnog društva koju su pod njegovim zapovjedništvom proveli članovi DGCIM-a te je izravno sudjelovao u toj represiji. Povezan sa smrću kapetana Acoste. | 27.9.2019. |
| 25. | Hannover Esteban Guerrero Mijares | Datum rođenja: 14. siječnja 1971.
  Spol: muški | Voditelj istraga u Glavnoj upravi vojne protuobavještajne službe (Dirección General de Contrainteligencia Militar (DGCIM)) najmanje između travnja 2019. i kolovoza 2019. Kao voditelj istraga nadzirao je objekt DGCIM-a u Boleiti. Odgovoran za teška kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje, prekomjernu upotrebu sile i zlostavljanje pritvorenika koja su počinili on i službenici pod njegovim zapovjedništvom, osobito u Boleiti. Povezan sa smrću kapetana Acoste. | 27.9.2019.” |

Ime

Identifikacijski podaci

Razlozi

Datum uvrštenja

„19.

Nestor Blanco Hurtado

Datum rođenja: 26. rujna 1982.

Broj osobne iskaznice: V-15222057

Spol: muški

Bojnik u Bolivarijanskoj nacionalnoj gardi (GNB), djelovao zajedno sa službenicima u Glavnoj upravi vojne protuobavještajne službe (Dirección General de Contrainteligencia Militar (DGCIM)) najkasnije od prosinca 2017. Odgovoran za teška kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje, prekomjernu upotrebu sile i zlostavljanje pritvorenika u objektima DGCIM-a.

27.9.2019.

20.

Rafael Ramon Blanco Marrero

Datum rođenja: 28. veljače 1968.

Broj osobne iskaznice: V-6250588

Spol: muški

Zamjenik direktora Glavne uprave vojne protuobavještajne službe (Dirección General de Contrainteligencia Militar (DGCIM)) najkasnije od prosinca 2018. i general zbora venezuelske Bolivarijanske nacionalne vojske od 5. srpnja 2019. Odgovoran za teška kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje, prekomjernu upotrebu sile i zlostavljanje pritvorenika u objektima DGCIM-a koja su pod njegovim zapovjedništvom počinili službenici DGCIM-a. Povezan sa smrću kapetana Acoste.

27.9.2019.

21.

Carlos Calderon

Spol: muški

Visoki dužnosnik (nazivan povjerenikom, direktorom i glavnim direktorom) u Bolivarijanskoj nacionalnoj obavještajnoj službi (SEBIN). Odgovoran za teška kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje, prekomjernu upotrebu sile i zlostavljanje pritvorenika u objektima SEBIN-a. Konkretno, sudjelovao je u mučenjima te okrutnom, neljudskom i ponižavajućem postupanju prema pritvorenicima u El Helicoideu, SEBIN-ovu zatvoru, te bio odgovoran za ta djela.

27.9.2019.

22.

Alexis Enrique Escalona Marrero

Datum rođenja: 12. listopada 1962.

Spol: muški

Vršitelj dužnosti voditelja Nacionalnog ureda za suzbijanje organiziranog kriminala i financiranja terorizma (ONDOFT). Nacionalni zapovjednik Nacionalnog zapovjedništva za suzbijanje iznuda i otmica (Comando Nacional Antiextorsión y Secuestro (CONAS)) između 2014. i 2017. Odgovoran za teška kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje, prekomjernu upotrebu sile i zlostavljanje pritvorenika koja su pod njegovim zapovjedništvom počinili članovi CONAS-a. Također odgovoran za represiju civilnog društva koju su pod njegovim zapovjedništvom proveli članovi CONAS-a.

27.9.2019.

23.

Rafael Antonio Franco Quintero

Datum rođenja: 14. listopada 1973.

Broj osobne iskaznice: V-11311672

Spol: muški

Agent u Bolivarijanskoj nacionalnoj obavještajnoj službi (SEBIN). Voditelj istraga Glavne uprave vojne protuobavještajne službe (Dirección General de Contrainteligencia Militar (DGCIM)) najmanje između 2017. i prosinca 2018. Odgovoran za teška kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje, prekomjernu upotrebu sile i zlostavljanje pritvorenika u objektima DGCIMA-a koja su pod njegovim zapovjedništvom počinili članovi DGCIMA-a. Također odgovoran za represiju civilnog društva i demokratske oporbe koju su pod njegovim zapovjedništvom proveli članovi DGCIM-a. Povezan sa smrću kapetana Acoste.

27.9.2019.

24.

Alexander Enrique Granko Arteaga

Datum rođenja: 25. ožujka 1981.

Broj osobne iskaznice: V-14970215

Spol: muški

Voditelj (direktor) odjela za posebne poslove (DAE) Glavne uprave vojne protuobavještajne službe (Dirección General de Contrainteligencia Militar (DGCIM)). Odgovoran za teška kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje, prekomjernu upotrebu sile koja je uzrokovala smrt i ozljede te zlostavljanje pritvorenika u objektima DGCIMA-a koja su počinili on i službenici pod njegovim zapovjedništvom. Također odgovoran za represiju civilnog društva koju su pod njegovim zapovjedništvom proveli članovi DGCIM-a te je izravno sudjelovao u toj represiji. Povezan sa smrću kapetana Acoste.

27.9.2019.

25.

Hannover Esteban Guerrero Mijares

Datum rođenja: 14. siječnja 1971.

Spol: muški

Voditelj istraga u Glavnoj upravi vojne protuobavještajne službe (Dirección General de Contrainteligencia Militar (DGCIM)) najmanje između travnja 2019. i kolovoza 2019. Kao voditelj istraga nadzirao je objekt DGCIM-a u Boleiti. Odgovoran za teška kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje, prekomjernu upotrebu sile i zlostavljanje pritvorenika koja su počinili on i službenici pod njegovim zapovjedništvom, osobito u Boleiti. Povezan sa smrću kapetana Acoste.

27.9.2019.”

---

| 27.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | L 248/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

L 248/5

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/1587

оd 24. rujna 2019.

o zabrani unošenja primjeraka određenih vrsta divlje faune i flore u Uniju u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 338/97 o zaštiti vrsta divlje faune i flore uređenjem trgovine njima

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 338/97 od 9. prosinca 1996. o zaštiti vrsta divlje faune i flore uređenjem trgovine njima (1), a posebno njezin članak 4. stavak 6. točke (a) i (b),

budući da:

| (1) | Svrha Uredbe (EZ) br. 338/97 je zaštititi vrste divlje faune i flore te jamčiti njihovo očuvanje uređenjem trgovine životinjskim i biljnim vrstama navedenima u njezinim prilozima. Komisija može provesti tu uredbu uvođenjem ograničenja u pogledu unošenja primjeraka određenih vrsta u Uniju. |
| --- | --- |

(1)

Svrha Uredbe (EZ) br. 338/97 je zaštititi vrste divlje faune i flore te jamčiti njihovo očuvanje uređenjem trgovine životinjskim i biljnim vrstama navedenima u njezinim prilozima. Komisija može provesti tu uredbu uvođenjem ograničenja u pogledu unošenja primjeraka određenih vrsta u Uniju.

| (2) | Trenutačno primjenjiv popis vrsta čije je unošenje u Uniju zabranjeno utvrđen je u listopadu 2017. Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/1915 (2). |
| --- | --- |

(2)

Trenutačno primjenjiv popis vrsta čije je unošenje u Uniju zabranjeno utvrđen je u listopadu 2017. Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/1915 (2).

| (3) | Uzimajući u obzir relevantne preporuke koje je Stalni odbor CITES-a donio na svojem 69. i 70. sastanku (3) te na temelju izvješća pripremljenih za Skupinu EU-a za znanstvenu reviziju (4), Skupina je zaključila da bi stanje očuvanosti određenih dodatnih vrsta navedenih u Prilogu B Uredbi (EZ) br. 338/97 bilo ozbiljno ugroženo ako se njihovo unošenje u Uniju iz određenih zemalja podrijetla ne zabrani (5). Stoga bi trebalo zabraniti unošenje primjeraka sljedećih vrsta u Uniju:






  — | Pericopsis elata iz Côte D'Ivoire; |
| --- | --- | --- |

(3)

Uzimajući u obzir relevantne preporuke koje je Stalni odbor CITES-a donio na svojem 69. i 70. sastanku (3) te na temelju izvješća pripremljenih za Skupinu EU-a za znanstvenu reviziju (4), Skupina je zaključila da bi stanje očuvanosti određenih dodatnih vrsta navedenih u Prilogu B Uredbi (EZ) br. 338/97 bilo ozbiljno ugroženo ako se njihovo unošenje u Uniju iz određenih zemalja podrijetla ne zabrani (5). Stoga bi trebalo zabraniti unošenje primjeraka sljedećih vrsta u Uniju:

—

Pericopsis elata iz Côte D'Ivoire;

| — | Prunus africana iz Ekvatorske Gvineje. |
| --- | --- |

—

Prunus africana iz Ekvatorske Gvineje.

| (4) | Uzimajući nadalje u obzir odcjepljenje Južnog Sudana od Sudana 9. srpnja 2011. i njegovo primanje kao nove države članice od strane Opće skupštine Ujedinjenih naroda 14. srpnja 2011., kako bi se zadržale odredbe koje su već bile na snazi u vezi s državom prethodnicom, trebalo bi zabraniti i unošenje primjeraka sljedećih vrsta u Uniju:






  — | Torgos tracheliotus iz Južnog Sudana. |
| --- | --- | --- |

(4)

Uzimajući nadalje u obzir odcjepljenje Južnog Sudana od Sudana 9. srpnja 2011. i njegovo primanje kao nove države članice od strane Opće skupštine Ujedinjenih naroda 14. srpnja 2011., kako bi se zadržale odredbe koje su već bile na snazi u vezi s državom prethodnicom, trebalo bi zabraniti i unošenje primjeraka sljedećih vrsta u Uniju:

—

Torgos tracheliotus iz Južnog Sudana.

| (5) | Uzimajući u obzir daljnje preporuke koje je Stalni odbor CITES-a donio na svojem 69. i 70. sastanku te na temelju izvješća pripremljenih za Skupinu za znanstvenu reviziju (6), Skupina je nadalje zaključila da zabrana unošenja u Uniju više nije potrebna za primjerke sljedećih vrsta:






  — | Hippopotamus amphibius, Stangeriaceae spp. i Zamiaceae spp. iz Mozambika; |
| --- | --- | --- |

(5)

Uzimajući u obzir daljnje preporuke koje je Stalni odbor CITES-a donio na svojem 69. i 70. sastanku te na temelju izvješća pripremljenih za Skupinu za znanstvenu reviziju (6), Skupina je nadalje zaključila da zabrana unošenja u Uniju više nije potrebna za primjerke sljedećih vrsta:

—

Hippopotamus amphibius, Stangeriaceae spp. i Zamiaceae spp. iz Mozambika;

| — | Balearica regulorum i Agapornis fischeri iz Tanzanije; |
| --- | --- |

—

Balearica regulorum i Agapornis fischeri iz Tanzanije;

| — | Poicephalus fuscicollis iz Malija; |
| --- | --- |

—

Poicephalus fuscicollis iz Malija;

| — | Phelsuma breviceps i Phelsuma standingi iz Madagaskara; |
| --- | --- |

—

Phelsuma breviceps i Phelsuma standingi iz Madagaskara;

| — | Naja atra, Naja kaouthia, Naja siamensis, Cuora galbinifrons, Heosemys annandalii i Heosemys grandis iz Laosa; |
| --- | --- |

—

Naja atra, Naja kaouthia, Naja siamensis, Cuora galbinifrons, Heosemys annandalii i Heosemys grandis iz Laosa;

| — | Stigmochelys pardalis iz Demokratske Republike Kongo; |
| --- | --- |

—

Stigmochelys pardalis iz Demokratske Republike Kongo;

| — | Hippocampus kuda iz Vijetnama; |
| --- | --- |

—

Hippocampus kuda iz Vijetnama;

| — | Pandinus roeseli
   (7) iz Benina, Gane i Toga; |
| --- | --- |

—

Pandinus roeseli
   (7) iz Benina, Gane i Toga;

| — | Acanthastrea hemprichii, Favites halicora and Platygyra sinensis iz Tonge. |
| --- | --- |

—

Acanthastrea hemprichii, Favites halicora and Platygyra sinensis iz Tonge.

| (6) | Skupina za znanstvenu reviziju nadalje je zaključila da bi, na temelju najnovijih dostupnih informacija o nomenklaturi, ime vrste Ovis vignei bochariensis trebalo izmijeniti u Ovis aries cycloceros. Ta promjena u nomenklaturi ne utječe na područje primjene suspenzije koja je već na snazi. |
| --- | --- |

(6)

Skupina za znanstvenu reviziju nadalje je zaključila da bi, na temelju najnovijih dostupnih informacija o nomenklaturi, ime vrste Ovis vignei bochariensis trebalo izmijeniti u Ovis aries cycloceros. Ta promjena u nomenklaturi ne utječe na područje primjene suspenzije koja je već na snazi.

| (7) | Konačno, Skupina za znanstvenu reviziju zaključila je da bi, na temelju najnovijih dostupnih informacija, zabranu unošenja u Uniju primjeraka porodice Cycadaceae iz Mozambika trebalo izmijeniti tako da se odnosi samo na primjerke vrste Cycas thouarsii te porodice. |
| --- | --- |

(7)

Konačno, Skupina za znanstvenu reviziju zaključila je da bi, na temelju najnovijih dostupnih informacija, zabranu unošenja u Uniju primjeraka porodice Cycadaceae iz Mozambika trebalo izmijeniti tako da se odnosi samo na primjerke vrste Cycas thouarsii te porodice.

| (8) | Uzimajući u obzir zaključke Skupine za znanstvenu reviziju i, u slučaju kombinacija vrsta/zemalja navedenih u uvodnoj izjavi (3), nakon savjetovanja s predmetnim zemljama podrijetla u kontekstu Stalnog odbora CITES-a, trebalo bi ažurirati popis vrsta čije je unošenje u Uniju zabranjeno te Provedbenu uredbu (EU) 2017/1915, radi jasnoće, zamijeniti. |
| --- | --- |

(8)

Uzimajući u obzir zaključke Skupine za znanstvenu reviziju i, u slučaju kombinacija vrsta/zemalja navedenih u uvodnoj izjavi (3), nakon savjetovanja s predmetnim zemljama podrijetla u kontekstu Stalnog odbora CITES-a, trebalo bi ažurirati popis vrsta čije je unošenje u Uniju zabranjeno te Provedbenu uredbu (EU) 2017/1915, radi jasnoće, zamijeniti.

| (9) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za trgovinu divljom faunom i florom osnovanog na temelju članka 18. Uredbe, |
| --- | --- |

(9)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za trgovinu divljom faunom i florom osnovanog na temelju članka 18. Uredbe,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Zabranjuje se unošenje u Uniju primjeraka vrsta divlje faune i flore iz Priloga ovoj Uredbi iz zemalja podrijetla navedenih u Prilogu.

Članak 2.

Provedbena uredba (EU) 2017/1915 stavlja se izvan snage.

Upućivanja na Provedbenu uredbu stavljenu izvan snage tumače se kao upućivanja na ovu Uredbu.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 24. rujna 2019.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 61, 3.3.1997., str. 1.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1915 od 19. listopada 2017. o zabrani unošenja primjeraka određenih vrsta divlje faune i flore u Uniju (SL L 271, 20.10.2017., str. 7.).

2

(3)  Provedba Rezolucije Konferencije 12.8 (Rev. CoP17) o preispitivanju znatne trgovine primjercima vrsta iz Dodatka II. – Preporuke Stalnog odbora, Ženeva, 6. svibnja 2019., dostupno na https://cites.org/sites/default/files/notif/E-Notif-2019-027.pdf.

3

(4)  Tehničko izvješće br. 79/4/2/1 iz svibnja 2017. o izmjenama mišljenja Skupine za znanstvenu reviziju: uključivanje pregleda mišljenja o vrstama uhvaćenima u divljini iz Priloga A te mišljenja za bivše zemlje/teritorije; Tehničko izvješće br. 80/4/2/2 iz kolovoza 2017. o reviziji podvrsta roda Ovis, navedenih u CITES-u, u Uzbekistanu: ocjenjivanje suspenzije uvoza u EU za vrstu Ovis vignei bochariensis; Tehničko izvješće br. 82/4/2/2 iz siječnja 2018. o usporedbi odluka EU-a i odluka koje su donesene na 69. sastanku Stalnog odbora CITES-a, u kontekstu preispitivanja znatne trgovine; Tehničko izvješće br. 85/4/2/3 iz studenoga 2018. o usporedbi odluka EU-a i odluka koje su donesene na 70. sastanku Stalnog odbora CITES-a.

4

Ovis

Ovis vignei bochariensis

(5)  Sažeci sastanaka Skupine za znanstvenu reviziju dostupni su na https://circabc.europa.eu/w/browse/b46ce9b8-0fe6-4aab-b420-0c31527ad866.

5

(6)  Tehničko izvješće br. 82/4/2/2 iz siječnja 2018. o usporedbi odluka EU-a i odluka koje su donesene na 69. sastanku Stalnog odbora CITES-a u kontekstu preispitivanja znatne trgovine; Tehničko izvješće br. 85/4/2/3 iz studenoga 2018. o usporedbi odluka EU-a i odluka koje su donesene na 70. sastanku Stalnog odbora CITES-a.

6

(7)  Suspenzija koja je izvorno bila primjenjiva na vrstu Pandinus imperator, iz koje je 2017. izdvojena vrsta Pandinus roeseli, nakon taksonomskih izmjena donesenih na 17. sastanku Konferencije stranaka CITES-a.

7

Pandinus imperator

Pandinus roeseli

---

PRILOG

(1)

| Vrsta | Podrijetlo primjeraka | Primjerci | Zemlje podrijetla | Osnova u članku 4. stavku 6. točki: |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| FAUNA | | | | |
| CHORDATA | | | | |
| MAMMALIA | | | | |
| ARTIODACTYLA | | | | |
| Bovidae | | | | |
| Capra falconeri | Iz prirode | Lovački trofeji | Uzbekistan | (a) |
| CARNIVORA | | | | |
| Canidae | | | | |
| Canis lupus | Iz prirode | Lovački trofeji | Bjelarus, Mongolija, Tadžikistan, Turska | (a) |
| Ursidae | | | | |
| Ursus arctos | Iz prirode | Lovački trofeji | Kanada (Britanska Kolumbija), Kazahstan | (a) |
| Ursus thibetanus | Iz prirode | Lovački trofeji | Rusija | (a) |
| PROBOSCIDEA | | | | |
| Elephantidae | | | | |
| Loxodonta africana | Iz prirode | Lovački trofeji | Kamerun | (a) |

Vrsta

Podrijetlo primjeraka

Primjerci

Zemlje podrijetla

Osnova u članku 4. stavku 6. točki:

FAUNA

CHORDATA

MAMMALIA

ARTIODACTYLA

Bovidae

Capra falconeri

Iz prirode

Lovački trofeji

Uzbekistan

(a)

CARNIVORA

Canidae

Canis lupus

Iz prirode

Lovački trofeji

Bjelarus, Mongolija, Tadžikistan, Turska

(a)

Ursidae

Ursus arctos

Iz prirode

Lovački trofeji

Kanada (Britanska Kolumbija), Kazahstan

(a)

Ursus thibetanus

Iz prirode

Lovački trofeji

Rusija

(a)

PROBOSCIDEA

Elephantidae

Loxodonta africana

Iz prirode

Lovački trofeji

Kamerun

(a)

(2)

| Vrsta | Podrijetlo primjeraka | Primjerci | Zemlje podrijetla | Osnova u članku 4. stavku 6. točki: |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| FAUNA | | | | |
| CHORDATA | | | | |
| MAMMALIA | | | | |
| ARTIODACTYLA | | | | |
| Bovidae | | | | |
| Ovis aries cycloceros | Iz prirode | Svi | Uzbekistan | (b) |
| Cervidae | | | | |
| Cervus elaphus bactrianus | Iz prirode | Svi | Uzbekistan | (b) |
| Moschidae | | | | |
| Moschus moschiferus | Iz prirode | Svi | Rusija | (b) |
| CARNIVORA | | | | |
| Eupleridae | | | | |
| Cryptoprocta ferox | Iz prirode | Svi | Madagaskar | (b) |
| Felidae | | | | |
| Panthera leo | Iz prirode | Svi | Etiopija | (b) |
| Profelis aurata | Iz prirode | Svi | Tanzanija | (b) |
| Odobenidae | | | | |
| Odobenus rosmarus | Iz prirode | Svi | Grenland | (b) |
| PRIMATES | | | | |
| Cercopithecidae | | | | |
| Cercopithecus dryas | Iz prirode | Svi | Demokratska Republika Kongo | (b) |
| Macaca fascicularis | Iz prirode | Svi | Laos | (b) |
| Piliocolobus badius (sinonim Colobus badius) | Iz prirode | Svi | Gvineja | (b) |
| Pitheciidae | | | | |
| Chiropotes chiropotes | Iz prirode | Svi | Gvajana | (b) |
| AVES | | | | |
| Ciconiiformes | | | | |
| Balaenicipitidae | | | | |
| Balaeniceps rex | Iz prirode | Svi | Tanzanija | (b) |
| FALCONIFORMES | | | | |
| Accipitridae | | | | |
| Accipiter erythropus | Iz prirode | Svi | Gvineja | (b) |
| Accipiter melanoleucus | Iz prirode | Svi | Gvineja | (b) |
| Accipiter ovampensis | Iz prirode | Svi | Gvineja | (b) |
| Aquila rapax | Iz prirode | Svi | Gvineja | (b) |
| Aviceda cuculoides | Iz prirode | Svi | Gvineja | (b) |
| Gyps africanus | Iz prirode | Svi | Gvineja | (b) |
| Gyps bengalensis | Iz prirode | Svi | Afganistan, Indija | (b) |
| Gyps indicus | Iz prirode | Svi | Afganistan, Indija | (b) |
| Gyps rueppellii | Iz prirode | Svi | Gvineja | (b) |
| Gyps tenuirostris | Iz prirode | Svi | Indija | (b) |
| Hieraaetus ayresii | Iz prirode | Svi | Kamerun, Gvineja, Togo | (b) |
| Hieraaetus spilogaster | Iz prirode | Svi | Gvineja, Togo | (b) |
| Lophaetus occipitalis | Iz prirode | Svi | Gvineja | (b) |
| Macheiramphus alcinus | Iz prirode | Svi | Gvineja | (b) |
| Polemaetus bellicosus | Iz prirode | Svi | Kamerun, Gvineja, Tanzanija, Togo | (b) |
| Spizaetus africanus | Iz prirode | Svi | Gvineja | (b) |
| Stephanoaetus coronatus | Iz prirode | Svi | Côte d'Ivoire, Gvineja, Tanzanija, Togo | (b) |
| Terathopius ecaudatus | Iz prirode | Svi | Tanzanija | (b) |
| Torgos tracheliotus | Iz prirode | Svi | Kamerun, Južni Sudan, Sudan, Tanzanija | (b) |
| Trigonoceps occipitalis | Iz prirode | Svi | Côte d'Ivoire, Gvineja | (b) |
| Urotriorchis macrourus | Iz prirode | Svi | Gvineja | (b) |
| Falconidae | | | | |
| Falco chicquera | Iz prirode | Svi | Gvineja, Togo | (b) |
| Sagittariidae | | | | |
| Sagittarius serpentarius | Iz prirode | Svi | Kamerun, Gvineja, Tanzanija, Togo | (b) |
| GRUIFORMES | | | | |
| Gruidae | | | | |
| Balearica pavonina | Iz prirode | Svi | Gvineja, Mali, Južni Sudan, Sudan | (b) |
| Balearica regulorum | Iz prirode | Svi | Bocvana, Burundi, Demokratska Republika Kongo, Kenija, Južna Afrika, Zambija, Zimbabve | (b) |
| Bugeranus carunculatus | Iz prirode | Svi | Tanzanija | (b) |
| PSITTACIFORMES | | | | |
| Psittacidae | | | | |
| Agapornis pullarius | Iz prirode | Svi | Demokratska Republika Kongo, Côte d'Ivoire, Gvineja, Mali, Togo | (b) |
| Coracopsis vasa | Iz prirode | Svi | Madagaskar | (b) |
| Deroptyus accipitrinus | Iz prirode | Svi | Surinam | (b) |
| Poicephalus fuscicollis | Iz prirode | Svi | Côte d'Ivoire, Demokratska Republika Kongo, Gvineja, Togo | (b) |
| Poicephalus gulielmi | Iz prirode | Svi | Kamerun, Kongo, Gvineja | (b) |
| Pyrrhura caeruleiceps | Iz prirode | Svi | Kolumbija | (b) |
| Pyrrhura pfrimeri | Iz prirode | Svi | Brazil | (b) |
| Pyrrhura subandina | Iz prirode | Svi | Kolumbija | (b) |
| STRIGIFORMES | | | | |
| Strigidae | | | | |
| Asio capensis | Iz prirode | Svi | Gvineja | (b) |
| Bubo lacteus | Iz prirode | Svi | Gvineja | (b) |
| Bubo poensis | Iz prirode | Svi | Gvineja | (b) |
| Glaucidium capense | Iz prirode | Svi | Ruanda | (b) |
| Glaucidium perlatum | Iz prirode | Svi | Kamerun, Gvineja | (b) |
| Ptilopsis leucotis | Iz prirode | Svi | Gvineja | (b) |
| Scotopelia bouvieri | Iz prirode | Svi | Kamerun | (b) |
| Scotopelia peli | Iz prirode | Svi | Gvineja | (b) |
| REPTILIA | | | | |
| SAURIA | | | | |
| Agamidae | | | | |
| Uromastyx dispar | Iz prirode | Svi | Mali, Sudan | (b) |
| Uromastyx geyri | Iz prirode | Svi | Mali, Niger | (b) |
| Chamaeleonidae | | | | |
| Brookesia decaryi | Iz prirode | Svi | Madagaskar | (b) |
| Chamaeleo africanus | Iz prirode | Svi | Niger | (b) |
| Chamaeleo gracilis | Iz prirode | Svi | Benin, Gana | (b) |
| | Uzeti iz prirode i othranjeni u kontroliranim uvjetima | Svi | Benin | (b) |
| Chamaeleo senegalensis | Iz prirode | Svi | Benin, Gana, Togo | (b) |
| | Uzeti iz prirode i othranjeni u kontroliranim uvjetima | Dužina od njuške do crijevnog otvora veća od 6 cm | Benin, Togo | (b) |
| Furcifer labordi | Iz prirode | Svi | Madagaskar | (b) |
| Kinyongia fischeri | Iz prirode | Svi | Tanzanija | (b) |
| Kinyongia tavetana | Iz prirode | Svi | Tanzanija | (b) |
| Trioceros camerunensis | Iz prirode | Svi | Kamerun | (b) |
| Trioceros deremensis | Iz prirode | Svi | Tanzanija | (b) |
| Trioceros feae | Iz prirode | Svi | Ekvatorska Gvineja | (b) |
| Trioceros fuelleborni | Iz prirode | Svi | Tanzanija | (b) |
| Trioceros montium | Iz prirode | Svi | Kamerun | (b) |
| Trioceros perreti | Iz prirode | Svi | Kamerun | (b) |
| Trioceros quadricornis | Iz prirode | Svi | Kamerun | (b) |
| Trioceros serratus | Iz prirode | Svi | Kamerun | (b) |
| Trioceros werneri | Iz prirode | Svi | Tanzanija | (b) |
| Trioceros wiedersheimi | Iz prirode | Svi | Kamerun | (b) |
| Cordylidae | | | | |
| Cordylus rhodesianus | Iz prirode | Svi | Mozambik | (b) |
| Cordylus tropidosternum | Iz prirode | Svi | Mozambik | (b) |
| Cordylus vittifer | Iz prirode | Svi | Mozambik | (b) |
| Smaug mossambicus | Iz prirode | Svi | Mozambik | (b) |
| Gekkonidae | | | | |
| Phelsuma borai | Iz prirode | Svi | Madagaskar | (b) |
| Phelsuma gouldi | Iz prirode | Svi | Madagaskar | (b) |
| Phelsuma hoeschi | Iz prirode | Svi | Madagaskar | (b) |
| Phelsuma ravenalla | Iz prirode | Svi | Madagaskar | (b) |
| Scincidae | | | | |
| Corucia zebrata | Iz prirode | Svi | Salomonovi Otoci | (b) |
| Varanidae | | | | |
| Varanus albigularis | Iz prirode | Svi | Tanzanija | (b) |
| Varanus beccarii | Iz prirode | Svi | Indonezija | (b) |
| Varanus dumerilii | Iz prirode | Svi | Indonezija | (b) |
| Varanus exanthematicus | Iz prirode | Svi | Benin, Togo | (b) |
| | Uzeti iz prirode i othranjeni u kontroliranim uvjetima | Ukupne dužine veće od 35 cm | Benin, Togo | (b) |
| Varanus jobiensis (sinonim V. karlschmidti) | Iz prirode | Svi | Indonezija | (b) |
| Varanus niloticus | Iz prirode | Svi | Benin, Togo | (b) |
| | Uzeti iz prirode i othranjeni u kontroliranim uvjetima | Ukupne dužine veće od 35 cm | Benin | (b) |
| | Uzeti iz prirode i othranjeni u kontroliranim uvjetima | Svi | Togo | (b) |
| Varanus ornatus | Iz prirode | Svi | Togo | (b) |
| | Uzeti iz prirode i othranjeni u kontroliranim uvjetima | Svi | Togo | (b) |
| Varanus salvadorii | Iz prirode | Svi | Indonezija | (b) |
| Varanus spinulosus | Iz prirode | Svi | Salomonovi Otoci | (b) |
| SERPENTES | | | | |
| Boidae | | | | |
| Calabaria reinhardtii | Iz prirode | Svi | Togo | (b) |
| | Uzeti iz prirode i othranjeni u kontroliranim uvjetima | Svi | Benin, Togo | (b) |
| Candoia carinata | Iz prirode | Svi | Indonezija | (b) |
| Pythonidae | | | | |
| Liasis fuscus | Iz prirode | Svi | Indonezija | (b) |
| Morelia boeleni | Iz prirode | Svi | Indonezija | (b) |
| Python bivittatus | Iz prirode | Svi | Kina | (b) |
| Python molurus | Iz prirode | Svi | Kina | (b) |
| Python regius | Iz prirode | Svi | Benin, Gvineja | (b) |
| TESTUDINES | | | | |
| Emydidae | | | | |
| Chrysemys picta | Svi | Živi | Svi | (d) |
| Geoemydidae | | | | |
| Cuora amboinensis | Iz prirode | Svi | Indonezija, Malezija | (b) |
| Cuora bourreti | Iz prirode | Svi | Laos | (b) |
| Cuora galbinifrons | Iz prirode | Svi | Kina | (b) |
| Heosemys spinosa | Iz prirode | Svi | Indonezija | (b) |
| Leucocephalon yuwonoi | Iz prirode | Svi | Indonezija | (b) |
| Malayemys subtrijuga | Iz prirode | Svi | Indonezija | (b) |
| Notochelys platynota | Iz prirode | Svi | Indonezija | (b) |
| Siebenrockiella crassicollis | Iz prirode | Svi | Indonezija | (b) |
| Podocnemididae | | | | |
| Erymnochelys madagascariensis | Iz prirode | Svi | Madagaskar | (b) |
| Peltocephalus dumerilianus | Iz prirode | Svi | Gvajana | (b) |
| Podocnemis unifilis | Iz prirode | Svi | Surinam | (b) |
| Testudinidae | | | | |
| Centrochelys sulcata | Uzeti iz prirode i othranjeni u kontroliranim uvjetima | Svi | Benin, Togo | (b) |
| Indotestudo forstenii | Iz prirode | Svi | Sve | (b) |
| Indotestudo travancorica | Iz prirode | Svi | Sve | (b) |
| Kinixys erosa | Iz prirode | Svi | Demokratska Republika Kongo, Togo | (b) |
| Kinixys homeana | Iz prirode | Svi | Benin, Gana, Togo | (b) |
| | Uzeti iz prirode i othranjeni u kontroliranim uvjetima | Svi | Benin | (b) |
| | Uzeti iz prirode i othranjeni u kontroliranim uvjetima | Dužine leđnog dijela oklopa veće od 8 cm | Togo | (b) |
| Kinixys nogueyi | Iz prirode | Svi | Benin, Gana | (b) |
| | Uzeti iz prirode i othranjeni u kontroliranim uvjetima | Dužine leđnog dijela oklopa veće od 5 cm | Benin | (b) |
| Kinixys spekii | Iz prirode | Svi | Mozambik | (b) |
| Kinixys zombensis | Iz prirode | Svi | Mozambik | (b) |
| Manouria emys | Iz prirode | Svi | Indonezija | (b) |
| Manouria impressa | Iz prirode | Svi | Vijetnam | (b) |
| Stigmochelys pardalis | Iz prirode | Svi | Uganda | (b) |
| Testudo horsfieldii | Iz prirode | Svi | Kazahstan | (b) |
| Trionychidae | | | | |
| Amyda cartilaginea | Iz prirode | Svi | Indonezija | (b) |
| Pelochelys cantorii | Iz prirode | Svi | Indonezija | (b) |
| AMPHIBIA | | | | |
| ANURA | | | | |
| Conrauidae | | | | |
| Conraua goliath | Iz prirode | Svi | Kamerun | (b) |
| Dendrobatidae | | | | |
| Hyloxalus azureiventris | Iz prirode | Svi | Peru | (b) |
| Ranitomeya variabilis | Iz prirode | Svi | Peru | (b) |
| Ranitomeya ventrimaculata | Iz prirode | Svi | Peru | (b) |
| Mantellidae | | | | |
| Mantella aurantiaca | Iz prirode | Svi | Madagaskar | (b) |
| Mantella cowani | Iz prirode | Svi | Madagaskar | (b) |
| Mantella crocea | Iz prirode | Svi | Madagaskar | (b) |
| Mantella pulchra | Iz prirode | Svi | Madagaskar | (b) |
| Mantella viridis | Iz prirode | Svi | Madagaskar | (b) |
| Microhylidae | | | | |
| Scaphiophryne gottlebei | Iz prirode | Svi | Madagaskar | (b) |
| ACTINOPTERI | | | | |
| PERCIFORMES | | | | |
| Labridae | | | | |
| Cheilinus undulatus | Iz prirode | Svi | Indonezija | (b) |
| SYNGNATHIFORMES | | | | |
| Syngnathidae | | | | |
| Hippocampus algiricus | Iz prirode | Svi | Gvineja, Senegal | (b) |
| Hippocampus barbouri | Iz prirode | Svi | Indonezija | (b) |
| Hippocampus comes | Iz prirode | Svi | Indonezija | (b) |
| Hippocampus erectus | Iz prirode | Svi | Brazil | (b) |
| Hippocampus histrix | Iz prirode | Svi | Indonezija | (b) |
| Hippocampus kelloggi | Iz prirode | Svi | Indonezija | (b) |
| Hippocampus kuda | Iz prirode | Svi | Kina, Indonezija | (b) |
| Hippocampus spinosissimus | Iz prirode | Svi | Indonezija | (b) |
| ARTHROPODA | | | | |
| ARACHNIDA | | | | |
| SCORPIONES | | | | |
| Scorpionidae | | | | |
| Pandinus imperator | Iz prirode | Svi | Benin, Gana, Togo | (b) |
| | Uzeti iz prirode i othranjeni u kontroliranim uvjetima | Svi | Benin, Gana, Togo | (b) |
| Insecta | | | | |
| Lepidoptera | | | | |
| Papilionidae | | | | |
| Ornithoptera croesus | Iz prirode | Svi | Indonezija | (b) |
| Ornithoptera priamus | Iz prirode | Svi | Salomonovi Otoci | (b) |
| | Uzeti iz prirode i othranjeni u kontroliranim uvjetima | Svi | Salomonovi Otoci | (b) |
| Ornithoptera victoriae | Iz prirode | Svi | Salomonovi Otoci | (b) |
| | Uzeti iz prirode i othranjeni u kontroliranim uvjetima | Svi | Salomonovi Otoci | (b) |
| MOLLUSCA | | | | |
| BIVALVIA | | | | |
| VENEROIDA | | | | |
| Tridacnidae | | | | |
| Hippopus hippopus | Iz prirode | Svi | Tonga, Vanuatu, Vijetnam | (b) |
| Tridacna crocea | Iz prirode | Svi | Kambodža, Fidži, Salomonovi Otoci, Tonga, Vanuatu, Vijetnam | (b) |
| Tridacna derasa | Iz prirode | Svi | Fidži, Palau, Salomonovi Otoci, Tonga, Vanuatu, Vijetnam | (b) |
| Tridacna gigas | Iz prirode | Svi | Maršalovi Otoci, Salomonovi Otoci, Tonga, Vijetnam | (b) |
| Tridacna maxima | Iz prirode | Svi | Kambodža, Fidži, Maršalovi Otoci, Mikronezija, Mozambik, Salomonovi Otoci, Tonga, Vanuatu, Vijetnam | (b) |
| Tridacna noae | Iz prirode | Svi | Fidži, Mikronezija, Salomonovi Otoci, Vanuatu | (b) |
| Tridacna rosewateri | Iz prirode | Svi | Mozambik | (b) |
| Tridacna squamosa | Iz prirode | Svi | Kambodža, Fidži, Mozambik, Salomonovi Otoci, Tonga, Vanuatu, Vijetnam | (b) |
| Tridacna tevoroa | Iz prirode | Svi | Tonga | (b) |
| GASTROPODA | | | | |
| MESOGASTROPODA | | | | |
| Strombidae | | | | |
| Strombus gigas | Iz prirode | Svi | Grenada, Haiti | (b) |
| CNIDARIA | | | | |
| ANTHOZOA | | | | |
| HELIOPORACEA | | | | |
| Helioporidae | | | | |
| Heliopora coerulea | Iz prirode | Svi | Salomonovi Otoci | (b) |
| SCLERACTINIA | | | | |
| Scleractinia spp. | Iz prirode | Svi | Gana | (b) |
| Agariciidae | | | | |
| Agaricia agaricites | Iz prirode | Svi | Haiti | (b) |
| Caryophylliidae | | | | |
| Catalaphyllia jardinei | Iz prirode | Svi | Salomonovi Otoci | (b) |
| Euphyllia divisa | Iz prirode | Živi koralji osim primjeraka iz marikulture pričvršćenih na umjetne supstrate | Indonezija | (b) |
| Euphyllia fimbriata | Iz prirode | Živi koralji osim primjeraka iz marikulture pričvršćenih na umjetne supstrate | Indonezija | (b) |
| Euphyllia paraancora | Iz prirode | Živi koralji osim primjeraka iz marikulture pričvršćenih na umjetne supstrate | Indonezija | (b) |
| Euphyllia paradivisa | Iz prirode | Živi koralji osim primjeraka iz marikulture pričvršćenih na umjetne supstrate | Indonezija | (b) |
| Euphyllia yaeyamaensis | Iz prirode | Živi koralji osim primjeraka iz marikulture pričvršćenih na umjetne supstrate | Indonezija | (b) |
| Plerogyra discus | Iz prirode | Svi osim primjeraka iz marikulture pričvršćenih na umjetne supstrate | Indonezija | (b) |
| Plerogyra simplex (Plerogyra taisnei) | Iz prirode | Svi osim primjeraka iz marikulture pričvršćenih na umjetne supstrate | Indonezija | (b) |
| Mussidae | | | | |
| Blastomussa merleti | Iz prirode | Svi osim primjeraka iz marikulture pričvršćenih na umjetne supstrate | Indonezija | (b) |
| Cynarina lacrymalis | Iz prirode | Svi osim primjeraka iz marikulture pričvršćenih na umjetne supstrate | Indonezija | (b) |
| Scolymia spp. | Iz prirode | Svi | Tonga | (b) |
| Pocilloporidae | | | | |
| Seriatopora stellata | Iz prirode | Svi | Indonezija | (b) |
| Trachyphylliidae | | | | |
| Trachyphyllia geoffroyi | Iz prirode | Svi | Fidži | (b) |
| FLORA | | | | |
| Cycadaceae | | | | |
| Cycas thouarsii | Iz prirode | Svi | Mozambik | (b) |
| Euphorbiaceae | | | | |
| Euphorbia ankarensis | Iz prirode | Svi | Madagaskar | (b) |
| Euphorbia banae | Iz prirode | Svi | Madagaskar | (b) |
| Euphorbia berorohae | Iz prirode | Svi | Madagaskar | (b) |
| Euphorbia bongolavensis | Iz prirode | Svi | Madagaskar | (b) |
| Euphorbia bulbispina | Iz prirode | Svi | Madagaskar | (b) |
| Euphorbia duranii | Iz prirode | Svi | Madagaskar | (b) |
| Euphorbia fianarantsoae | Iz prirode | Svi | Madagaskar | (b) |
| Euphorbia iharanae | Iz prirode | Svi | Madagaskar | (b) |
| Euphorbia kondoi | Iz prirode | Svi | Madagaskar | (b) |
| Euphorbia labatii | Iz prirode | Svi | Madagaskar | (b) |
| Euphorbia lophogona | Iz prirode | Svi | Madagaskar | (b) |
| Euphorbia millotii | Iz prirode | Svi | Madagaskar | (b) |
| Euphorbia neohumbertii | Iz prirode | Svi | Madagaskar | (b) |
| Euphorbia pachypodioides | Iz prirode | Svi | Madagaskar | (b) |
| Euphorbia ragafindrutsirae | Iz prirode | Svi | Madagaskar | (b) |
| Euphorbia suzannae-marnierae | Iz prirode | Svi | Madagaskar | (b) |
| Euphorbia waringiae | Iz prirode | Svi | Madagaskar | (b) |
| Leguminosae | | | | |
| Pericopsis elata | Iz prirode | Svi | Côte d'Ivoire | (b) |
| Orchidaceae | | | | |
| Cypripedium japonicum | Iz prirode | Svi | Kina, Južna Koreja | (b) |
| Cypripedium macranthos | Iz prirode | Svi | Južna Koreja | (b) |
| Cypripedium micranthum | Iz prirode | Svi | Kina | (b) |
| Dendrobium bellatulum | Iz prirode | Svi | Vijetnam | (b) |
| Dendrobium nobile | Iz prirode | Svi | Laos | (b) |
| Dendrobium wardianum | Iz prirode | Svi | Vijetnam | (b) |
| Myrmecophila tibicinis | Iz prirode | Svi | Belize | (b) |
| Phalaenopsis parishii | Iz prirode | Svi | Vijetnam | (b) |
| Rosaceae | | | | |
| Prunus africana | Iz prirode | Svi | Ekvatorska Gvineja | (b) |

Vrsta

Podrijetlo primjeraka

Primjerci

Zemlje podrijetla

Osnova u članku 4. stavku 6. točki:

FAUNA

CHORDATA

MAMMALIA

ARTIODACTYLA

Bovidae

Ovis aries cycloceros

Iz prirode

Svi

Uzbekistan

(b)

Cervidae

Cervus elaphus bactrianus

Iz prirode

Svi

Uzbekistan

(b)

Moschidae

Moschus moschiferus

Iz prirode

Svi

Rusija

(b)

CARNIVORA

Eupleridae

Cryptoprocta ferox

Iz prirode

Svi

Madagaskar

(b)

Felidae

Panthera leo

Iz prirode

Svi

Etiopija

(b)

Profelis aurata

Iz prirode

Svi

Tanzanija

(b)

Odobenidae

Odobenus rosmarus

Iz prirode

Svi

Grenland

(b)

PRIMATES

Cercopithecidae

Cercopithecus dryas

Iz prirode

Svi

Demokratska Republika Kongo

(b)

Macaca fascicularis

Iz prirode

Svi

Laos

(b)

Piliocolobus badius (sinonim Colobus badius)

Iz prirode

Svi

Gvineja

(b)

Pitheciidae

Chiropotes chiropotes

Iz prirode

Svi

Gvajana

(b)

AVES

Ciconiiformes

Balaenicipitidae

Balaeniceps rex

Iz prirode

Svi

Tanzanija

(b)

FALCONIFORMES

Accipitridae

Accipiter erythropus

Iz prirode

Svi

Gvineja

(b)

Accipiter melanoleucus

Iz prirode

Svi

Gvineja

(b)

Accipiter ovampensis

Iz prirode

Svi

Gvineja

(b)

Aquila rapax

Iz prirode

Svi

Gvineja

(b)

Aviceda cuculoides

Iz prirode

Svi

Gvineja

(b)

Gyps africanus

Iz prirode

Svi

Gvineja

(b)

Gyps bengalensis

Iz prirode

Svi

Afganistan, Indija

(b)

Gyps indicus

Iz prirode

Svi

Afganistan, Indija

(b)

Gyps rueppellii

Iz prirode

Svi

Gvineja

(b)

Gyps tenuirostris

Iz prirode

Svi

Indija

(b)

Hieraaetus ayresii

Iz prirode

Svi

Kamerun, Gvineja, Togo

(b)

Hieraaetus spilogaster

Iz prirode

Svi

Gvineja, Togo

(b)

Lophaetus occipitalis

Iz prirode

Svi

Gvineja

(b)

Macheiramphus alcinus

Iz prirode

Svi

Gvineja

(b)

Polemaetus bellicosus

Iz prirode

Svi

Kamerun, Gvineja, Tanzanija, Togo

(b)

Spizaetus africanus

Iz prirode

Svi

Gvineja

(b)

Stephanoaetus coronatus

Iz prirode

Svi

Côte d'Ivoire, Gvineja, Tanzanija, Togo

(b)

Terathopius ecaudatus

Iz prirode

Svi

Tanzanija

(b)

Torgos tracheliotus

Iz prirode

Svi

Kamerun, Južni Sudan, Sudan, Tanzanija

(b)

Trigonoceps occipitalis

Iz prirode

Svi

Côte d'Ivoire, Gvineja

(b)

Urotriorchis macrourus

Iz prirode

Svi

Gvineja

(b)

Falconidae

Falco chicquera

Iz prirode

Svi

Gvineja, Togo

(b)

Sagittariidae

Sagittarius serpentarius

Iz prirode

Svi

Kamerun, Gvineja, Tanzanija, Togo

(b)

GRUIFORMES

Gruidae

Balearica pavonina

Iz prirode

Svi

Gvineja, Mali, Južni Sudan, Sudan

(b)

Balearica regulorum

Iz prirode

Svi

Bocvana, Burundi, Demokratska Republika Kongo, Kenija, Južna Afrika, Zambija, Zimbabve

(b)

Bugeranus carunculatus

Iz prirode

Svi

Tanzanija

(b)

PSITTACIFORMES

Psittacidae

Agapornis pullarius

Iz prirode

Svi

Demokratska Republika Kongo, Côte d'Ivoire, Gvineja, Mali, Togo

(b)

Coracopsis vasa

Iz prirode

Svi

Madagaskar

(b)

Deroptyus accipitrinus

Iz prirode

Svi

Surinam

(b)

Poicephalus fuscicollis

Iz prirode

Svi

Côte d'Ivoire, Demokratska Republika Kongo, Gvineja, Togo

(b)

Poicephalus gulielmi

Iz prirode

Svi

Kamerun, Kongo, Gvineja

(b)

Pyrrhura caeruleiceps

Iz prirode

Svi

Kolumbija

(b)

Pyrrhura pfrimeri

Iz prirode

Svi

Brazil

(b)

Pyrrhura subandina

Iz prirode

Svi

Kolumbija

(b)

STRIGIFORMES

Strigidae

Asio capensis

Iz prirode

Svi

Gvineja

(b)

Bubo lacteus

Iz prirode

Svi

Gvineja

(b)

Bubo poensis

Iz prirode

Svi

Gvineja

(b)

Glaucidium capense

Iz prirode

Svi

Ruanda

(b)

Glaucidium perlatum

Iz prirode

Svi

Kamerun, Gvineja

(b)

Ptilopsis leucotis

Iz prirode

Svi

Gvineja

(b)

Scotopelia bouvieri

Iz prirode

Svi

Kamerun

(b)

Scotopelia peli

Iz prirode

Svi

Gvineja

(b)

REPTILIA

SAURIA

Agamidae

Uromastyx dispar

Iz prirode

Svi

Mali, Sudan

(b)

Uromastyx geyri

Iz prirode

Svi

Mali, Niger

(b)

Chamaeleonidae

Brookesia decaryi

Iz prirode

Svi

Madagaskar

(b)

Chamaeleo africanus

Iz prirode

Svi

Niger

(b)

Chamaeleo gracilis

Iz prirode

Svi

Benin, Gana

(b)

Uzeti iz prirode i othranjeni u kontroliranim uvjetima

Svi

Benin

(b)

Chamaeleo senegalensis

Iz prirode

Svi

Benin, Gana, Togo

(b)

Uzeti iz prirode i othranjeni u kontroliranim uvjetima

Dužina od njuške do crijevnog otvora veća od 6 cm

Benin, Togo

(b)

Furcifer labordi

Iz prirode

Svi

Madagaskar

(b)

Kinyongia fischeri

Iz prirode

Svi

Tanzanija

(b)

Kinyongia tavetana

Iz prirode

Svi

Tanzanija

(b)

Trioceros camerunensis

Iz prirode

Svi

Kamerun

(b)

Trioceros deremensis

Iz prirode

Svi

Tanzanija

(b)

Trioceros feae

Iz prirode

Svi

Ekvatorska Gvineja

(b)

Trioceros fuelleborni

Iz prirode

Svi

Tanzanija

(b)

Trioceros montium

Iz prirode

Svi

Kamerun

(b)

Trioceros perreti

Iz prirode

Svi

Kamerun

(b)

Trioceros quadricornis

Iz prirode

Svi

Kamerun

(b)

Trioceros serratus

Iz prirode

Svi

Kamerun

(b)

Trioceros werneri

Iz prirode

Svi

Tanzanija

(b)

Trioceros wiedersheimi

Iz prirode

Svi

Kamerun

(b)

Cordylidae

Cordylus rhodesianus

Iz prirode

Svi

Mozambik

(b)

Cordylus tropidosternum

Iz prirode

Svi

Mozambik

(b)

Cordylus vittifer

Iz prirode

Svi

Mozambik

(b)

Smaug mossambicus

Iz prirode

Svi

Mozambik

(b)

Gekkonidae

Phelsuma borai

Iz prirode

Svi

Madagaskar

(b)

Phelsuma gouldi

Iz prirode

Svi

Madagaskar

(b)

Phelsuma hoeschi

Iz prirode

Svi

Madagaskar

(b)

Phelsuma ravenalla

Iz prirode

Svi

Madagaskar

(b)

Scincidae

Corucia zebrata

Iz prirode

Svi

Salomonovi Otoci

(b)

Varanidae

Varanus albigularis

Iz prirode

Svi

Tanzanija

(b)

Varanus beccarii

Iz prirode

Svi

Indonezija

(b)

Varanus dumerilii

Iz prirode

Svi

Indonezija

(b)

Varanus exanthematicus

Iz prirode

Svi

Benin, Togo

(b)

Uzeti iz prirode i othranjeni u kontroliranim uvjetima

Ukupne dužine veće od 35 cm

Benin, Togo

(b)

Varanus jobiensis (sinonim V. karlschmidti)

Iz prirode

Svi

Indonezija

(b)

Varanus niloticus

Iz prirode

Svi

Benin, Togo

(b)

Uzeti iz prirode i othranjeni u kontroliranim uvjetima

Ukupne dužine veće od 35 cm

Benin

(b)

Uzeti iz prirode i othranjeni u kontroliranim uvjetima

Svi

Togo

(b)

Varanus ornatus

Iz prirode

Svi

Togo

(b)

Uzeti iz prirode i othranjeni u kontroliranim uvjetima

Svi

Togo

(b)

Varanus salvadorii

Iz prirode

Svi

Indonezija

(b)

Varanus spinulosus

Iz prirode

Svi

Salomonovi Otoci

(b)

SERPENTES

Boidae

Calabaria reinhardtii

Iz prirode

Svi

Togo

(b)

Uzeti iz prirode i othranjeni u kontroliranim uvjetima

Svi

Benin, Togo

(b)

Candoia carinata

Iz prirode

Svi

Indonezija

(b)

Pythonidae

Liasis fuscus

Iz prirode

Svi

Indonezija

(b)

Morelia boeleni

Iz prirode

Svi

Indonezija

(b)

Python bivittatus

Iz prirode

Svi

Kina

(b)

Python molurus

Iz prirode

Svi

Kina

(b)

Python regius

Iz prirode

Svi

Benin, Gvineja

(b)

TESTUDINES

Emydidae

Chrysemys picta

Svi

Živi

Svi

(d)

Geoemydidae

Cuora amboinensis

Iz prirode

Svi

Indonezija, Malezija

(b)

Cuora bourreti

Iz prirode

Svi

Laos

(b)

Cuora galbinifrons

Iz prirode

Svi

Kina

(b)

Heosemys spinosa

Iz prirode

Svi

Indonezija

(b)

Leucocephalon yuwonoi

Iz prirode

Svi

Indonezija

(b)

Malayemys subtrijuga

Iz prirode

Svi

Indonezija

(b)

Notochelys platynota

Iz prirode

Svi

Indonezija

(b)

Siebenrockiella crassicollis

Iz prirode

Svi

Indonezija

(b)

Podocnemididae

Erymnochelys madagascariensis

Iz prirode

Svi

Madagaskar

(b)

Peltocephalus dumerilianus

Iz prirode

Svi

Gvajana

(b)

Podocnemis unifilis

Iz prirode

Svi

Surinam

(b)

Testudinidae

Centrochelys sulcata

Uzeti iz prirode i othranjeni u kontroliranim uvjetima

Svi

Benin, Togo

(b)

Indotestudo forstenii

Iz prirode

Svi

Sve

(b)

Indotestudo travancorica

Iz prirode

Svi

Sve

(b)

Kinixys erosa

Iz prirode

Svi

Demokratska Republika Kongo, Togo

(b)

Kinixys homeana

Iz prirode

Svi

Benin, Gana, Togo

(b)

Uzeti iz prirode i othranjeni u kontroliranim uvjetima

Svi

Benin

(b)

Uzeti iz prirode i othranjeni u kontroliranim uvjetima

Dužine leđnog dijela oklopa veće od 8 cm

Togo

(b)

Kinixys nogueyi

Iz prirode

Svi

Benin, Gana

(b)

Uzeti iz prirode i othranjeni u kontroliranim uvjetima

Dužine leđnog dijela oklopa veće od 5 cm

Benin

(b)

Kinixys spekii

Iz prirode

Svi

Mozambik

(b)

Kinixys zombensis

Iz prirode

Svi

Mozambik

(b)

Manouria emys

Iz prirode

Svi

Indonezija

(b)

Manouria impressa

Iz prirode

Svi

Vijetnam

(b)

Stigmochelys pardalis

Iz prirode

Svi

Uganda

(b)

Testudo horsfieldii

Iz prirode

Svi

Kazahstan

(b)

Trionychidae

Amyda cartilaginea

Iz prirode

Svi

Indonezija

(b)

Pelochelys cantorii

Iz prirode

Svi

Indonezija

(b)

AMPHIBIA

ANURA

Conrauidae

Conraua goliath

Iz prirode

Svi

Kamerun

(b)

Dendrobatidae

Hyloxalus azureiventris

Iz prirode

Svi

Peru

(b)

Ranitomeya variabilis

Iz prirode

Svi

Peru

(b)

Ranitomeya ventrimaculata

Iz prirode

Svi

Peru

(b)

Mantellidae

Mantella aurantiaca

Iz prirode

Svi

Madagaskar

(b)

Mantella cowani

Iz prirode

Svi

Madagaskar

(b)

Mantella crocea

Iz prirode

Svi

Madagaskar

(b)

Mantella pulchra

Iz prirode

Svi

Madagaskar

(b)

Mantella viridis

Iz prirode

Svi

Madagaskar

(b)

Microhylidae

Scaphiophryne gottlebei

Iz prirode

Svi

Madagaskar

(b)

ACTINOPTERI

PERCIFORMES

Labridae

Cheilinus undulatus

Iz prirode

Svi

Indonezija

(b)

SYNGNATHIFORMES

Syngnathidae

Hippocampus algiricus

Iz prirode

Svi

Gvineja, Senegal

(b)

Hippocampus barbouri

Iz prirode

Svi

Indonezija

(b)

Hippocampus comes

Iz prirode

Svi

Indonezija

(b)

Hippocampus erectus

Iz prirode

Svi

Brazil

(b)

Hippocampus histrix

Iz prirode

Svi

Indonezija

(b)

Hippocampus kelloggi

Iz prirode

Svi

Indonezija

(b)

Hippocampus kuda

Iz prirode

Svi

Kina, Indonezija

(b)

Hippocampus spinosissimus

Iz prirode

Svi

Indonezija

(b)

ARTHROPODA

ARACHNIDA

SCORPIONES

Scorpionidae

Pandinus imperator

Iz prirode

Svi

Benin, Gana, Togo

(b)

Uzeti iz prirode i othranjeni u kontroliranim uvjetima

Svi

Benin, Gana, Togo

(b)

Insecta

Lepidoptera

Papilionidae

Ornithoptera croesus

Iz prirode

Svi

Indonezija

(b)

Ornithoptera priamus

Iz prirode

Svi

Salomonovi Otoci

(b)

Uzeti iz prirode i othranjeni u kontroliranim uvjetima

Svi

Salomonovi Otoci

(b)

Ornithoptera victoriae

Iz prirode

Svi

Salomonovi Otoci

(b)

Uzeti iz prirode i othranjeni u kontroliranim uvjetima

Svi

Salomonovi Otoci

(b)

MOLLUSCA

BIVALVIA

VENEROIDA

Tridacnidae

Hippopus hippopus

Iz prirode

Svi

Tonga, Vanuatu, Vijetnam

(b)

Tridacna crocea

Iz prirode

Svi

Kambodža, Fidži, Salomonovi Otoci, Tonga, Vanuatu, Vijetnam

(b)

Tridacna derasa

Iz prirode

Svi

Fidži, Palau, Salomonovi Otoci, Tonga, Vanuatu, Vijetnam

(b)

Tridacna gigas

Iz prirode

Svi

Maršalovi Otoci, Salomonovi Otoci, Tonga, Vijetnam

(b)

Tridacna maxima

Iz prirode

Svi

Kambodža, Fidži, Maršalovi Otoci, Mikronezija, Mozambik, Salomonovi Otoci, Tonga, Vanuatu, Vijetnam

(b)

Tridacna noae

Iz prirode

Svi

Fidži, Mikronezija, Salomonovi Otoci, Vanuatu

(b)

Tridacna rosewateri

Iz prirode

Svi

Mozambik

(b)

Tridacna squamosa

Iz prirode

Svi

Kambodža, Fidži, Mozambik, Salomonovi Otoci, Tonga, Vanuatu, Vijetnam

(b)

Tridacna tevoroa

Iz prirode

Svi

Tonga

(b)

GASTROPODA

MESOGASTROPODA

Strombidae

Strombus gigas

Iz prirode

Svi

Grenada, Haiti

(b)

CNIDARIA

ANTHOZOA

HELIOPORACEA

Helioporidae

Heliopora coerulea

Iz prirode

Svi

Salomonovi Otoci

(b)

SCLERACTINIA

Scleractinia spp.

Iz prirode

Svi

Gana

(b)

Agariciidae

Agaricia agaricites

Iz prirode

Svi

Haiti

(b)

Caryophylliidae

Catalaphyllia jardinei

Iz prirode

Svi

Salomonovi Otoci

(b)

Euphyllia divisa

Iz prirode

Živi koralji osim primjeraka iz marikulture pričvršćenih na umjetne supstrate

Indonezija

(b)

Euphyllia fimbriata

Iz prirode

Živi koralji osim primjeraka iz marikulture pričvršćenih na umjetne supstrate

Indonezija

(b)

Euphyllia paraancora

Iz prirode

Živi koralji osim primjeraka iz marikulture pričvršćenih na umjetne supstrate

Indonezija

(b)

Euphyllia paradivisa

Iz prirode

Živi koralji osim primjeraka iz marikulture pričvršćenih na umjetne supstrate

Indonezija

(b)

Euphyllia yaeyamaensis

Iz prirode

Živi koralji osim primjeraka iz marikulture pričvršćenih na umjetne supstrate

Indonezija

(b)

Plerogyra discus

Iz prirode

Svi osim primjeraka iz marikulture pričvršćenih na umjetne supstrate

Indonezija

(b)

Plerogyra simplex (Plerogyra taisnei)

Iz prirode

Svi osim primjeraka iz marikulture pričvršćenih na umjetne supstrate

Indonezija

(b)

Mussidae

Blastomussa merleti

Iz prirode

Svi osim primjeraka iz marikulture pričvršćenih na umjetne supstrate

Indonezija

(b)

Cynarina lacrymalis

Iz prirode

Svi osim primjeraka iz marikulture pričvršćenih na umjetne supstrate

Indonezija

(b)

Scolymia spp.

Iz prirode

Svi

Tonga

(b)

Pocilloporidae

Seriatopora stellata

Iz prirode

Svi

Indonezija

(b)

Trachyphylliidae

Trachyphyllia geoffroyi

Iz prirode

Svi

Fidži

(b)

FLORA

Cycadaceae

Cycas thouarsii

Iz prirode

Svi

Mozambik

(b)

Euphorbiaceae

Euphorbia ankarensis

Iz prirode

Svi

Madagaskar

(b)

Euphorbia banae

Iz prirode

Svi

Madagaskar

(b)

Euphorbia berorohae

Iz prirode

Svi

Madagaskar

(b)

Euphorbia bongolavensis

Iz prirode

Svi

Madagaskar

(b)

Euphorbia bulbispina

Iz prirode

Svi

Madagaskar

(b)

Euphorbia duranii

Iz prirode

Svi

Madagaskar

(b)

Euphorbia fianarantsoae

Iz prirode

Svi

Madagaskar

(b)

Euphorbia iharanae

Iz prirode

Svi

Madagaskar

(b)

Euphorbia kondoi

Iz prirode

Svi

Madagaskar

(b)

Euphorbia labatii

Iz prirode

Svi

Madagaskar

(b)

Euphorbia lophogona

Iz prirode

Svi

Madagaskar

(b)

Euphorbia millotii

Iz prirode

Svi

Madagaskar

(b)

Euphorbia neohumbertii

Iz prirode

Svi

Madagaskar

(b)

Euphorbia pachypodioides

Iz prirode

Svi

Madagaskar

(b)

Euphorbia ragafindrutsirae

Iz prirode

Svi

Madagaskar

(b)

Euphorbia suzannae-marnierae

Iz prirode

Svi

Madagaskar

(b)

Euphorbia waringiae

Iz prirode

Svi

Madagaskar

(b)

Leguminosae

Pericopsis elata

Iz prirode

Svi

Côte d'Ivoire

(b)

Orchidaceae

Cypripedium japonicum

Iz prirode

Svi

Kina, Južna Koreja

(b)

Cypripedium macranthos

Iz prirode

Svi

Južna Koreja

(b)

Cypripedium micranthum

Iz prirode

Svi

Kina

(b)

Dendrobium bellatulum

Iz prirode

Svi

Vijetnam

(b)

Dendrobium nobile

Iz prirode

Svi

Laos

(b)

Dendrobium wardianum

Iz prirode

Svi

Vijetnam

(b)

Myrmecophila tibicinis

Iz prirode

Svi

Belize

(b)

Phalaenopsis parishii

Iz prirode

Svi

Vijetnam

(b)

Rosaceae

Prunus africana

Iz prirode

Svi

Ekvatorska Gvineja

(b)

---

| 27.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | L 248/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

L 248/22

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/1588

оd 25. rujna 2019.

o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1484/95 u vezi s određivanjem reprezentativnih cijena u sektorima mesa peradi i jaja i za albumin iz jaja

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 183. točku (b),

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 510/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o utvrđivanju trgovinskih aranžmana primjenjivih na određenu robu dobivenu preradom poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EZ) br. 1216/2009 i (EZ) br. 614/2009 (2), a posebno njezin članak 5. stavak 6. točku (a),

budući da:

| (1) | Uredbom Komisije (EZ) br. 1484/95 (3) utvrđena su detaljna pravila za provedbu sustava dodatnih uvoznih carina i određene su reprezentativne cijene u sektorima mesa peradi i jaja i za albumin iz jaja. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Komisije (EZ) br. 1484/95 (3) utvrđena su detaljna pravila za provedbu sustava dodatnih uvoznih carina i određene su reprezentativne cijene u sektorima mesa peradi i jaja i za albumin iz jaja.

| (2) | Iz redovitog praćenja podataka na temelju kojih se određuju reprezentativne cijene za proizvode od mesa peradi i jaja i za albumin iz jaja proizlazi da je reprezentativne uvozne cijene za određene proizvode potrebno izmijeniti, uzimajući u obzir razlike u cijeni ovisno o podrijetlu. |
| --- | --- |

(2)

Iz redovitog praćenja podataka na temelju kojih se određuju reprezentativne cijene za proizvode od mesa peradi i jaja i za albumin iz jaja proizlazi da je reprezentativne uvozne cijene za određene proizvode potrebno izmijeniti, uzimajući u obzir razlike u cijeni ovisno o podrijetlu.

| (3) | Uredbu (EZ) br. 1484/95 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbu (EZ) br. 1484/95 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti.

| (4) | Budući da je potrebno osigurati što skoriju primjenu ove mjere nakon što ažurirani podaci postanu dostupni, ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave, |
| --- | --- |

(4)

Budući da je potrebno osigurati što skoriju primjenu ove mjere nakon što ažurirani podaci postanu dostupni, ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog I. Uredbi (EZ) br. 1484/95 zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 25. rujna 2019.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor

Glavna uprava za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  
  SL L 150, 20.5.2014., str. 1.

2

(3)  Uredba Komisije (EZ) br. 1484/95 od 28. lipnja 1995. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu sustava dodatnih uvoznih carina i određivanju reprezentativnih cijena u sektorima mesa peradi i jaja i za albumin iz jaja te stavljanju izvan snage Uredbe br. 163/67/EEZ (SL L 145, 29.6.1995., str. 47.).

3

---

PRILOG

„PRILOG I.

| oznaka KN | Opis robe | Reprezentativna cijena
  (EUR/100 kg) | Jamstvo iz članka 3.
  (EUR/100 kg) | Podrijetlo (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Trupovi peradi vrste Gallus domesticus pod nazivom ‚65 % piletina’, zamrznuti | 136,2 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Rezani dijelovi peradi vrste Gallus domesticus bez kostiju, zamrznuti | 252,3 | 14 | AR |
| 216,5 | 25 | BR |
| 245,1 | 17 | TH |
| 1602 32 11 | Pripravci nekuhane peradi vrste Gallus domesticus | 264,9 | 7 | BR |

oznaka KN

Opis robe

Reprezentativna cijena

(EUR/100 kg)

Jamstvo iz članka 3.

(EUR/100 kg)

Podrijetlo (1)

0207 12 90

Trupovi peradi vrste Gallus domesticus pod nazivom ‚65 % piletina’, zamrznuti

136,2

0

AR

0207 14 10

Rezani dijelovi peradi vrste Gallus domesticus bez kostiju, zamrznuti

252,3

14

AR

216,5

25

BR

245,1

17

TH

1602 32 11

Pripravci nekuhane peradi vrste Gallus domesticus

264,9

7

BR

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.).

1

---

| 27.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | L 248/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

L 248/24

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/1589

оd 26. rujna 2019.

o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka važenja odobrenja aktivnih tvari amidosulfuron, beta-ciflutrin, bifenoks, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflubenzuron, diflufenikan, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, pikloram, prosulfokarb, piriproksifen, tiofanat-metil, triflusulfuron i tritosulfuron

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (1), a posebno njezin članak 17. prvi stavak,

budući da:

| (1) | U dijelu A Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (2) utvrđene su aktivne tvari koje se smatraju odobrenima na temelju Uredbe (EZ) br. 1107/2009. |
| --- | --- |

(1)

U dijelu A Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (2) utvrđene su aktivne tvari koje se smatraju odobrenima na temelju Uredbe (EZ) br. 1107/2009.

| (2) | Rok važenja odobrenja aktivnih tvari beta-ciflutrin, klorotoluron, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, MCPA, MCPB, prosulfokarb i tiofanat-metil produljen je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/1262 (3) do 31. listopada 2019. |
| --- | --- |

(2)

Rok važenja odobrenja aktivnih tvari beta-ciflutrin, klorotoluron, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, MCPA, MCPB, prosulfokarb i tiofanat-metil produljen je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/1262 (3) do 31. listopada 2019.

| (3) | Rok važenja odobrenja aktivne tvari tritosulfuron produljen je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/1796 (4) do 30. studenoga 2019. |
| --- | --- |

(3)

Rok važenja odobrenja aktivne tvari tritosulfuron produljen je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/1796 (4) do 30. studenoga 2019.

| (4) | Rok važenja odobrenja aktivnih tvari amidosulfuron, bifenoks, klofentezin, dikamba, difenkonazol, diflubenzuron, diflufenikan, fenoksaprop-P, fenpropidin, lenacil, nikosulfuron, pikloram i piriproksifen produljen je Provedbenom uredbom (EU) 2018/1796 do 31. prosinca 2019. |
| --- | --- |

(4)

Rok važenja odobrenja aktivnih tvari amidosulfuron, bifenoks, klofentezin, dikamba, difenkonazol, diflubenzuron, diflufenikan, fenoksaprop-P, fenpropidin, lenacil, nikosulfuron, pikloram i piriproksifen produljen je Provedbenom uredbom (EU) 2018/1796 do 31. prosinca 2019.

| (5) | Rok važenja odobrenja aktivne tvari triflusulfuron istječe 31. prosinca 2019. |
| --- | --- |

(5)

Rok važenja odobrenja aktivne tvari triflusulfuron istječe 31. prosinca 2019.

| (6) | Podneseni su zahtjevi za produljenje odobrenja tih tvari u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 844/2012 (5). |
| --- | --- |

(6)

Podneseni su zahtjevi za produljenje odobrenja tih tvari u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 844/2012 (5).

| (7) | Budući da je ocjenjivanje tvari odgođeno zbog razloga koji su izvan kontrole podnositelja zahtjeva, odobrenja tih aktivnih tvari vjerojatno će isteći prije donošenja odluke o njihovu produljenju. Stoga je potrebno produljiti rok važenja tih odobrenja. |
| --- | --- |

(7)

Budući da je ocjenjivanje tvari odgođeno zbog razloga koji su izvan kontrole podnositelja zahtjeva, odobrenja tih aktivnih tvari vjerojatno će isteći prije donošenja odluke o njihovu produljenju. Stoga je potrebno produljiti rok važenja tih odobrenja.

| (8) | S obzirom na cilj članka 17. prvog stavka Uredbe (EZ) br. 1107/2009, u slučajevima u kojima Komisija donese uredbu kojom se predviđa da se odobrenje aktivne tvari iz Priloga ovoj Uredbi ne produljuje jer nisu ispunjena mjerila za odobravanje, Komisija kao datum isteka određuje isti datum koji je vrijedio prije donošenja ove Uredbe ili datum stupanja na snagu uredbe kojom se predviđa da se odobrenje aktivne tvari ne produljuje, ovisno o tome koji je datum kasniji. U slučajevima u kojima Komisija donese uredbu kojom se predviđa produljenje odobrenja aktivne tvari iz Priloga ovoj Uredbi, Komisija će nastojati, u skladu s okolnostima, odrediti najraniji mogući datum primjene. |
| --- | --- |

(8)

S obzirom na cilj članka 17. prvog stavka Uredbe (EZ) br. 1107/2009, u slučajevima u kojima Komisija donese uredbu kojom se predviđa da se odobrenje aktivne tvari iz Priloga ovoj Uredbi ne produljuje jer nisu ispunjena mjerila za odobravanje, Komisija kao datum isteka određuje isti datum koji je vrijedio prije donošenja ove Uredbe ili datum stupanja na snagu uredbe kojom se predviđa da se odobrenje aktivne tvari ne produljuje, ovisno o tome koji je datum kasniji. U slučajevima u kojima Komisija donese uredbu kojom se predviđa produljenje odobrenja aktivne tvari iz Priloga ovoj Uredbi, Komisija će nastojati, u skladu s okolnostima, odrediti najraniji mogući datum primjene.

| (9) | Provedbenu uredbu (EU) br. 540/2011 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(9)

Provedbenu uredbu (EU) br. 540/2011 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (10) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(10)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 26. rujna 2019.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 540/2011 od 25. svibnja 2011. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu popisa odobrenih aktivnih tvari (SL L 153, 11.6.2011., str. 1.).

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1262 оd 20. rujna 2018. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka važenja odobrenja aktivnih tvari 1-metilciklopropen, beta-ciflutrin, klorotalonil, klorotoluron, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dimetenamid-p, diuron, fludioksonil, flufenacet, flurtamon, fostiazat, indoksakarb, MCPA, MCPB, prosulfokarb, tiofanat-metil i tribenuron (SL L 238, 21.9.2018., str. 62.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1796 оd 20. studenoga 2018. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja rokova odobrenja aktivnih tvari amidosulfuron, bifenoks, klorpirifos, klorpirifos-metil, klofentezin, dikamba, difenkonazol, diflubenzuron, diflufenikan, dimoksistrobin, fenoksaprop-P, fenpropidin, lenacil, mankozeb, mekoprop-p, metiram, nikosulfuron, oksamil, pikloram, piraklostrobin, piriproksifen i tritosulfuron (SL L 294, 21.11.2018., str. 15.).

4

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 844/2012 od 18. rujna 2012. o određivanju odredaba potrebnih za provedbu postupka produljenja odobrenja za aktivne tvari, kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (SL L 252, 19.9.2012., str. 26.).

5

---

PRILOG

Dio A Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 mijenja se kako slijedi:

| (1) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 40., deltametrin, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2020.”; |
| --- | --- |

(1)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 40., deltametrin, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2020.”;

| (2) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 48., beta-ciflutrin, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2020.”; |
| --- | --- |

(2)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 48., beta-ciflutrin, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2020.”;

| (3) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 65., flufenacet, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2020.”; |
| --- | --- |

(3)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 65., flufenacet, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2020.”;

| (4) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 69., fostiazat, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2020.”; |
| --- | --- |

(4)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 69., fostiazat, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2020.”;

| (5) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 102., klorotoluron, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2020.”; |
| --- | --- |

(5)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 102., klorotoluron, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2020.”;

| (6) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 103., cipermetrin, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2020.”; |
| --- | --- |

(6)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 103., cipermetrin, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2020.”;

| (7) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 104., daminozid, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2020.”; |
| --- | --- |

(7)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 104., daminozid, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2020.”;

| (8) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 105., tiofanat-metil, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2020.”; |
| --- | --- |

(8)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 105., tiofanat-metil, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2020.”;

| (9) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 107., MCPA, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2020.”; |
| --- | --- |

(9)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 107., MCPA, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2020.”;

| (10) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 108., MCPB, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2020.”; |
| --- | --- |

(10)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 108., MCPB, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2020.”;

| (11) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 119., indoksakarb, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2020.”; |
| --- | --- |

(11)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 119., indoksakarb, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2020.”;

| (12) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 160., prosulfokarb, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2020.”; |
| --- | --- |

(12)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 160., prosulfokarb, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2020.”;

| (13) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 161., fludioksonil, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2020.”; |
| --- | --- |

(13)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 161., fludioksonil, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2020.”;

| (14) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 162., klomazon, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2020.”; |
| --- | --- |

(14)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 162., klomazon, datum se zamjenjuje datumom „31. listopada 2020.”;

| (15) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 169., amidosulfuron, datum se zamjenjuje datumom „31. prosinca 2020.”; |
| --- | --- |

(15)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 169., amidosulfuron, datum se zamjenjuje datumom „31. prosinca 2020.”;

| (16) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 170., nikosulfuron, datum se zamjenjuje datumom „31. prosinca 2020.”; |
| --- | --- |

(16)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 170., nikosulfuron, datum se zamjenjuje datumom „31. prosinca 2020.”;

| (17) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 171., klofentezin, datum se zamjenjuje datumom „31. prosinca 2020.”; |
| --- | --- |

(17)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 171., klofentezin, datum se zamjenjuje datumom „31. prosinca 2020.”;

| (18) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 172., dikamba, datum se zamjenjuje datumom „31. prosinca 2020.”; |
| --- | --- |

(18)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 172., dikamba, datum se zamjenjuje datumom „31. prosinca 2020.”;

| (19) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 173., difenokonazol, datum se zamjenjuje datumom „31. prosinca 2020.”; |
| --- | --- |

(19)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 173., difenokonazol, datum se zamjenjuje datumom „31. prosinca 2020.”;

| (20) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 174., diflubenzuron, datum se zamjenjuje datumom „31. prosinca 2020.”; |
| --- | --- |

(20)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 174., diflubenzuron, datum se zamjenjuje datumom „31. prosinca 2020.”;

| (21) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 176., lenacil, datum se zamjenjuje datumom „31. prosinca 2020.”; |
| --- | --- |

(21)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 176., lenacil, datum se zamjenjuje datumom „31. prosinca 2020.”;

| (22) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 178., pikloram, datum se zamjenjuje datumom „31. prosinca 2020.”; |
| --- | --- |

(22)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 178., pikloram, datum se zamjenjuje datumom „31. prosinca 2020.”;

| (23) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 179., piriproksifen, datum se zamjenjuje datumom „31. prosinca 2020.”; |
| --- | --- |

(23)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 179., piriproksifen, datum se zamjenjuje datumom „31. prosinca 2020.”;

| (24) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 180., bifenoks, datum se zamjenjuje datumom „31. prosinca 2020.”; |
| --- | --- |

(24)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 180., bifenoks, datum se zamjenjuje datumom „31. prosinca 2020.”;

| (25) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 181., diflufenikan, datum se zamjenjuje datumom „31. prosinca 2020.”; |
| --- | --- |

(25)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 181., diflufenikan, datum se zamjenjuje datumom „31. prosinca 2020.”;

| (26) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 182., fenoksaprop-P, datum se zamjenjuje datumom „31. prosinca 2020.”; |
| --- | --- |

(26)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 182., fenoksaprop-P, datum se zamjenjuje datumom „31. prosinca 2020.”;

| (27) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 183., fenpropidin, datum se zamjenjuje datumom „31. prosinca 2020.”; |
| --- | --- |

(27)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 183., fenpropidin, datum se zamjenjuje datumom „31. prosinca 2020.”;

| (28) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 186., tritosulfuron, datum se zamjenjuje datumom „30. studenoga 2020.”. |
| --- | --- |

(28)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 186., tritosulfuron, datum se zamjenjuje datumom „30. studenoga 2020.”.

| (29) | u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 289., triflusulfuron, datum se zamjenjuje datumom „31. prosinca 2020.”. |
| --- | --- |

(29)

u šestom stupcu, prestanak odobrenja, u retku 289., triflusulfuron, datum se zamjenjuje datumom „31. prosinca 2020.”.

---

| 27.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | L 248/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

L 248/28

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/1590

оd 26. rujna 2019.

o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2019/159 o uvođenju konačnih zaštitnih mjera protiv uvoza određenih proizvoda od čelika

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/478 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2015. o zajedničkim pravilima za uvoz (1), a posebno njezine članke 16. i 20.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o zajedničkim pravilima za uvoz iz određenih trećih zemalja (2), a posebno njezine članke 13. i 16.,

budući da:

1.   KONTEKST

KONTEKST

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) 2019/159 Europska komisija („Komisija”) uvela je konačne zaštitne mjere za određene proizvode od čelika („konačna uredba”) (3). Mjere uvedene tom uredbom sastoje se od carinskih kvota za 26 kategorija proizvoda od čelika, koje su utvrđene na dovoljno visokoj razini da se očuvaju tradicionalni trgovinski tokovi. Carinska pristojba od 25 % primjenjivala bi se samo iznad te utvrđene količinske razine tradicionalnih trgovinskih tokova, i to po kategoriji proizvoda. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) 2019/159 Europska komisija („Komisija”) uvela je konačne zaštitne mjere za određene proizvode od čelika („konačna uredba”) (3). Mjere uvedene tom uredbom sastoje se od carinskih kvota za 26 kategorija proizvoda od čelika, koje su utvrđene na dovoljno visokoj razini da se očuvaju tradicionalni trgovinski tokovi. Carinska pristojba od 25 % primjenjivala bi se samo iznad te utvrđene količinske razine tradicionalnih trgovinskih tokova, i to po kategoriji proizvoda.

3

| (2) | U uvodnoj izjavi 161. i članku 9. konačne uredbe navodi se da će, na temelju interesa Unije, Komisija „možda morati prilagoditi razinu ili raspodjelu carinske kvote [...] u slučaju promjene okolnosti tijekom razdoblja primjene mjera” i da bi takva revizija trebala započeti „najkasnije 1. srpnja 2019.”. |
| --- | --- |

(2)

U uvodnoj izjavi 161. i članku 9. konačne uredbe navodi se da će, na temelju interesa Unije, Komisija „možda morati prilagoditi razinu ili raspodjelu carinske kvote [...] u slučaju promjene okolnosti tijekom razdoblja primjene mjera” i da bi takva revizija trebala započeti „najkasnije 1. srpnja 2019.”.

| (3) | S obzirom na to razmatranje, Komisija je 17. svibnja 2019. (4) pokrenula reviziju konačne uredbe i pozvala zainteresirane strane da iznesu svoja stajališta te dostave informacije i popratne dokaze o pet razloga revizije koje je Komisija utvrdila za 26 predmetnih kategorija proizvoda u Obavijesti o pokretanju ispitnog postupka revizije. U skladu s njezinim odjeljkom 3. ti su se razlozi revizije odnosili na:






  (a) | razinu i dodjelu carinskih kvota za određene kategorije proizvoda; |
| --- | --- | --- |

(3)

S obzirom na to razmatranje, Komisija je 17. svibnja 2019. (4) pokrenula reviziju konačne uredbe i pozvala zainteresirane strane da iznesu svoja stajališta te dostave informacije i popratne dokaze o pet razloga revizije koje je Komisija utvrdila za 26 predmetnih kategorija proizvoda u Obavijesti o pokretanju ispitnog postupka revizije. U skladu s njezinim odjeljkom 3. ti su se razlozi revizije odnosili na:

4

(a)

razinu i dodjelu carinskih kvota za određene kategorije proizvoda;

| (b) | istiskivanje tradicionalnih trgovinskih tokova; |
| --- | --- |

(b)

istiskivanje tradicionalnih trgovinskih tokova;

| (c) | moguće štetne učinke na postizanje ciljeva integracije koji se nastoje ostvariti s povlaštenim trgovinskim partnerima; |
| --- | --- |

(c)

moguće štetne učinke na postizanje ciljeva integracije koji se nastoje ostvariti s povlaštenim trgovinskim partnerima;

| (d) | ažuriranje popisa zemalja u razvoju članica WTO-a koje su isključene iz područja primjene mjera na temelju ažuriranih statističkih podataka o uvozu; i |
| --- | --- |

(d)

ažuriranje popisa zemalja u razvoju članica WTO-a koje su isključene iz područja primjene mjera na temelju ažuriranih statističkih podataka o uvozu; i

| (e) | druge promjene okolnosti koje mogu zahtijevati prilagodbu razine dodjele carinskih kvota. |
| --- | --- |

(e)

druge promjene okolnosti koje mogu zahtijevati prilagodbu razine dodjele carinskih kvota.

| (4) | Komisija je zaprimila podneske više od 150 različitih zainteresiranih strana. Zainteresirane strane ujedno su mogle podnositi primjedbe i protuargumente na podneske drugih zainteresiranih strana. Komisija je posljedično zaprimila više od 50 dodatnih podnesaka s protuargumentima. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je zaprimila podneske više od 150 različitih zainteresiranih strana. Zainteresirane strane ujedno su mogle podnositi primjedbe i protuargumente na podneske drugih zainteresiranih strana. Komisija je posljedično zaprimila više od 50 dodatnih podnesaka s protuargumentima.

| (5) | Slijedom temeljite analize svih zaprimljenih podnesaka, Komisija je došla do sljedećih zaključaka. Oni su u odjeljku 2. u nastavku raspodijeljeni u pet različitih pododjeljaka koji odgovaraju pet razloga revizije utvrđenima u prethodno navedenoj uvodnoj izjavi 3. |
| --- | --- |

(5)

Slijedom temeljite analize svih zaprimljenih podnesaka, Komisija je došla do sljedećih zaključaka. Oni su u odjeljku 2. u nastavku raspodijeljeni u pet različitih pododjeljaka koji odgovaraju pet razloga revizije utvrđenima u prethodno navedenoj uvodnoj izjavi 3.

2.   NALAZI ISPITNOG POSTUPKA

NALAZI ISPITNOG POSTUPKA

2.A   Razina i dodjela carinskih kvota za određene kategorije proizvoda

Razina i dodjela carinskih kvota za određene kategorije proizvoda

| (6) | Kako je već najavljeno u uvodnoj izjavi 161. konačne uredbe, Komisijina revizija postojećih mjera odnosila se na bilo koju kategoriju proizvoda na koju se primjenjuju mjere, uključujući (ali ne ograničavajući se) na kategorije proizvoda 3, 4, 6 i 16. Komisija je tijekom ispitnog postupka koji je doveo do donošenja konačnih zaštitnih mjera za te određene kategorije proizvoda zaprimila velik broj primjedbi. Te kategorije proizvoda ujedno su bile predmet brojnih razmjena u okviru bilateralnih savjetovanja s trgovinskim partnerima Unije. |
| --- | --- |

(6)

Kako je već najavljeno u uvodnoj izjavi 161. konačne uredbe, Komisijina revizija postojećih mjera odnosila se na bilo koju kategoriju proizvoda na koju se primjenjuju mjere, uključujući (ali ne ograničavajući se) na kategorije proizvoda 3, 4, 6 i 16. Komisija je tijekom ispitnog postupka koji je doveo do donošenja konačnih zaštitnih mjera za te određene kategorije proizvoda zaprimila velik broj primjedbi. Te kategorije proizvoda ujedno su bile predmet brojnih razmjena u okviru bilateralnih savjetovanja s trgovinskim partnerima Unije.

| (7) | S obzirom na to, Komisija je svakodnevno pratila svih 26 kategorija proizvoda. |
| --- | --- |

(7)

S obzirom na to, Komisija je svakodnevno pratila svih 26 kategorija proizvoda.

| (8) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju ispitnog postupka revizije najavila da će istražiti jesu li se od donošenja konačnih mjera promijenile okolnosti, uključujući postoje li dokazi o znatnom povećanju ili smanjenju potražnje Unije ili uvođenju mjera trgovinske zaštite za određene kategorije proizvoda. U tim bi slučajevima bilo potrebno prilagoditi razinu ili dodjelu carinske kvote koja je na snazi. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju ispitnog postupka revizije najavila da će istražiti jesu li se od donošenja konačnih mjera promijenile okolnosti, uključujući postoje li dokazi o znatnom povećanju ili smanjenju potražnje Unije ili uvođenju mjera trgovinske zaštite za određene kategorije proizvoda. U tim bi slučajevima bilo potrebno prilagoditi razinu ili dodjelu carinske kvote koja je na snazi.

| (9) | Komisija je objasnila da je, kako bi utvrdila znatne promjene u potražnji, proučila kretanje korištenja predmetne carinske kvote kako bi saznala jesu li kvote iscrpljene ili njihovo korištenje ne odražava tradicionalne trgovinske tokove. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je objasnila da je, kako bi utvrdila znatne promjene u potražnji, proučila kretanje korištenja predmetne carinske kvote kako bi saznala jesu li kvote iscrpljene ili njihovo korištenje ne odražava tradicionalne trgovinske tokove.

| (10) | Pri pokretanju ispitnog postupka revizije Komisija je takve moguće neuobičajene strukture trgovine utvrdila u kategorijama proizvoda 4B, 5, 13, 15, 16, 17 i 25. Za te su kategorije određene godišnje kvote za pojedine zemlje ili odgovarajuće preostale kvote, za koje se predvidjelo da će trajati do kraja lipnja 2019., već bile iscrpljene ili su trebale biti iscrpljene u roku od samo dva mjeseca od uvođenja konačnih zaštitnih mjera. |
| --- | --- |

(10)

Pri pokretanju ispitnog postupka revizije Komisija je takve moguće neuobičajene strukture trgovine utvrdila u kategorijama proizvoda 4B, 5, 13, 15, 16, 17 i 25. Za te su kategorije određene godišnje kvote za pojedine zemlje ili odgovarajuće preostale kvote, za koje se predvidjelo da će trajati do kraja lipnja 2019., već bile iscrpljene ili su trebale biti iscrpljene u roku od samo dva mjeseca od uvođenja konačnih zaštitnih mjera.

| (11) | Komisija je za potrebe svoje revizije detaljno analizirala kretanje 26 kategorija proizvoda, ne samo na temelju svojeg svakodnevnog praćenja, nego, konkretnije, i njihova kretanja tijekom razdoblja od 2. veljače 2019. do kraja lipnja 2019. Komisija je tom analizom nastojala utvrditi proizlazi li bilo koji od mogućih neuobičajenih obrazaca korištenja iz stvarnog znatnog povećanja potražnje Unije ili su ti obrasci korištenja carinskih kvota posljedica špekulativnih stvaranja zaliha ili pak preusmjeravanja trgovine zbog narušavajućih trgovinskih mjera koje su uvedene u inozemstvu. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je za potrebe svoje revizije detaljno analizirala kretanje 26 kategorija proizvoda, ne samo na temelju svojeg svakodnevnog praćenja, nego, konkretnije, i njihova kretanja tijekom razdoblja od 2. veljače 2019. do kraja lipnja 2019. Komisija je tom analizom nastojala utvrditi proizlazi li bilo koji od mogućih neuobičajenih obrazaca korištenja iz stvarnog znatnog povećanja potražnje Unije ili su ti obrasci korištenja carinskih kvota posljedica špekulativnih stvaranja zaliha ili pak preusmjeravanja trgovine zbog narušavajućih trgovinskih mjera koje su uvedene u inozemstvu.

Primjedbe zainteresiranih strana

Primjedbe zainteresiranih strana

| (12) | Puno je zainteresiranih strana u svojim podnescima zatražilo povećanje razine carinskih kvota ili drukčiji sustav dodjele ili korištenja kvota za kategorije proizvoda koje uvoze. Tek je nekoliko zainteresiranih strana podnijelo smislene dokaze kojima se potkrepljuje zaključak o mogućoj neravnoteži između raspoloživih količinskih ograničenja utvrđenih carinskim kvotama i postojeće (ili rastuće) potražnje EU-a ili drugih promijenjenih okolnosti. Većina tih primjedbi bila je usmjerena na sljedeće kategorije proizvoda koje će se u ovom odjeljku razmotriti zasebno: kategoriju 1 (toplovaljani limovi i trake), kategoriju 4B (limovi s metalnom prevlakom za automobilsku industriju), kategoriju 16 (žičane šipke) i kategoriju 25 (velike zavarene cijevi). |
| --- | --- |

(12)

Puno je zainteresiranih strana u svojim podnescima zatražilo povećanje razine carinskih kvota ili drukčiji sustav dodjele ili korištenja kvota za kategorije proizvoda koje uvoze. Tek je nekoliko zainteresiranih strana podnijelo smislene dokaze kojima se potkrepljuje zaključak o mogućoj neravnoteži između raspoloživih količinskih ograničenja utvrđenih carinskim kvotama i postojeće (ili rastuće) potražnje EU-a ili drugih promijenjenih okolnosti. Većina tih primjedbi bila je usmjerena na sljedeće kategorije proizvoda koje će se u ovom odjeljku razmotriti zasebno: kategoriju 1 (toplovaljani limovi i trake), kategoriju 4B (limovi s metalnom prevlakom za automobilsku industriju), kategoriju 16 (žičane šipke) i kategoriju 25 (velike zavarene cijevi).

| (13) | Za druge kategorije proizvoda navedene u klauzuli o reviziji ili u Obavijesti o pokretanju ispitnog postupka revizije (odnosno za kategorije proizvoda 3 (elektrolimovi), 5 (limovi s organskom prevlakom), 6 (proizvodi od bijelog lima), 13 (čelične šipke za armiranje betona), 15 (nehrđajuće žičane šipke) i 17 (profili)), zaprimljen je manji broj primjedaba. Ni u jednom se zaprimljenom podnesku nije pružio dokaz koji bi uputio na problem manjka ponude (odnosno niska količinska ograničenja utvrđena predmetnim carinskim kvotama) zbog povećane potražnje ili na bilo koje druge promijenjene okolnosti. Međutim, u brojnim je podnescima naveden problem istiskivanja u pogledu kategorije proizvoda 13 koja će se također zasebno analizirati u nastavku u pododjeljku 2.B ovog odjeljka. |
| --- | --- |

(13)

Za druge kategorije proizvoda navedene u klauzuli o reviziji ili u Obavijesti o pokretanju ispitnog postupka revizije (odnosno za kategorije proizvoda 3 (elektrolimovi), 5 (limovi s organskom prevlakom), 6 (proizvodi od bijelog lima), 13 (čelične šipke za armiranje betona), 15 (nehrđajuće žičane šipke) i 17 (profili)), zaprimljen je manji broj primjedaba. Ni u jednom se zaprimljenom podnesku nije pružio dokaz koji bi uputio na problem manjka ponude (odnosno niska količinska ograničenja utvrđena predmetnim carinskim kvotama) zbog povećane potražnje ili na bilo koje druge promijenjene okolnosti. Međutim, u brojnim je podnescima naveden problem istiskivanja u pogledu kategorije proizvoda 13 koja će se također zasebno analizirati u nastavku u pododjeljku 2.B ovog odjeljka.

Analiza Komisije

Analiza Komisije

| (14) | Na kraju prvog godišnjeg razdoblja primjene mjera, za 24 od 26 kategorija proizvoda stvarni obujam uvoza na dan 30. lipnja 2019. bio je ispod odgovarajuće količinske razine utvrđene carinskim kvotama, bilo u okviru jedne ili više kvota za pojedine zemlje i/ili u okviru globalne carinske kvote. Drugim riječima, na kraju lipnja 2019. ukupne kvote (za pojedine zemlje i preostale) koje su stavljene na raspolaganje u okviru mjera u potpunosti su iscrpljene samo za dvije kategorije proizvoda, odnosno za kategoriju 13 (čelične šipke za armiranje betona) i kategoriju 14 (nehrđajuće šipke). |
| --- | --- |

(14)

Na kraju prvog godišnjeg razdoblja primjene mjera, za 24 od 26 kategorija proizvoda stvarni obujam uvoza na dan 30. lipnja 2019. bio je ispod odgovarajuće količinske razine utvrđene carinskim kvotama, bilo u okviru jedne ili više kvota za pojedine zemlje i/ili u okviru globalne carinske kvote. Drugim riječima, na kraju lipnja 2019. ukupne kvote (za pojedine zemlje i preostale) koje su stavljene na raspolaganje u okviru mjera u potpunosti su iscrpljene samo za dvije kategorije proizvoda, odnosno za kategoriju 13 (čelične šipke za armiranje betona) i kategoriju 14 (nehrđajuće šipke).

| (15) | Sveukupno je ostalo neiskorišteno 1,3 milijuna tona carinskih kvota raspoloživih za razdoblje od 2. veljače do 30. lipnja 2019. Osim toga, Komisija je potvrdila da je tijekom razdoblja kad su na snazi bile privremene mjere (18. srpnja 2018. – 1. veljače 2019.) ostalo neiskorišteno otprilike dva milijuna tona kvota. Stoga tijekom prve godine primjene zaštitnih mjera nije bilo iskorišteno više od 3,2 milijuna tona bescarinskog uvoza. |
| --- | --- |

(15)

Sveukupno je ostalo neiskorišteno 1,3 milijuna tona carinskih kvota raspoloživih za razdoblje od 2. veljače do 30. lipnja 2019. Osim toga, Komisija je potvrdila da je tijekom razdoblja kad su na snazi bile privremene mjere (18. srpnja 2018. – 1. veljače 2019.) ostalo neiskorišteno otprilike dva milijuna tona kvota. Stoga tijekom prve godine primjene zaštitnih mjera nije bilo iskorišteno više od 3,2 milijuna tona bescarinskog uvoza.

| (16) | Komisija je na temelju toga zaključila da razine carinskih kvota koje su utvrđene u skladu s trenutačnim zaštitnim mjerama nisu nepropisno ograničile trgovinske tokove, nego se njima zapravo osiguralo da tradicionalni trgovinski tokovi ostanu razmjerni tržišnim potrebama Unije. Zainteresirane strane nisu podnijele dokaze o navodnom manjku ponude zbog povećane potražnje. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je na temelju toga zaključila da razine carinskih kvota koje su utvrđene u skladu s trenutačnim zaštitnim mjerama nisu nepropisno ograničile trgovinske tokove, nego se njima zapravo osiguralo da tradicionalni trgovinski tokovi ostanu razmjerni tržišnim potrebama Unije. Zainteresirane strane nisu podnijele dokaze o navodnom manjku ponude zbog povećane potražnje.

Posebna procjena: Kategorija 1 – Toplovaljani plosnati proizvodi

Posebna procjena: Kategorija 1 – Toplovaljani plosnati proizvodi

| (17) | Za sve je kategorije proizvoda na koje se primjenjuju konačne zaštitne mjere, osim za kategoriju 1, sustav carinskih kvota koji je donijela Komisija bio kombinacija carinskih kvota za pojedine zemlje i preostalih carinskih kvota. Komisija je time željela očuvati tradicionalan obujam trgovine ne samo u pogledu obujma nego i u pogledu podrijetla. |
| --- | --- |

(17)

Za sve je kategorije proizvoda na koje se primjenjuju konačne zaštitne mjere, osim za kategoriju 1, sustav carinskih kvota koji je donijela Komisija bio kombinacija carinskih kvota za pojedine zemlje i preostalih carinskih kvota. Komisija je time željela očuvati tradicionalan obujam trgovine ne samo u pogledu obujma nego i u pogledu podrijetla.

| (18) | Međutim, Komisija je smatrala da taj najpoželjniji sustav carinskih kvota zbog sljedećih posebnih okolnosti nije primjeren za kategoriju proizvoda 1. Doista, pet povijesno glavnih zemalja izvoznica (5), koje su činile gotovo 60 % uvoza u razdoblju od 2015. do 2017., u istom je razdoblju podlijegalo antidampinškim i/ili kompenzacijskim mjerama (6). To je bitno utjecalo na njihove razine uvoza. |
| --- | --- |

(18)

Međutim, Komisija je smatrala da taj najpoželjniji sustav carinskih kvota zbog sljedećih posebnih okolnosti nije primjeren za kategoriju proizvoda 1. Doista, pet povijesno glavnih zemalja izvoznica (5), koje su činile gotovo 60 % uvoza u razdoblju od 2015. do 2017., u istom je razdoblju podlijegalo antidampinškim i/ili kompenzacijskim mjerama (6). To je bitno utjecalo na njihove razine uvoza.

5

6

| (19) | Stoga je Komisija zaključila da te zemlje u pravilu više neće moći izvoziti u Uniju prema povijesnoj razini, odnosno na temelju prosječne razine njihova uvoza u Uniju u posljednje tri godine (2015. – 2017.). Prema tome, Komisija je zaključila da je u interesu Unije da se donese jedinstveni sustav globalnih carinskih kvota, kojim se upravlja na tromjesečnoj osnovi, kako bi se izbjegao rizik od nestašice koji bi neopravdano mogla prouzročiti dodjela kvota za pojedine zemlje. |
| --- | --- |

(19)

Stoga je Komisija zaključila da te zemlje u pravilu više neće moći izvoziti u Uniju prema povijesnoj razini, odnosno na temelju prosječne razine njihova uvoza u Uniju u posljednje tri godine (2015. – 2017.). Prema tome, Komisija je zaključila da je u interesu Unije da se donese jedinstveni sustav globalnih carinskih kvota, kojim se upravlja na tromjesečnoj osnovi, kako bi se izbjegao rizik od nestašice koji bi neopravdano mogla prouzročiti dodjela kvota za pojedine zemlje.

| (20) | Neke su zainteresirane strane, uključujući industriju Unije i nekoliko zemalja izvoznica, u svojim primjedbama tijekom te revizije od Komisije zatražile da uvede sustav carinskih kvota za pojedine zemlje i za kategoriju proizvoda 1. Te strane tvrde da bi trenutačna kretanja uvoza stvorila neravnotežu u tokovima uvoza na štetu određenih zemalja dobavljača koja bi pak stvorila određene tržišne poremećaje. |
| --- | --- |

(20)

Neke su zainteresirane strane, uključujući industriju Unije i nekoliko zemalja izvoznica, u svojim primjedbama tijekom te revizije od Komisije zatražile da uvede sustav carinskih kvota za pojedine zemlje i za kategoriju proizvoda 1. Te strane tvrde da bi trenutačna kretanja uvoza stvorila neravnotežu u tokovima uvoza na štetu određenih zemalja dobavljača koja bi pak stvorila određene tržišne poremećaje.

| (21) | Komisija je kao odgovor na to analizirala kretanje uvoza kategorije proizvoda 1 tijekom 2018. i prve polovice 2019. Primijetila je da se izvoz Rusije, kao zemlje dobavljača, iako su se na nju primjenjivale antidampinške mjere (što je dovelo da bitnog smanjenja njezina obujma uvoza 2017.), u razdoblju od siječnja 2018. do lipnja 2019. oporavio i nadoknadio velik dio njezina povijesnog obujma trgovine. Rusija je u razdoblju od veljače do lipnja 2019. koristila 16 % carinskih kvota (7). Osim toga, druge zemlje na koje su se primjenjivale antidampinške mjere, odnosno Brazil i Ukrajina, nastavile su izvoziti u Uniju (8), iako u znatno ograničenijim količinama nego prije uvođenja antidampinških pristojbi. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je kao odgovor na to analizirala kretanje uvoza kategorije proizvoda 1 tijekom 2018. i prve polovice 2019. Primijetila je da se izvoz Rusije, kao zemlje dobavljača, iako su se na nju primjenjivale antidampinške mjere (što je dovelo da bitnog smanjenja njezina obujma uvoza 2017.), u razdoblju od siječnja 2018. do lipnja 2019. oporavio i nadoknadio velik dio njezina povijesnog obujma trgovine. Rusija je u razdoblju od veljače do lipnja 2019. koristila 16 % carinskih kvota (7). Osim toga, druge zemlje na koje su se primjenjivale antidampinške mjere, odnosno Brazil i Ukrajina, nastavile su izvoziti u Uniju (8), iako u znatno ograničenijim količinama nego prije uvođenja antidampinških pristojbi.

7

8

| (22) | S obzirom na prethodno opisano kretanje uvoza, osobito iz Rusije, koji se nije mogao predvidjeti prilikom donošenja konačnih zaštitnih mjera, Komisija je sada utvrdila da je razina uvoza na koji su mjere trgovinske zaštite bitno utjecale znatno niža od očekivane. Nadalje, uzimajući u obzir dosljedno visoku stopu iskorištenosti carinske kvote u dvama tromjesečjima na koja se primjenjuju konačne zaštitne mjere (veljača – lipanj 2019.) u drugim zemljama izvoznicama, osobito u Turskoj, Indiji i Republici Srbiji čiji udjeli redom iznose 40 %, 15 % i 12 %, mogući rizik od manjka opskrbe koja se očekivala prilikom uvođenja konačnih mjera sada je znatno niža. |
| --- | --- |

(22)

S obzirom na prethodno opisano kretanje uvoza, osobito iz Rusije, koji se nije mogao predvidjeti prilikom donošenja konačnih zaštitnih mjera, Komisija je sada utvrdila da je razina uvoza na koji su mjere trgovinske zaštite bitno utjecale znatno niža od očekivane. Nadalje, uzimajući u obzir dosljedno visoku stopu iskorištenosti carinske kvote u dvama tromjesečjima na koja se primjenjuju konačne zaštitne mjere (veljača – lipanj 2019.) u drugim zemljama izvoznicama, osobito u Turskoj, Indiji i Republici Srbiji čiji udjeli redom iznose 40 %, 15 % i 12 %, mogući rizik od manjka opskrbe koja se očekivala prilikom uvođenja konačnih mjera sada je znatno niža.

| (23) | U skladu s time, s obzirom na prethodno navedene promijenjene okolnosti, Komisija je smatrala da je u interesu Unije da se izmijeni dodjela carinske kvote za kategoriju proizvoda 1 i uvede mehanizam kojim se osigurava očuvanje podrijetla trgovinskih tokova i koji je što sličniji onome koji se upotrebljava za druge kategorije proizvoda. |
| --- | --- |

(23)

U skladu s time, s obzirom na prethodno navedene promijenjene okolnosti, Komisija je smatrala da je u interesu Unije da se izmijeni dodjela carinske kvote za kategoriju proizvoda 1 i uvede mehanizam kojim se osigurava očuvanje podrijetla trgovinskih tokova i koji je što sličniji onome koji se upotrebljava za druge kategorije proizvoda.

| (24) | Komisija je navela da poteškoće povezane s uvođenjem takvog sustava proizlaze iz prirode kategorije proizvoda 1. Kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 19., kad bi se utvrđivanje carinskih kvota za pojedine zemlje temeljilo na prethodnom prosječnom uvozu u razdoblju 2015.–2017., to bi dovelo do znatnog manjka ponude. S druge strane, kad bi se 2018. smatralo prvom punom godinom s antidampinškim i kompenzacijskim mjerama na snazi, to bi moglo dovesti do nepravilne podjele. Razlog tomu je da su na obujam uvoza 2018. utjecali i stupanje na snagu zaštitnih mjera (u srpnju 2018.), kao i obujam uvoza koji je posljedica preusmjeravanja trgovine iz trećih zemalja koje je u konačnoj uredbi već bilo utvrđeno u pogledu kategorije 1. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je navela da poteškoće povezane s uvođenjem takvog sustava proizlaze iz prirode kategorije proizvoda 1. Kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 19., kad bi se utvrđivanje carinskih kvota za pojedine zemlje temeljilo na prethodnom prosječnom uvozu u razdoblju 2015.–2017., to bi dovelo do znatnog manjka ponude. S druge strane, kad bi se 2018. smatralo prvom punom godinom s antidampinškim i kompenzacijskim mjerama na snazi, to bi moglo dovesti do nepravilne podjele. Razlog tomu je da su na obujam uvoza 2018. utjecali i stupanje na snagu zaštitnih mjera (u srpnju 2018.), kao i obujam uvoza koji je posljedica preusmjeravanja trgovine iz trećih zemalja koje je u konačnoj uredbi već bilo utvrđeno u pogledu kategorije 1.

| (25) | Komisija je u tim okolnostima, i u nedostatku stvarno reprezentativnih podataka o uvozu tijekom dovoljno dugog i pouzdanog razdoblja, smatrala da bi najprimjereniji način za osiguranje očuvanja tradicionalnih trgovinskih tokova za kategoriju 1, u pogledu obujma i u pogledu podrijetla, bio ograničenje udjela u globalnoj kvoti koji bilo koja pojedina zemlja izvoznica može ostvariti u određenom tromjesečju. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je u tim okolnostima, i u nedostatku stvarno reprezentativnih podataka o uvozu tijekom dovoljno dugog i pouzdanog razdoblja, smatrala da bi najprimjereniji način za osiguranje očuvanja tradicionalnih trgovinskih tokova za kategoriju 1, u pogledu obujma i u pogledu podrijetla, bio ograničenje udjela u globalnoj kvoti koji bilo koja pojedina zemlja izvoznica može ostvariti u određenom tromjesečju.

| (26) | Kako bi odredila tu gornju granicu, Komisija je analizirala povijesne podatke o uvozu (2013.–2017.) (9) za kategoriju proizvoda 1 i utvrdila da u tom razdoblju nijedna zemlja izvoznica u prosjeku nije premašila 25 %, kao i da je najveći udio u bilo kojoj pojedinoj godini ostvarila Turska 2017. s 28 %. Komisija je u skladu s time smatrala da se nijednoj pojedinoj zemlji izvoznici ne smije dopustiti da tijekom preostalog razdoblja trajanja mjera premaši udio od 30 % globalne carinske kvote raspoložive po tromjesečju. |
| --- | --- |

(26)

Kako bi odredila tu gornju granicu, Komisija je analizirala povijesne podatke o uvozu (2013.–2017.) (9) za kategoriju proizvoda 1 i utvrdila da u tom razdoblju nijedna zemlja izvoznica u prosjeku nije premašila 25 %, kao i da je najveći udio u bilo kojoj pojedinoj godini ostvarila Turska 2017. s 28 %. Komisija je u skladu s time smatrala da se nijednoj pojedinoj zemlji izvoznici ne smije dopustiti da tijekom preostalog razdoblja trajanja mjera premaši udio od 30 % globalne carinske kvote raspoložive po tromjesečju.

9

| (27) | Taj bi prag zemljama izvoznicama trebao ostaviti dovoljno prostora da popune tržišne udjele koje ne ostvare zemlje dobavljači koje podliježu antidampinškim ili kompenzacijskim mjerama te, istodobno, u što većoj mjeri očuvaju tradicionalne trgovinske tokove i korisnicima u Uniji osiguraju dovoljnu raznolikost opskrbe kako bi se smanjio sav mogući rizik od manjka opskrbe (10). |
| --- | --- |

(27)

Taj bi prag zemljama izvoznicama trebao ostaviti dovoljno prostora da popune tržišne udjele koje ne ostvare zemlje dobavljači koje podliježu antidampinškim ili kompenzacijskim mjerama te, istodobno, u što većoj mjeri očuvaju tradicionalne trgovinske tokove i korisnicima u Uniji osiguraju dovoljnu raznolikost opskrbe kako bi se smanjio sav mogući rizik od manjka opskrbe (10).

10

| (28) | Komisija je smatrala da će tom prilagodbom dodjele carinske kvote postići primjerenu ravnotežu među legitimnim pravima različitih strana u skladu s interesom Unije. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je smatrala da će tom prilagodbom dodjele carinske kvote postići primjerenu ravnotežu među legitimnim pravima različitih strana u skladu s interesom Unije.

Posebna procjena: Kategorija 4B – Limovi s metalnom prevlakom koji se upotrebljavaju ponajprije u automobilskom sektoru

Posebna procjena: Kategorija 4B – Limovi s metalnom prevlakom koji se upotrebljavaju ponajprije u automobilskom sektoru

| (29) | Komisija je u konačnoj uredbi odlučila da je u interesu Unije da se kategorija 4 (limovi s metalnom prevlakom) podijeli na dvije potkategorije: 4A i 4B. Cilj je te podjele bio u najvećoj mogućoj mjeri očuvati tradicionalnu razinu uvoza za automobilski sektor EU-a. Doista, s obzirom na velik broj vrsta proizvoda u kategoriji 4, Komisija je utvrdila ozbiljan rizik od toga da vrste čelika potrebne za automobilski sektor EU-a budu istisnute drugim „standardnim” potkategorijama. Podsjeća se da većina standardnih vrsta iz te kategorije trenutačno podliježe antidampinškim mjerama, za razliku od specijaliziranijih proizvoda koji nisu obuhvaćeni odgovarajućim zahtjevom za antidampinške mjere. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je u konačnoj uredbi odlučila da je u interesu Unije da se kategorija 4 (limovi s metalnom prevlakom) podijeli na dvije potkategorije: 4A i 4B. Cilj je te podjele bio u najvećoj mogućoj mjeri očuvati tradicionalnu razinu uvoza za automobilski sektor EU-a. Doista, s obzirom na velik broj vrsta proizvoda u kategoriji 4, Komisija je utvrdila ozbiljan rizik od toga da vrste čelika potrebne za automobilski sektor EU-a budu istisnute drugim „standardnim” potkategorijama. Podsjeća se da većina standardnih vrsta iz te kategorije trenutačno podliježe antidampinškim mjerama, za razliku od specijaliziranijih proizvoda koji nisu obuhvaćeni odgovarajućim zahtjevom za antidampinške mjere.

| (30) | Komisija je u okviru revizije od zainteresiranih strana zaprimila brojne podneske na koje je utjecala podjela na dvije potkategorije, među ostalim od udruženja automobilske industrije EU-a (ACEA), od vlada i od proizvođača izvoznika iz Koreje i Kine. U tim je podnescima istaknuto da trenutačna potpodjela nije potpuno djelotvorna u ispunjavanju postavljenih ciljeva. Te su zainteresirane strane tvrdile i da definicije proizvoda nisu dovoljno jasne u pogledu njihove klasifikacije po potkategorijama i osobito da je uvoz takozvanih čelika za automobilsku industriju istisnut standardnim kategorijama na štetu automobilske industrije. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je u okviru revizije od zainteresiranih strana zaprimila brojne podneske na koje je utjecala podjela na dvije potkategorije, među ostalim od udruženja automobilske industrije EU-a (ACEA), od vlada i od proizvođača izvoznika iz Koreje i Kine. U tim je podnescima istaknuto da trenutačna potpodjela nije potpuno djelotvorna u ispunjavanju postavljenih ciljeva. Te su zainteresirane strane tvrdile i da definicije proizvoda nisu dovoljno jasne u pogledu njihove klasifikacije po potkategorijama i osobito da je uvoz takozvanih čelika za automobilsku industriju istisnut standardnim kategorijama na štetu automobilske industrije.

| (31) | Zainteresirane strane podnijele su različite prijedloge kako bi se poboljšala djelotvornost carinskih kvota za tu kategoriju. Konkretno, ACEA i kineska vlada zatražile su da Komisija za uvoz razreda čelika u okviru kategorije 4B koji su namijenjeni upotrebi u automobilskoj industriji odobri izuzeće uporabe u posebne svrhe. Druge zainteresirane strane, kao što su korejska, tajvanska i kineska vlada, zatražile su da se alternativno poveća razina carinske kvote, kao i da se uvede sustav kojim bi se za automobilski sektor osigurala djelotvorna zaštita tradicionalnog obujma od uvoza drugih vrsta čelika. Industrija čelika u Uniji složila se pak da bi trebalo istražiti moguće izbjegavanje antidampinških mjera za kategoriju 4A i da treba pronaći rješenje za automobilski sektor, pri čemu iz područja primjene mjera ipak nije isključila kategoriju 4B. |
| --- | --- |

(31)

Zainteresirane strane podnijele su različite prijedloge kako bi se poboljšala djelotvornost carinskih kvota za tu kategoriju. Konkretno, ACEA i kineska vlada zatražile su da Komisija za uvoz razreda čelika u okviru kategorije 4B koji su namijenjeni upotrebi u automobilskoj industriji odobri izuzeće uporabe u posebne svrhe. Druge zainteresirane strane, kao što su korejska, tajvanska i kineska vlada, zatražile su da se alternativno poveća razina carinske kvote, kao i da se uvede sustav kojim bi se za automobilski sektor osigurala djelotvorna zaštita tradicionalnog obujma od uvoza drugih vrsta čelika. Industrija čelika u Uniji složila se pak da bi trebalo istražiti moguće izbjegavanje antidampinških mjera za kategoriju 4A i da treba pronaći rješenje za automobilski sektor, pri čemu iz područja primjene mjera ipak nije isključila kategoriju 4B.

| (32) | Analiza Komisije nakon revizije konačnih mjera potvrđuje da su tradicionalni trgovinski tokovi za proizvode obuhvaćene kategorijom 4B doista narušeni. Prema Eurostatovim statističkim podacima o uvozu, Kina (kojoj je dodijeljena jedna od najvećih carinskih kvota za pojedine zemlje) u potpunosti je iscrpila svoju carinsku kvotu za pojedine zemlje u jednom tromjesečju (2. veljače – 31. ožujka 2019.) te je potom u zadnjem tromjesečju istog razdoblja (1. travnja – 30. lipnja 2019.) iskoristila velik dio globalne carinske kvote (više od 75 %). |
| --- | --- |

(32)

Analiza Komisije nakon revizije konačnih mjera potvrđuje da su tradicionalni trgovinski tokovi za proizvode obuhvaćene kategorijom 4B doista narušeni. Prema Eurostatovim statističkim podacima o uvozu, Kina (kojoj je dodijeljena jedna od najvećih carinskih kvota za pojedine zemlje) u potpunosti je iscrpila svoju carinsku kvotu za pojedine zemlje u jednom tromjesečju (2. veljače – 31. ožujka 2019.) te je potom u zadnjem tromjesečju istog razdoblja (1. travnja – 30. lipnja 2019.) iskoristila velik dio globalne carinske kvote (više od 75 %).

| (33) | Štoviše, Komisija je navela da je Kina u samo jednom danu iscrpila svoju carinsku kvotu za pojedine zemlje za drugu godinu primjene mjera (1. srpnja 2019. – 30. lipnja 2020.). Stoga je upitno sastoji li se taj uvoz doista od takozvanih „čelika za automobilsku industriju”. Navedeno iscrpljivanje godišnje carinske kvote za pojedine zemlje u jednom danu u svakom je slučaju pokazalo da su tradicionalni trgovinski tokovi za tu potkategoriju premješteni. Taj bi se trend vjerojatno dodatno pogoršao da se nije provela prilagodba funkcioniranja carinske kvote za kategoriju 4B kako bi se osiguralo pridržavanje postavljenog cilja očuvanja tradicionalne razine uvoza iz različitih zemalja dobavljača za automobilsku industriju. |
| --- | --- |

(33)

Štoviše, Komisija je navela da je Kina u samo jednom danu iscrpila svoju carinsku kvotu za pojedine zemlje za drugu godinu primjene mjera (1. srpnja 2019. – 30. lipnja 2020.). Stoga je upitno sastoji li se taj uvoz doista od takozvanih „čelika za automobilsku industriju”. Navedeno iscrpljivanje godišnje carinske kvote za pojedine zemlje u jednom danu u svakom je slučaju pokazalo da su tradicionalni trgovinski tokovi za tu potkategoriju premješteni. Taj bi se trend vjerojatno dodatno pogoršao da se nije provela prilagodba funkcioniranja carinske kvote za kategoriju 4B kako bi se osiguralo pridržavanje postavljenog cilja očuvanja tradicionalne razine uvoza iz različitih zemalja dobavljača za automobilsku industriju.

| (34) | Komisija je i dalje smatrala da nema razloga za isključenje bilo koje kategorije proizvoda koja podliježe mjerama, niti putem izričitog isključenja kategorije proizvoda 4B niti izuzeća uporabe u posebne svrhe. (11) Komisija je stoga odbila zatraženo izuzeće uporabe u posebne svrhe za čelike za automobilsku industriju. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je i dalje smatrala da nema razloga za isključenje bilo koje kategorije proizvoda koja podliježe mjerama, niti putem izričitog isključenja kategorije proizvoda 4B niti izuzeća uporabe u posebne svrhe. (11) Komisija je stoga odbila zatraženo izuzeće uporabe u posebne svrhe za čelike za automobilsku industriju.

11

| (35) | Međutim, Komisija je priznala da je u interesu Unije da se odvoje tradicionalni trgovinski tokovi vrsta proizvoda koje se upotrebljavaju u automobilskom sektoru EU-a. Jedan od načina postizanja tog cilja jest da se korištenje kategorije 4B ograniči samo na uvoz za koji se može dokazati uporaba u posebne svrhe u automobilskom sektoru. |
| --- | --- |

(35)

Međutim, Komisija je priznala da je u interesu Unije da se odvoje tradicionalni trgovinski tokovi vrsta proizvoda koje se upotrebljavaju u automobilskom sektoru EU-a. Jedan od načina postizanja tog cilja jest da se korištenje kategorije 4B ograniči samo na uvoz za koji se može dokazati uporaba u posebne svrhe u automobilskom sektoru.

| (36) | Komisija je u skladu s time smatrala da je u interesu Unije da se funkcioniranje carinskih kvota za kategoriju 4 prilagodi na sljedeći način. Kako bi se iskoristila carinska kvota za kategoriju 4B, kategorije proizvoda od čelika obuhvaćene tom kategorijom, koje se zapravo upotrebljavaju u proizvodnji automobilskih dijelova, treba staviti u postupak uporabe u posebne svrhe iz članka 254. Uredbe (EU) br. 952/2013 (12). Nakon što se iscrpi carinska kvota dodijeljena za kategoriju 4B, primjenjivala bi se carinska stopa iznad kvote od 25 %. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je u skladu s time smatrala da je u interesu Unije da se funkcioniranje carinskih kvota za kategoriju 4 prilagodi na sljedeći način. Kako bi se iskoristila carinska kvota za kategoriju 4B, kategorije proizvoda od čelika obuhvaćene tom kategorijom, koje se zapravo upotrebljavaju u proizvodnji automobilskih dijelova, treba staviti u postupak uporabe u posebne svrhe iz članka 254. Uredbe (EU) br. 952/2013 (12). Nakon što se iscrpi carinska kvota dodijeljena za kategoriju 4B, primjenjivala bi se carinska stopa iznad kvote od 25 %.

12

| (37) | Međutim, budući da se određene oznake KN koje su trenutačno razvrstane u kategoriju 4B ne upotrebljavaju isključivo u automobilskoj industriji, ipak je bilo potrebno prilagoditi dodjelu oznaka između kategorija 4A i 4B kako bi se osiguralo očuvanje relevantnog izvoza neautomobilskih proizvoda. U tu je svrhu opseg kategorije 4A proširen i revidiran na sljedeći način: sve oznake KN koje su prethodno bile razvrstane samo u kategoriju 4B sada su i dio kategorije 4A. Stoga se opseg kategorije 4A proširuje. Istodobno se opseg kategorije 4B ne mijenja. |
| --- | --- |

(37)

Međutim, budući da se određene oznake KN koje su trenutačno razvrstane u kategoriju 4B ne upotrebljavaju isključivo u automobilskoj industriji, ipak je bilo potrebno prilagoditi dodjelu oznaka između kategorija 4A i 4B kako bi se osiguralo očuvanje relevantnog izvoza neautomobilskih proizvoda. U tu je svrhu opseg kategorije 4A proširen i revidiran na sljedeći način: sve oznake KN koje su prethodno bile razvrstane samo u kategoriju 4B sada su i dio kategorije 4A. Stoga se opseg kategorije 4A proširuje. Istodobno se opseg kategorije 4B ne mijenja.

| (38) | U skladu s time bi se uvoz proizvoda obuhvaćenih oznakama iz kategorije 4B koji nisu namijenjeni upotrebi u automobilskoj industriji ubuduće trebao provoditi samo u okviru kategorije 4A. Suprotno tomu, sav uvoz proizvoda namijenjenih upotrebi u automobilskoj industriji trebao bi se provoditi u okviru kategorije proizvoda 4B i ispunjavati zahtjeve iz postupka uporabe u posebne svrhe kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 36. |
| --- | --- |

(38)

U skladu s time bi se uvoz proizvoda obuhvaćenih oznakama iz kategorije 4B koji nisu namijenjeni upotrebi u automobilskoj industriji ubuduće trebao provoditi samo u okviru kategorije 4A. Suprotno tomu, sav uvoz proizvoda namijenjenih upotrebi u automobilskoj industriji trebao bi se provoditi u okviru kategorije proizvoda 4B i ispunjavati zahtjeve iz postupka uporabe u posebne svrhe kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 36.

| (39) | Zbog te bi se prilagodbe Indiji odobrila jedinstvena carinska kvota za pojedine zemlje za kategoriju 4A (koja obuhvaća obujam carinske kvote za pojedine zemlje dodijeljene za kategoriju 4A i kategoriju 4B) jer su informacije dostupne Komisiji upućivale na to da ta zemlja ne izvozi proizvode za upotrebu u automobilskom sektoru. |
| --- | --- |

(39)

Zbog te bi se prilagodbe Indiji odobrila jedinstvena carinska kvota za pojedine zemlje za kategoriju 4A (koja obuhvaća obujam carinske kvote za pojedine zemlje dodijeljene za kategoriju 4A i kategoriju 4B) jer su informacije dostupne Komisiji upućivale na to da ta zemlja ne izvozi proizvode za upotrebu u automobilskom sektoru.

| (40) | Na temelju informacija primljenih u okviru savjetovanja s Republikom Korejom, Komisija je prilagodila razinu svoje carinske kvote za pojedine zemlje u kategorijama 4A i 4B. Dio carinske kvote u kategoriji 4B koji odgovara oznakama KN koje su prethodno bile navedene isključivo u ovoj kategoriji i koji nije bio namijenjen za uporabu u automobilskoj industriji sada se prenosi na carinsku kvotu za Republiku Koreju u kategoriji 4A tako da se i dalje može izvoziti na tržište Unije. Komisija je smatrala da je u interesu Unije nužno da se ta prilagodba uvede kako bi se poboljšala djelotvornost konačnih mjera u pogledu te kategorije i osiguralo da se uvoz automobilske industrije EU-a neopravdano ne ograničava. |
| --- | --- |

(40)

Na temelju informacija primljenih u okviru savjetovanja s Republikom Korejom, Komisija je prilagodila razinu svoje carinske kvote za pojedine zemlje u kategorijama 4A i 4B. Dio carinske kvote u kategoriji 4B koji odgovara oznakama KN koje su prethodno bile navedene isključivo u ovoj kategoriji i koji nije bio namijenjen za uporabu u automobilskoj industriji sada se prenosi na carinsku kvotu za Republiku Koreju u kategoriji 4A tako da se i dalje može izvoziti na tržište Unije. Komisija je smatrala da je u interesu Unije nužno da se ta prilagodba uvede kako bi se poboljšala djelotvornost konačnih mjera u pogledu te kategorije i osiguralo da se uvoz automobilske industrije EU-a neopravdano ne ograničava.

Posebne procjene: Kategorija 16 – Žičane šipke

Posebne procjene: Kategorija 16 – Žičane šipke

| (41) | Komisija je zaprimila više tvrdnji o toj kategoriji proizvoda. Kao prvo, od Komisije se zatražilo da razinu carinskih kvota prilagodi naviše kako bi se izbjegao svaki mogući manjak opskrbe na tržištu Unije. Konkretno, neke su zainteresirane strane zatražile da se razina carinskih kvota poveća za do 20 % ili da se kao osnova za reviziju razine carinskih kvota upotrijebi razina uvoza u razdoblju od 2016. do 2018. Druge su strane tvrdile da carinske kvote treba u cijelosti prilagoditi kako bi odražavale rast potražnje u Uniji. |
| --- | --- |

(41)

Komisija je zaprimila više tvrdnji o toj kategoriji proizvoda. Kao prvo, od Komisije se zatražilo da razinu carinskih kvota prilagodi naviše kako bi se izbjegao svaki mogući manjak opskrbe na tržištu Unije. Konkretno, neke su zainteresirane strane zatražile da se razina carinskih kvota poveća za do 20 % ili da se kao osnova za reviziju razine carinskih kvota upotrijebi razina uvoza u razdoblju od 2016. do 2018. Druge su strane tvrdile da carinske kvote treba u cijelosti prilagoditi kako bi odražavale rast potražnje u Uniji.

| (42) | Kao drugo, neke su zainteresirane strane tvrdile da proizvođači Unije nisu povećali (niti su u mogućnosti dodatno povećati) kapacitet ili proizvodnju na potrebnu razinu da bi se zadovoljila trenutačna i buduća potražnja za žičanom šipkom u Uniji. Štoviše, tvrdile su i da proizvođači žičane šipke u Uniji primarno opskrbljuju povezane daljnje korisnike i tako smanjuju raspoložive količine žičane šipke namijenjene otvorenom tržištu, čime se ugrožava položaj tih neovisnih korisnika, odnosno onih koji nisu vertikalno integrirani. Posljedično, neovisni korisnici suočavaju se s velikim ograničenjima u pogledu pristupa dovoljnim količinama žičane šipke. |
| --- | --- |

(42)

Kao drugo, neke su zainteresirane strane tvrdile da proizvođači Unije nisu povećali (niti su u mogućnosti dodatno povećati) kapacitet ili proizvodnju na potrebnu razinu da bi se zadovoljila trenutačna i buduća potražnja za žičanom šipkom u Uniji. Štoviše, tvrdile su i da proizvođači žičane šipke u Uniji primarno opskrbljuju povezane daljnje korisnike i tako smanjuju raspoložive količine žičane šipke namijenjene otvorenom tržištu, čime se ugrožava položaj tih neovisnih korisnika, odnosno onih koji nisu vertikalno integrirani. Posljedično, neovisni korisnici suočavaju se s velikim ograničenjima u pogledu pristupa dovoljnim količinama žičane šipke.

| (43) | Kao treće, neke su zainteresirane strane tvrdile da iscrpljivanje određenih carinskih kvota ne može biti posljedica praksi stvaranja zaliha za tu kategoriju proizvoda i da se uvoz zapravo odvijao na redovnoj i dosljednoj razini dok se relevantne carinske kvote nisu iscrpile. |
| --- | --- |

(43)

Kao treće, neke su zainteresirane strane tvrdile da iscrpljivanje određenih carinskih kvota ne može biti posljedica praksi stvaranja zaliha za tu kategoriju proizvoda i da se uvoz zapravo odvijao na redovnoj i dosljednoj razini dok se relevantne carinske kvote nisu iscrpile.

| (44) | Kao četvrto, više je zainteresiranih strana od Komisije zatražilo da određenim izvorima odobri carinske kvote za pojedine zemlje jer bi oni tržište Unije opskrbljivali određenim potkategorijama proizvoda. Slično tomu, neke su zainteresirane strane tvrdile da određene potkategorije treba isključiti ili da bi Komisija tu kategoriju proizvoda trebala podijeliti te novim potkategorijama dodijeliti posebne carinske kvote. |
| --- | --- |

(44)

Kao četvrto, više je zainteresiranih strana od Komisije zatražilo da određenim izvorima odobri carinske kvote za pojedine zemlje jer bi oni tržište Unije opskrbljivali određenim potkategorijama proizvoda. Slično tomu, neke su zainteresirane strane tvrdile da određene potkategorije treba isključiti ili da bi Komisija tu kategoriju proizvoda trebala podijeliti te novim potkategorijama dodijeliti posebne carinske kvote.

| (45) | Kao peto, neke su strane zatražile da se ta kategorija podijeli kako bi potkategorije koje se upotrebljavaju u automobilskom sektoru imale vlastitu carinsku kvotu. |
| --- | --- |

(45)

Kao peto, neke su strane zatražile da se ta kategorija podijeli kako bi potkategorije koje se upotrebljavaju u automobilskom sektoru imale vlastitu carinsku kvotu.

| (46) | Konačno, jedna je zainteresirana strana tvrdila da ne može proizvoditi određenu vrstu proizvoda jer se zaštitnim mjerama ograničila potrebna količina određene vrste žičane šipke; nekoliko je strana zatražilo i da se u zadnjem tromjesečju svakog razdoblja (1. travnja – 30. lipnja) neiskorištene carinske kvote za pojedine zemlje prenesu na preostale carinske kvote. |
| --- | --- |

(46)

Konačno, jedna je zainteresirana strana tvrdila da ne može proizvoditi određenu vrstu proizvoda jer se zaštitnim mjerama ograničila potrebna količina određene vrste žičane šipke; nekoliko je strana zatražilo i da se u zadnjem tromjesečju svakog razdoblja (1. travnja – 30. lipnja) neiskorištene carinske kvote za pojedine zemlje prenesu na preostale carinske kvote.

| (47) | Komisija je u okviru revizije pomno procijenila sve te podneske. Kao prvo, Komisija je utvrdila da se, iako je u Obavijesti o pokretanju ispitnog postupka revizije potvrdila da su za tu kategoriju u zadnjem tromjesečju prvog godišnjeg razdoblja (odnosno od 1. travnja do 30. lipnja 2019.) osobito brzo iskorištene i određene carinske kvote za pojedine zemlje i globalna carinska kvota, ne čini da je sveukupna opskrba tog proizvoda pretjerano ograničena. Nisu postojali znakovi znatno povećane potražnje koji bi upućivali na promjenu okolnosti. Analiza iskorištenosti carinske kvote zapravo je pokazala da su, dok su neke zemlje vrlo brzo iskoristile svoje pojedinačne carinske kvote, u posljednja dva tjedna (13) zadnjeg tromjesečja prve godine primjene mjera i dalje postojale neiskorištene količine carinskih kvota za najmanje tri zemlje podrijetla (Moldova, Švicarska i Ukrajina) koje su činile 6 % ukupne carinske kvote dodijeljene za to razdoblje. Na kraju prve godine u kojoj su mjere bile na snazi i dalje su postojale neiskorištene količine carinske kvote iz jednog izvora (Ukrajina). |
| --- | --- |

(47)

Komisija je u okviru revizije pomno procijenila sve te podneske. Kao prvo, Komisija je utvrdila da se, iako je u Obavijesti o pokretanju ispitnog postupka revizije potvrdila da su za tu kategoriju u zadnjem tromjesečju prvog godišnjeg razdoblja (odnosno od 1. travnja do 30. lipnja 2019.) osobito brzo iskorištene i određene carinske kvote za pojedine zemlje i globalna carinska kvota, ne čini da je sveukupna opskrba tog proizvoda pretjerano ograničena. Nisu postojali znakovi znatno povećane potražnje koji bi upućivali na promjenu okolnosti. Analiza iskorištenosti carinske kvote zapravo je pokazala da su, dok su neke zemlje vrlo brzo iskoristile svoje pojedinačne carinske kvote, u posljednja dva tjedna (13) zadnjeg tromjesečja prve godine primjene mjera i dalje postojale neiskorištene količine carinskih kvota za najmanje tri zemlje podrijetla (Moldova, Švicarska i Ukrajina) koje su činile 6 % ukupne carinske kvote dodijeljene za to razdoblje. Na kraju prve godine u kojoj su mjere bile na snazi i dalje su postojale neiskorištene količine carinske kvote iz jednog izvora (Ukrajina).

13

| (48) | U skladu s nekim podnescima, potražnja je u građevinskom sektoru u EU-u, koji je jedan od glavnih potrošača žičane šipke, 2018. rasla po stopi od 2,8 % te se očekuje da će u razdoblju 2019.–2021. i dalje rasti po stopi od 1,6 %. Međutim, struktura rasta već je bila uključena u procjenu koja je dovela do utvrđivanja trenutačne količinske razine carinskih kvota. Komisija je prilikom uvođenja konačnih mjera doista dodala 5 % tradicionalnoj razini uvoza kako bi ažurirala povijesne podatke i uzela u obzir uobičajeno povećanje potražnje u narednim godinama. Štoviše, čak i ako se liberalizacija zaštitnih mjera nakon prve godine njihove primjene smanji (14), de facto će dodatno povećati razinu raspoloživih carinskih kvota kako bi se suočilo s navodnim povećanjem potražnje izvan predviđenog rasta. Komisija na temelju toga smatra da je trenutačna razina carinske kvote za kategoriju proizvoda 16 bila primjerena i da na tržištu Unije nije postojao rizik od nestašice. |
| --- | --- |

(48)

U skladu s nekim podnescima, potražnja je u građevinskom sektoru u EU-u, koji je jedan od glavnih potrošača žičane šipke, 2018. rasla po stopi od 2,8 % te se očekuje da će u razdoblju 2019.–2021. i dalje rasti po stopi od 1,6 %. Međutim, struktura rasta već je bila uključena u procjenu koja je dovela do utvrđivanja trenutačne količinske razine carinskih kvota. Komisija je prilikom uvođenja konačnih mjera doista dodala 5 % tradicionalnoj razini uvoza kako bi ažurirala povijesne podatke i uzela u obzir uobičajeno povećanje potražnje u narednim godinama. Štoviše, čak i ako se liberalizacija zaštitnih mjera nakon prve godine njihove primjene smanji (14), de facto će dodatno povećati razinu raspoloživih carinskih kvota kako bi se suočilo s navodnim povećanjem potražnje izvan predviđenog rasta. Komisija na temelju toga smatra da je trenutačna razina carinske kvote za kategoriju proizvoda 16 bila primjerena i da na tržištu Unije nije postojao rizik od nestašice.

14

| (49) | Kad je riječ o tvrdnji da proizvođači Unije umjetno ograničavaju ponudu, prema informacijama dostupnima Komisiji (koje uključuju provjerene odgovore na upitnik koje su proizvođači Unije podnijeli u okviru ispitnog postupka koji je doveo do konačnih mjera), proizvodnja i prodaja industrije Unije (na slobodnom tržištu) neprestano su se povećavale u razdoblju od 2013. do 2017. U istom se razdoblju povećala i prodaja povezanim društvima (ograničena prodaja), iako u znatno manjem obujmu. Podaci su pokazali da je obujam prodaje na slobodnom tržištu (u Uniji) bio više od tri puta veći od ograničene prodaje u Uniji u istom razdoblju. Osim toga, ne postoje dokazi o tome da bi se takav jasan i dosljedan trend koji je zabilježen posljednjih godina nedavno drastično preokrenuo. Stoga su dostupni dokazi proturječili toj tvrdnji. |
| --- | --- |

(49)

Kad je riječ o tvrdnji da proizvođači Unije umjetno ograničavaju ponudu, prema informacijama dostupnima Komisiji (koje uključuju provjerene odgovore na upitnik koje su proizvođači Unije podnijeli u okviru ispitnog postupka koji je doveo do konačnih mjera), proizvodnja i prodaja industrije Unije (na slobodnom tržištu) neprestano su se povećavale u razdoblju od 2013. do 2017. U istom se razdoblju povećala i prodaja povezanim društvima (ograničena prodaja), iako u znatno manjem obujmu. Podaci su pokazali da je obujam prodaje na slobodnom tržištu (u Uniji) bio više od tri puta veći od ograničene prodaje u Uniji u istom razdoblju. Osim toga, ne postoje dokazi o tome da bi se takav jasan i dosljedan trend koji je zabilježen posljednjih godina nedavno drastično preokrenuo. Stoga su dostupni dokazi proturječili toj tvrdnji.

| (50) | Kad je riječ o mogućem stvaranju zaliha, dokazi su proturječili tvrdnji da se uvoz iz svih zemalja podrijetla odvijao na redovnoj i dosljednoj razini. Zapravo, iako je to bio slučaj za puno zemalja podrijetla, kao i za preostalu carinsku kvotu u trećem tromjesečju (od veljače do ožujka 2019.), preostali najvažniji izvori (Turska i Rusija) u par su dana ili tjedana iscrpili carinsku kvotu raspoloživu za pet mjeseci. Taj je neuobičajeni obrazac potvrđen i za prve dane drugog razdoblja primjene mjera (Turska je do 19. srpnja 2019. iskoristila 60 % svoje godišnje carinske kvote za pojedine zemlje). Štoviše, Komisija je primijetila i da su preostalu carinsku kvotu u zadnjem tromjesečju prvog razdoblja primjene mjera (1. travnja – 30. lipnja 2019.) već drugog dana tog tromjesečja (odnosno 2. travnja 2019.) iscrpile isključivo dvije zemlje (Turska i Rusija), dok je u prethodnom tromjesečju (2. veljače – 31. ožujka 2019.) tu preostalu carinsku kvotu iskoristilo više zemalja, i to ujednačenim tempom tijekom cijelog tromjesečja. Takvo neuobičajeno brzo iscrpljivanje razine carinske kvote u nekim zemljama podrijetla ne može se smatrati „redovnim i dosljednim razinama trgovine”. |
| --- | --- |

(50)

Kad je riječ o mogućem stvaranju zaliha, dokazi su proturječili tvrdnji da se uvoz iz svih zemalja podrijetla odvijao na redovnoj i dosljednoj razini. Zapravo, iako je to bio slučaj za puno zemalja podrijetla, kao i za preostalu carinsku kvotu u trećem tromjesečju (od veljače do ožujka 2019.), preostali najvažniji izvori (Turska i Rusija) u par su dana ili tjedana iscrpili carinsku kvotu raspoloživu za pet mjeseci. Taj je neuobičajeni obrazac potvrđen i za prve dane drugog razdoblja primjene mjera (Turska je do 19. srpnja 2019. iskoristila 60 % svoje godišnje carinske kvote za pojedine zemlje). Štoviše, Komisija je primijetila i da su preostalu carinsku kvotu u zadnjem tromjesečju prvog razdoblja primjene mjera (1. travnja – 30. lipnja 2019.) već drugog dana tog tromjesečja (odnosno 2. travnja 2019.) iscrpile isključivo dvije zemlje (Turska i Rusija), dok je u prethodnom tromjesečju (2. veljače – 31. ožujka 2019.) tu preostalu carinsku kvotu iskoristilo više zemalja, i to ujednačenim tempom tijekom cijelog tromjesečja. Takvo neuobičajeno brzo iscrpljivanje razine carinske kvote u nekim zemljama podrijetla ne može se smatrati „redovnim i dosljednim razinama trgovine”.

| (51) | Kad je riječ o zahtjevu za podjelu kategorije 16, Komisija je podsjetila da je u Uredbi (EU) 2019/159 iznimno podijelila dvije kategorije i objasnila razloge za tu odluku. Nakon detaljne analize podnesaka zaprimljenih u tom pogledu, Komisija je utvrdila da nije dokazana nikakva promjena okolnosti koja bi opravdala podjelu bilo koje dodatne kategorije. Komisija napominje da se u podnescima automobilske industrije EU-a (ACEA) čak ni ne navodi potreba za mogućom prilagodbom u toj kategoriji. Nadalje, Komisija je napomenula da sama činjenica da se određene vrste iz kategorije proizvoda upotrebljavaju u automobilskom sektoru ne znači da su automatski kvalificirane za različito postupanje na temelju mjera. Naprotiv, trebalo bi dokazati da je provedba takve prilagodbe u interesu Unije. Prema tome, podneseni dokazi nisu bili dovoljni da bi Komisija zaključila da je prilagodba doista u interesu Unije. |
| --- | --- |

(51)

Kad je riječ o zahtjevu za podjelu kategorije 16, Komisija je podsjetila da je u Uredbi (EU) 2019/159 iznimno podijelila dvije kategorije i objasnila razloge za tu odluku. Nakon detaljne analize podnesaka zaprimljenih u tom pogledu, Komisija je utvrdila da nije dokazana nikakva promjena okolnosti koja bi opravdala podjelu bilo koje dodatne kategorije. Komisija napominje da se u podnescima automobilske industrije EU-a (ACEA) čak ni ne navodi potreba za mogućom prilagodbom u toj kategoriji. Nadalje, Komisija je napomenula da sama činjenica da se određene vrste iz kategorije proizvoda upotrebljavaju u automobilskom sektoru ne znači da su automatski kvalificirane za različito postupanje na temelju mjera. Naprotiv, trebalo bi dokazati da je provedba takve prilagodbe u interesu Unije. Prema tome, podneseni dokazi nisu bili dovoljni da bi Komisija zaključila da je prilagodba doista u interesu Unije.

| (52) | Kad je riječ o utjecaju konačnih zaštitnih mjera na mogućnost proizvodnje određenog proizvoda za koji je potrebna određena vrsta žičane šipke, Komisija je navela da su dostavljeni dokazi pokazali dosljedan i strmi silazni trend prodaje tog proizvoda od 2013. do 2018., odnosno prije uvođenja zaštitnih mjera. Stoga ta tvrdnja nije bila potkrijepljena dovoljnim dokazima. |
| --- | --- |

(52)

Kad je riječ o utjecaju konačnih zaštitnih mjera na mogućnost proizvodnje određenog proizvoda za koji je potrebna određena vrsta žičane šipke, Komisija je navela da su dostavljeni dokazi pokazali dosljedan i strmi silazni trend prodaje tog proizvoda od 2013. do 2018., odnosno prije uvođenja zaštitnih mjera. Stoga ta tvrdnja nije bila potkrijepljena dovoljnim dokazima.

| (53) | Prema tome, Komisija smatra da nisu postojali dovoljni dokazi koji bi opravdali povećanje carinske kvote za tu kategoriju proizvoda. |
| --- | --- |

(53)

Prema tome, Komisija smatra da nisu postojali dovoljni dokazi koji bi opravdali povećanje carinske kvote za tu kategoriju proizvoda.

Posebna procjena: Kategorija 25 – Velike zavarene cijevi

Posebna procjena: Kategorija 25 – Velike zavarene cijevi

| (54) | Neke su zainteresirane strane tvrdile da bi postojeću dodjelu carinskih kvota za kategoriju 25 trebalo izmijeniti zbog promijenjenih okolnosti. Konkretno, neke su strane tvrdile da je velik projekt plinovoda (Sjeverni tok 2), za koji su 2017. iz Rusije uvezene velike količine cijevi, sada u završnoj fazi i da stoga dodjela carinskih kvota za taj proizvod nije primjerena jer ne odražava trenutačno stanje na tržištu. Ta je tvrdnja potkrijepljena zabilježenim trendovima uvoza iz Rusije. Posljedično su te strane tvrdile da za tu kategoriju više nisu potrebne carinske kvote za pojedine zemlje, nego da je potrebna jedinstvena globalna carinska kvota kako bi se izbjegao manjak opskrbe za druge nadolazeće projekte. |
| --- | --- |

(54)

Neke su zainteresirane strane tvrdile da bi postojeću dodjelu carinskih kvota za kategoriju 25 trebalo izmijeniti zbog promijenjenih okolnosti. Konkretno, neke su strane tvrdile da je velik projekt plinovoda (Sjeverni tok 2), za koji su 2017. iz Rusije uvezene velike količine cijevi, sada u završnoj fazi i da stoga dodjela carinskih kvota za taj proizvod nije primjerena jer ne odražava trenutačno stanje na tržištu. Ta je tvrdnja potkrijepljena zabilježenim trendovima uvoza iz Rusije. Posljedično su te strane tvrdile da za tu kategoriju više nisu potrebne carinske kvote za pojedine zemlje, nego da je potrebna jedinstvena globalna carinska kvota kako bi se izbjegao manjak opskrbe za druge nadolazeće projekte.

| (55) | S jedne strane, Rusija je zemlja s najvećom pojedinačnom carinskom kvotom za tu kategoriju (koja čini otprilike 70 % ukupne carinske kvote). Analiza relevantnih podataka o uvozu koju je Komisija provela u okviru revizije pokazala je da uvoz iz Rusije dosljedno pada od velikog porasta 2017. Nakon tog porasta razina uvoza iz Rusije već se drastično smanjila 2018. (iako je i dalje bila relativno visoka). Međutim, taj se silazni trend ubrzao u razdoblju primjene konačnih zaštitnih mjera. Analiza iskorištenosti carinske kvote pokazala je da je Rusija zbog toga u prvoj godini primjene mjera u velikoj mjeri slabo iskoristila svoju carinsku kvotu za pojedine zemlje (30 % iskorištenosti) (15). Ta je slaba iskorištenost carinske kvote odražavala potrebu za inženjerskim projektom iz uvodne izjave 54. |
| --- | --- |

(55)

S jedne strane, Rusija je zemlja s najvećom pojedinačnom carinskom kvotom za tu kategoriju (koja čini otprilike 70 % ukupne carinske kvote). Analiza relevantnih podataka o uvozu koju je Komisija provela u okviru revizije pokazala je da uvoz iz Rusije dosljedno pada od velikog porasta 2017. Nakon tog porasta razina uvoza iz Rusije već se drastično smanjila 2018. (iako je i dalje bila relativno visoka). Međutim, taj se silazni trend ubrzao u razdoblju primjene konačnih zaštitnih mjera. Analiza iskorištenosti carinske kvote pokazala je da je Rusija zbog toga u prvoj godini primjene mjera u velikoj mjeri slabo iskoristila svoju carinsku kvotu za pojedine zemlje (30 % iskorištenosti) (15). Ta je slaba iskorištenost carinske kvote odražavala potrebu za inženjerskim projektom iz uvodne izjave 54.

15

| (56) | S druge strane, druge zemlje dobavljači za tu su kategoriju proizvoda u potpunosti iscrpile svoje carinske kvote za pojedine zemlje i iskoristile do 79 % globalne carinske kvote (pri čemu je obujam te globalne carinske kvote relativno mali). |
| --- | --- |

(56)

S druge strane, druge zemlje dobavljači za tu su kategoriju proizvoda u potpunosti iscrpile svoje carinske kvote za pojedine zemlje i iskoristile do 79 % globalne carinske kvote (pri čemu je obujam te globalne carinske kvote relativno mali).

| (57) | S obzirom na promijenjene okolnosti povezane s inženjerskim projektom iz uvodne izjave 54. i na najnovije kretanje zabilježenog korištenja carinske kvote, Komisija je smatrala da je postojeću carinsku kvotu potrebno zamijeniti jedinstvenom globalnom carinskom kvotom. Smatralo se da je ta promjena u sustavu carinskih kvota u skladu s interesom Unije jer je prikladnija za ograničavanje rizika od mogućeg manjka opskrbe zbog neprimjerene dodjele carinskih kvota te istodobno osigurava primjerenu raznolikost opskrbe i jednake mogućnosti svim mogućim dobavljačima u pogledu sudjelovanja u bilo kojem novom inženjerskom projektu za koji je ta kategorija proizvoda potrebna. |
| --- | --- |

(57)

S obzirom na promijenjene okolnosti povezane s inženjerskim projektom iz uvodne izjave 54. i na najnovije kretanje zabilježenog korištenja carinske kvote, Komisija je smatrala da je postojeću carinsku kvotu potrebno zamijeniti jedinstvenom globalnom carinskom kvotom. Smatralo se da je ta promjena u sustavu carinskih kvota u skladu s interesom Unije jer je prikladnija za ograničavanje rizika od mogućeg manjka opskrbe zbog neprimjerene dodjele carinskih kvota te istodobno osigurava primjerenu raznolikost opskrbe i jednake mogućnosti svim mogućim dobavljačima u pogledu sudjelovanja u bilo kojem novom inženjerskom projektu za koji je ta kategorija proizvoda potrebna.

| (58) | Komisija je navela da bi u suprotnom, odnosno ako bi se zadržala dodjela carinskih kvota po zemljama koje trenutačno podliježu konačnim mjerama, sudjelovanje dobavljača iz drugih mogućih zemalja podrijetla u postupku nabave za druge projekte u tijeku ili buduće projekte moglo biti neopravdano narušeno. Isti bi problem mogao nastati i ako Komisija utvrdi gornju granicu po zemlji dobavljaču, kao što je to odlučila učiniti za kategoriju 1. Komisija je stoga smatrala da zadržavanje izvorne situacije ne bi bilo u interesu Unije i da je promjena u dodjeli carinskih kvota za tu kategoriju opravdana. |
| --- | --- |

(58)

Komisija je navela da bi u suprotnom, odnosno ako bi se zadržala dodjela carinskih kvota po zemljama koje trenutačno podliježu konačnim mjerama, sudjelovanje dobavljača iz drugih mogućih zemalja podrijetla u postupku nabave za druge projekte u tijeku ili buduće projekte moglo biti neopravdano narušeno. Isti bi problem mogao nastati i ako Komisija utvrdi gornju granicu po zemlji dobavljaču, kao što je to odlučila učiniti za kategoriju 1. Komisija je stoga smatrala da zadržavanje izvorne situacije ne bi bilo u interesu Unije i da je promjena u dodjeli carinskih kvota za tu kategoriju opravdana.

| (59) | Kao i svim globalnim kvotama u okviru postojećih mjera, globalnom carinskom kvotom za kategoriju 25 trebalo bi upravljati na tromjesečnoj osnovi. |
| --- | --- |

(59)

Kao i svim globalnim kvotama u okviru postojećih mjera, globalnom carinskom kvotom za kategoriju 25 trebalo bi upravljati na tromjesečnoj osnovi.

Opća procjena: Tvrdnje o kategorijama proizvoda

Opća procjena: Tvrdnje o kategorijama proizvoda

| (60) | Dok se u prethodnim uvodnim izjavama detaljno raspravljalo o prednostima mogućih prilagodbi carinske kvote za kategorije proizvoda na koje se odnosila većina primjedbi zainteresiranih strana, u ovom se pododjeljku u sažetijem obliku razmatraju tvrdnje o preostalim kategorijama proizvoda u obliku argumenata koji imaju opću vrijednost za odgovarajuće kategorije o kojima su iznesene tvrdnje. |
| --- | --- |

(60)

Dok se u prethodnim uvodnim izjavama detaljno raspravljalo o prednostima mogućih prilagodbi carinske kvote za kategorije proizvoda na koje se odnosila većina primjedbi zainteresiranih strana, u ovom se pododjeljku u sažetijem obliku razmatraju tvrdnje o preostalim kategorijama proizvoda u obliku argumenata koji imaju opću vrijednost za odgovarajuće kategorije o kojima su iznesene tvrdnje.

| (61) | Neke su zainteresirane strane zatražile da se povećaju one carinske kvote za pojedine zemlje koje su iscrpljene prije kraja relevantnog razdoblja. Neke su od tih strana tvrdile da je sama činjenica da je carinska kvota za pojedine zemlje iscrpljena dovoljan dokaz koji opravdava povećanje carinske kvote. Slično tomu, neke su od tih strana navele i da je razina carinskih kvota utvrđena konačnim mjerama preniska jer su za neke kategorije proizvoda razine uvoza 2018. bile relativno više od količinskih razina predmetnih carinskih kvota. |
| --- | --- |

(61)

Neke su zainteresirane strane zatražile da se povećaju one carinske kvote za pojedine zemlje koje su iscrpljene prije kraja relevantnog razdoblja. Neke su od tih strana tvrdile da je sama činjenica da je carinska kvota za pojedine zemlje iscrpljena dovoljan dokaz koji opravdava povećanje carinske kvote. Slično tomu, neke su od tih strana navele i da je razina carinskih kvota utvrđena konačnim mjerama preniska jer su za neke kategorije proizvoda razine uvoza 2018. bile relativno više od količinskih razina predmetnih carinskih kvota.

| (62) | Kao prvo, Komisija je navela da su, osim za dvije kategorije proizvoda, za preostale 24 kategorije i dalje postojale neiskorištene količine u okviru carinske kvote za jednu ili više zemalja podrijetla ili u okviru preostale carinske kvote, ili pak u okviru obje. Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 15., ukupne neiskorištene količine carinske kvote u razdoblju tijekom kojeg su na snazi bile privremene mjere (od 18. srpnja 2018. do 1. veljače 2019.) i u prvom razdoblju primjene konačnih mjera (od 2. veljače 2019. do 30. lipnja 2019.) iznosile su više od 3 milijuna tona. Komisija se stoga nije složila s tvrdnjama da je utvrđena sveukupna količinska razina carinskih kvota bila preniska. Nadalje, činjenica da su se određene carinske kvote za određenu kategoriju proizvoda iscrpile prije kraja relevantnog razdoblja nije sama po sebi činila promijenjene okolnosti koje bi opravdale automatsko povećanje carinske kvote s obzirom na to da nisu pruženi dodatni dokazi o tome da je razlog iscrpljivanja bilo povećanje potražnje koje nije bilo predviđeno prilikom donošenja konačnih mjera. Komisija je podsjetila da je svrha zaštitnih mjera bila uvesti mjere za hitne slučajeve u pogledu povećanog uvoza određenih proizvoda. Suprotno tomu, brojnim se tvrdnjama u reviziji jednostavno zatražilo povećanje količinske razine carinske kvote, a da se pritom nisu pružili nikakvi dokazi o promjeni okolnosti (kao što je, na primjer, nepostojanje rizika od preusmjeravanja trgovine). Stoga su se tvrdnje iznesene na temelju toga smatrale neosnovanima. |
| --- | --- |

(62)

Kao prvo, Komisija je navela da su, osim za dvije kategorije proizvoda, za preostale 24 kategorije i dalje postojale neiskorištene količine u okviru carinske kvote za jednu ili više zemalja podrijetla ili u okviru preostale carinske kvote, ili pak u okviru obje. Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 15., ukupne neiskorištene količine carinske kvote u razdoblju tijekom kojeg su na snazi bile privremene mjere (od 18. srpnja 2018. do 1. veljače 2019.) i u prvom razdoblju primjene konačnih mjera (od 2. veljače 2019. do 30. lipnja 2019.) iznosile su više od 3 milijuna tona. Komisija se stoga nije složila s tvrdnjama da je utvrđena sveukupna količinska razina carinskih kvota bila preniska. Nadalje, činjenica da su se određene carinske kvote za određenu kategoriju proizvoda iscrpile prije kraja relevantnog razdoblja nije sama po sebi činila promijenjene okolnosti koje bi opravdale automatsko povećanje carinske kvote s obzirom na to da nisu pruženi dodatni dokazi o tome da je razlog iscrpljivanja bilo povećanje potražnje koje nije bilo predviđeno prilikom donošenja konačnih mjera. Komisija je podsjetila da je svrha zaštitnih mjera bila uvesti mjere za hitne slučajeve u pogledu povećanog uvoza određenih proizvoda. Suprotno tomu, brojnim se tvrdnjama u reviziji jednostavno zatražilo povećanje količinske razine carinske kvote, a da se pritom nisu pružili nikakvi dokazi o promjeni okolnosti (kao što je, na primjer, nepostojanje rizika od preusmjeravanja trgovine). Stoga su se tvrdnje iznesene na temelju toga smatrale neosnovanima.

| (63) | Neke su zainteresirane strane od Komisije zatražile da promijeni razdoblje za izračun carinske kvote. U mnogim su slučajevima te strane zatražile da se za izračun najnovije, a obično i najveće razine uvoza upotrijebi razdoblje 2016. – 2018. |
| --- | --- |

(63)

Neke su zainteresirane strane od Komisije zatražile da promijeni razdoblje za izračun carinske kvote. U mnogim su slučajevima te strane zatražile da se za izračun najnovije, a obično i najveće razine uvoza upotrijebi razdoblje 2016. – 2018.

| (64) | Komisija je u Uredbi (EU) 2019/159 i s obzirom na članak 15. Uredbe (EU) 2015/478 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2015. o zajedničkim pravilima za uvoz (16) („Uredba (EU) 2015/478”), kao i načela proporcionalnosti i nediskriminacije, navela da su carinske kvote izračunane na temelju prosječne razine uvoza u posljednje tri reprezentativne godine (2015. – 2017.). Komisija je podsjetila da je, kao što je objašnjeno u Obavijesti o pokretanju ispitnog postupka revizije, cilj te revizije bio formulirati vrlo konkretne prilagodbe postojećih mjera ako ima dovoljno dokaza da su se od njihova donošenja okolnosti promijenile. Nadalje, zainteresirane strane u svakom slučaju nisu uspjele pokazati zašto razdoblje koje je odabrala Komisija ne bi bilo u skladu s relevantnim pravilima ili načelima prava Unije. Komisija je prema tome zaključila da se u okviru revizije neće preispitati razdoblje upotrijebljeno za utvrđivanje predmetne carinske kvote. |
| --- | --- |

(64)

Komisija je u Uredbi (EU) 2019/159 i s obzirom na članak 15. Uredbe (EU) 2015/478 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2015. o zajedničkim pravilima za uvoz (16) („Uredba (EU) 2015/478”), kao i načela proporcionalnosti i nediskriminacije, navela da su carinske kvote izračunane na temelju prosječne razine uvoza u posljednje tri reprezentativne godine (2015. – 2017.). Komisija je podsjetila da je, kao što je objašnjeno u Obavijesti o pokretanju ispitnog postupka revizije, cilj te revizije bio formulirati vrlo konkretne prilagodbe postojećih mjera ako ima dovoljno dokaza da su se od njihova donošenja okolnosti promijenile. Nadalje, zainteresirane strane u svakom slučaju nisu uspjele pokazati zašto razdoblje koje je odabrala Komisija ne bi bilo u skladu s relevantnim pravilima ili načelima prava Unije. Komisija je prema tome zaključila da se u okviru revizije neće preispitati razdoblje upotrijebljeno za utvrđivanje predmetne carinske kvote.

16

| (65) | Neke su zainteresirane strane istaknule činjenicu da određene carinske kvote za pojedine zemlje nisu u potpunosti iskorištene. U nekim je slučajevima razina iskorištenosti zapravo bila zanemariva. Te su strane od Komisije zatražile da taj obujam preraspodijeli među drugim dobavljačima koji su možda iscrpili svoje carinske kvote. |
| --- | --- |

(65)

Neke su zainteresirane strane istaknule činjenicu da određene carinske kvote za pojedine zemlje nisu u potpunosti iskorištene. U nekim je slučajevima razina iskorištenosti zapravo bila zanemariva. Te su strane od Komisije zatražile da taj obujam preraspodijeli među drugim dobavljačima koji su možda iscrpili svoje carinske kvote.

| (66) | Komisija je priznala da određene carinske kvote za pojedine zemlje nisu u potpunosti iskorištene i da je u nekim posebnim slučajevima razina iskorištenosti bila neuobičajeno niska. Komisija je podsjetila da je dodjela carinskih kvota određenim zemljama provedena na temelju povijesnog uvoza kako bi se očuvali tradicionalni trgovinski tokovi. U tom pogledu nijedna zainteresirana strana nije dostavila dovoljno dokaza o tome da je neuobičajeno niska razina iskorištenosti posljedica trajno promijenjenih okolnosti u pogledu relevantnih vrsta proizvoda. Zainteresirane strane nisu pružile ni odgovarajuće dokaze u korist argumenata da neiskorištene kvote dovode do problema s manjkom ponude za odgovarajuće kategorije proizvoda, tako da se postojeća dodjela predmetnih carinskih kvota više nije mogla smatrati primjerenom niti je mogla opravdavati reviziju. Stoga je Komisija zaključila da ne postoji dovoljno razloga koji bi opravdali to da se bilo kojem povijesnom dobavljaču oduzme njegova vlastita kvota. |
| --- | --- |

(66)

Komisija je priznala da određene carinske kvote za pojedine zemlje nisu u potpunosti iskorištene i da je u nekim posebnim slučajevima razina iskorištenosti bila neuobičajeno niska. Komisija je podsjetila da je dodjela carinskih kvota određenim zemljama provedena na temelju povijesnog uvoza kako bi se očuvali tradicionalni trgovinski tokovi. U tom pogledu nijedna zainteresirana strana nije dostavila dovoljno dokaza o tome da je neuobičajeno niska razina iskorištenosti posljedica trajno promijenjenih okolnosti u pogledu relevantnih vrsta proizvoda. Zainteresirane strane nisu pružile ni odgovarajuće dokaze u korist argumenata da neiskorištene kvote dovode do problema s manjkom ponude za odgovarajuće kategorije proizvoda, tako da se postojeća dodjela predmetnih carinskih kvota više nije mogla smatrati primjerenom niti je mogla opravdavati reviziju. Stoga je Komisija zaključila da ne postoji dovoljno razloga koji bi opravdali to da se bilo kojem povijesnom dobavljaču oduzme njegova vlastita kvota.

| (67) | Kad je riječ o neiskorištenim preostalim kvotama na kraju svakog od prvih triju tromjesečja razdoblja, neke su zainteresirane strane od Komisije zatražile da isto tako sve neiskorištene carinske kvote na kraju jednog razdoblja prenese u sljedeće razdoblje. |
| --- | --- |

(67)

Kad je riječ o neiskorištenim preostalim kvotama na kraju svakog od prvih triju tromjesečja razdoblja, neke su zainteresirane strane od Komisije zatražile da isto tako sve neiskorištene carinske kvote na kraju jednog razdoblja prenese u sljedeće razdoblje.

| (68) | Komisija ne može prihvatiti taj zahtjev. Valja napomenuti da se razina carinskih kvota raspoloživih po razdoblju izračunava na godišnjoj osnovi. Stoga bi se prijenosom neiskorištenih kvota iz jednog razdoblja u drugo carinske kvote raspoložive u svakom razdoblju povećale na razinu veću od razine povijesno tradicionalnog uvoza te bi se na taj način mogla umanjiti djelotvornost mjera. |
| --- | --- |

(68)

Komisija ne može prihvatiti taj zahtjev. Valja napomenuti da se razina carinskih kvota raspoloživih po razdoblju izračunava na godišnjoj osnovi. Stoga bi se prijenosom neiskorištenih kvota iz jednog razdoblja u drugo carinske kvote raspoložive u svakom razdoblju povećale na razinu veću od razine povijesno tradicionalnog uvoza te bi se na taj način mogla umanjiti djelotvornost mjera.

| (69) | Slično tomu, neke su zainteresirane strane od Komisije zatražile da zemljama odobri carinske kvote za pojedine zemlje, čak i u situacijama u kojima bi uvoz iz tih zemalja u određenoj kategoriji bio niži od 5 % tijekom razdoblja koje se smatra relevantnim za dodjelu carinske kvote (2015.–2017.). |
| --- | --- |

(69)

Slično tomu, neke su zainteresirane strane od Komisije zatražile da zemljama odobri carinske kvote za pojedine zemlje, čak i u situacijama u kojima bi uvoz iz tih zemalja u određenoj kategoriji bio niži od 5 % tijekom razdoblja koje se smatra relevantnim za dodjelu carinske kvote (2015.–2017.).

| (70) | Komisija je podsjetila da je metoda dodjele carinske kvote jednaka za sve kategorije proizvoda i za sve izvore. Kriterij za dodjelu carinske kvote za pojedine zemlje, kako je utvrđen u Uredbi (EU) 2019/159, bio je taj da uvoz zemlje treba činiti najmanje 5 % prosječnog uvoza u kategoriji proizvoda u razdoblju 2015.–2017. U zaprimljenim podnescima u tom se pogledu ne navodi nikakav objektivan razlog za promjenu tog pristupa. Štoviše, prema pravilima WTO-a, odobravanje carinskih kvota za pojedine zemlje samo kad nije postignut prag od 5 % predstavljalo bi diskriminaciju među zainteresiranim stranama. Stoga Komisija nije mogla prihvatiti te zahtjeve. |
| --- | --- |

(70)

Komisija je podsjetila da je metoda dodjele carinske kvote jednaka za sve kategorije proizvoda i za sve izvore. Kriterij za dodjelu carinske kvote za pojedine zemlje, kako je utvrđen u Uredbi (EU) 2019/159, bio je taj da uvoz zemlje treba činiti najmanje 5 % prosječnog uvoza u kategoriji proizvoda u razdoblju 2015.–2017. U zaprimljenim podnescima u tom se pogledu ne navodi nikakav objektivan razlog za promjenu tog pristupa. Štoviše, prema pravilima WTO-a, odobravanje carinskih kvota za pojedine zemlje samo kad nije postignut prag od 5 % predstavljalo bi diskriminaciju među zainteresiranim stranama. Stoga Komisija nije mogla prihvatiti te zahtjeve.

| (71) | Druge su zainteresirane strane istaknule različite odredbe iz bilateralnih trgovinskih sporazuma koje je Europska unija potpisala s određenim trgovinskim partnerima kako bi bili izuzeti od mjera ili kako bi se prema njima postupalo povlašteno u pogledu uvoza. |
| --- | --- |

(71)

Druge su zainteresirane strane istaknule različite odredbe iz bilateralnih trgovinskih sporazuma koje je Europska unija potpisala s određenim trgovinskim partnerima kako bi bili izuzeti od mjera ili kako bi se prema njima postupalo povlašteno u pogledu uvoza.

| (72) | Komisija je navela da je mogućnost donošenja zaštitnih mjera predviđena u svim bilateralnim trgovinskim sporazumima na koje se te strane pozivaju. Stoga se na temelju toga ne može zahtijevati nikakvo izuzeće. Komisija se nije složila ni sa stajalištem da bi nekim zemljama trebala odobriti povlašteno postupanje, a drugima ne. Takvim se bilateralnim sporazumima Uniji ne propisuje i ne nalaže nikakva obveza takvog različitog postupanja prema drugim zainteresiranim stranama koje podliježu mjerama. Isto tako, nijedna zainteresirana strana nije mogla istaknuti nijednu takvu odredbu u relevantnim sporazumima. Stoga Komisija nije mogla prihvatiti te zahtjeve. |
| --- | --- |

(72)

Komisija je navela da je mogućnost donošenja zaštitnih mjera predviđena u svim bilateralnim trgovinskim sporazumima na koje se te strane pozivaju. Stoga se na temelju toga ne može zahtijevati nikakvo izuzeće. Komisija se nije složila ni sa stajalištem da bi nekim zemljama trebala odobriti povlašteno postupanje, a drugima ne. Takvim se bilateralnim sporazumima Uniji ne propisuje i ne nalaže nikakva obveza takvog različitog postupanja prema drugim zainteresiranim stranama koje podliježu mjerama. Isto tako, nijedna zainteresirana strana nije mogla istaknuti nijednu takvu odredbu u relevantnim sporazumima. Stoga Komisija nije mogla prihvatiti te zahtjeve.

| (73) | Unatoč tomu, druge su zainteresirane strane tvrdile da je povećanje carinske kvote potrebno jer industrija Unije ne može opskrbljivati tržište Unije dovoljnim količinama, što bi stoga moglo dovesti do manjka na tržištu. |
| --- | --- |

(73)

Unatoč tomu, druge su zainteresirane strane tvrdile da je povećanje carinske kvote potrebno jer industrija Unije ne može opskrbljivati tržište Unije dovoljnim količinama, što bi stoga moglo dovesti do manjka na tržištu.

| (74) | Komisija je podsjetila da su za većinu kategorija proizvoda i dalje postojale neiskorištene kvote, kako na kraju razdoblja u kojem su na snazi bile privremene mjere (1. veljače 2019.), tako i na kraju prvog razdoblja u kojem su na snazi bile konačne mjere (30. lipnja 2019.). Stoga je Komisija smatrala da su takve tvrdnje u suprotnosti sa stvarnom iskorištenosti kvote. Štoviše, te strane nisu podnijele nikakve dokaze o postojanju ikakvog manjka opskrbe ni za koju od relevantnih kategorija proizvoda. Stoga je Komisija odbila te zahtjeve. |
| --- | --- |

(74)

Komisija je podsjetila da su za većinu kategorija proizvoda i dalje postojale neiskorištene kvote, kako na kraju razdoblja u kojem su na snazi bile privremene mjere (1. veljače 2019.), tako i na kraju prvog razdoblja u kojem su na snazi bile konačne mjere (30. lipnja 2019.). Stoga je Komisija smatrala da su takve tvrdnje u suprotnosti sa stvarnom iskorištenosti kvote. Štoviše, te strane nisu podnijele nikakve dokaze o postojanju ikakvog manjka opskrbe ni za koju od relevantnih kategorija proizvoda. Stoga je Komisija odbila te zahtjeve.

| (75) | Neke su zainteresirane strane svoje tvrdnje u pogledu povećanja carinskih kvota u određenim kategorijama povezale s navodnim povećanjem potražnje u sektorima gospodarstva u kojima se te kategorije upotrebljavaju. |
| --- | --- |

(75)

Neke su zainteresirane strane svoje tvrdnje u pogledu povećanja carinskih kvota u određenim kategorijama povezale s navodnim povećanjem potražnje u sektorima gospodarstva u kojima se te kategorije upotrebljavaju.

| (76) | Komisija je navela da su u tim tvrdnjama istaknuta povećanja potražnje do kojih je došlo prije uvođenja konačnih mjera. Komisija je u tom pogledu podsjetila da je takva moguća povećanja već obuhvatila dodatkom od 5 % tradicionalnim razinama uvoza, koji se primjenjivao od stupanja na snagu konačnih zaštitnih mjera. Kad je riječ o kretanju potražnje u narednim godinama, informacije dostupne Komisiji nisu upućivale ni na kakvo znatno povećanje potražnje, nego zapravo na smanjenje stvarne potrošnje čelika. (17) |
| --- | --- |

(76)

Komisija je navela da su u tim tvrdnjama istaknuta povećanja potražnje do kojih je došlo prije uvođenja konačnih mjera. Komisija je u tom pogledu podsjetila da je takva moguća povećanja već obuhvatila dodatkom od 5 % tradicionalnim razinama uvoza, koji se primjenjivao od stupanja na snagu konačnih zaštitnih mjera. Kad je riječ o kretanju potražnje u narednim godinama, informacije dostupne Komisiji nisu upućivale ni na kakvo znatno povećanje potražnje, nego zapravo na smanjenje stvarne potrošnje čelika. (17)

17

| (77) | Neke su zainteresirane strane od Komisije zatražile da isključi određene potkategorije proizvoda ili podijeli trenutačne kategorije proizvoda. U prilog tim tvrdnjama navele su da je u interesu Unije da osigura da uvoz određenih „ciljnih” potkategorija proizvoda ne bude istisnut uvozom drugih standardnijih potkategorija proizvoda. |
| --- | --- |

(77)

Neke su zainteresirane strane od Komisije zatražile da isključi određene potkategorije proizvoda ili podijeli trenutačne kategorije proizvoda. U prilog tim tvrdnjama navele su da je u interesu Unije da osigura da uvoz određenih „ciljnih” potkategorija proizvoda ne bude istisnut uvozom drugih standardnijih potkategorija proizvoda.

| (78) | Komisija je u tom pogledu istaknula da opseg revizije ne obuhvaća isključivanje ili uključivanje kategorija ili potkategorija proizvoda na koje se primjenjuju mjere. Kad je riječ o zahtjevima za podjelu nekih kategorija proizvoda, Komisija se pozvala na svoje objašnjenje iz prethodne uvodne izjave 34. |
| --- | --- |

(78)

Komisija je u tom pogledu istaknula da opseg revizije ne obuhvaća isključivanje ili uključivanje kategorija ili potkategorija proizvoda na koje se primjenjuju mjere. Kad je riječ o zahtjevima za podjelu nekih kategorija proizvoda, Komisija se pozvala na svoje objašnjenje iz prethodne uvodne izjave 34.

| (79) | Neke su zainteresirane strane ustrajale na tome da bi Komisija trebala uvesti sustav licenciranja za upravljanje carinskim kvotama. |
| --- | --- |

(79)

Neke su zainteresirane strane ustrajale na tome da bi Komisija trebala uvesti sustav licenciranja za upravljanje carinskim kvotama.

| (80) | Komisija je u tom pogledu istaknula da je pri osmišljavanju sustava carinskih kvota najvažnije bilo osigurati da je njegova provedba razumno izvediva. S obzirom na širok opseg proizvoda trenutačnih mjera, uvođenjem sustava licenciranja dodao bi se stupanj složenosti čije usporedive neto prednosti u odnosu na nedostatke još nisu jasne. Osim ako se dokaže suprotno, Komisija je smatrala da je sustav carinskih kvota koji je trenutačno na snazi primjeren. Komisija ističe da u okviru revizije nisu podneseni nikakvi dokazi koji bi doveli u pitanje primjerenost trenutačnog sustava upravljanja carinskim kvotama. |
| --- | --- |

(80)

Komisija je u tom pogledu istaknula da je pri osmišljavanju sustava carinskih kvota najvažnije bilo osigurati da je njegova provedba razumno izvediva. S obzirom na širok opseg proizvoda trenutačnih mjera, uvođenjem sustava licenciranja dodao bi se stupanj složenosti čije usporedive neto prednosti u odnosu na nedostatke još nisu jasne. Osim ako se dokaže suprotno, Komisija je smatrala da je sustav carinskih kvota koji je trenutačno na snazi primjeren. Komisija ističe da u okviru revizije nisu podneseni nikakvi dokazi koji bi doveli u pitanje primjerenost trenutačnog sustava upravljanja carinskim kvotama.

| (81) | Neke su zainteresirane strane od Komisije zatražile da trenutačno upravljanje carinskim kvotama za pojedine zemlje izmijeni na način da se njima upravlja na tromjesečnoj osnovi. Te su strane tvrdile da bi se time smanjio rizik od praksi stvaranja zaliha i osigurala ravnomjernija upotreba kvota. |
| --- | --- |

(81)

Neke su zainteresirane strane od Komisije zatražile da trenutačno upravljanje carinskim kvotama za pojedine zemlje izmijeni na način da se njima upravlja na tromjesečnoj osnovi. Te su strane tvrdile da bi se time smanjio rizik od praksi stvaranja zaliha i osigurala ravnomjernija upotreba kvota.

| (82) | Komisija je smatrala da je trenutačni sustav, u kojem se carinskim kvotama za pojedine zemlje za povijesne dobavljače upravlja na godišnjoj osnovi, u interesu Unije jer uvoznicima i korisnicima Unije ni u kojem određenom trenutku nepotrebno i umjetno ne ograničava izbor opskrbe. Stoga Komisija nije smatrala da ga treba promijeniti. |
| --- | --- |

(82)

Komisija je smatrala da je trenutačni sustav, u kojem se carinskim kvotama za pojedine zemlje za povijesne dobavljače upravlja na godišnjoj osnovi, u interesu Unije jer uvoznicima i korisnicima Unije ni u kojem određenom trenutku nepotrebno i umjetno ne ograničava izbor opskrbe. Stoga Komisija nije smatrala da ga treba promijeniti.

| (83) | Neke su zainteresirane strane zatražile i da se zemljama koje su iscrpile svoje carinske kvote za pojedine zemlje omogući neposredan pristup preostaloj kvoti. Ta je mogućnost trenutačno ograničena na četvrto tromjesečje svakog razdoblja. |
| --- | --- |

(83)

Neke su zainteresirane strane zatražile i da se zemljama koje su iscrpile svoje carinske kvote za pojedine zemlje omogući neposredan pristup preostaloj kvoti. Ta je mogućnost trenutačno ograničena na četvrto tromjesečje svakog razdoblja.

| (84) | Komisija je podsjetila da je mogućnost pristupa preostaloj carinskoj kvoti u zadnjem tromjesečju razdoblja uvedena kako bi se smanjio rizik da preostale kvote ostanu neiskorištene i kako bi se izbjegao mogući manjak opskrbe na tržištu Unije. Kao što je prethodno navedeno, Komisija je svakodnevno pratila korištenje preostalih carinskih kvota. Komisija je stoga navela, osim u pogledu nalaza o istiskivanju iz odjeljka 2.B u nastavku, da je iskorištenost kvote za većinu preostalih kvota vrlo visoka (u brojnim je slučajevima u potpunosti iscrpljena). Komisija je navela i da većina carinskih kvota za pojedine zemlje nije bila u potpunosti iskorištena ni u nekoliko kategorija s vrlo niskom razinom iskorištenosti preostale carinske kvote. Komisija je stoga zaključila, s obzirom na te elemente, da se omogućavanjem pristupa zadnjem tromjesečju razdoblja dosad djelotvorno osiguralo očuvanje tradicionalnih trgovinskih tokova u pogledu podrijetla (18), uz istodobno maksimalno smanjenje rizika od manjka opskrbe. |
| --- | --- |

(84)

Komisija je podsjetila da je mogućnost pristupa preostaloj carinskoj kvoti u zadnjem tromjesečju razdoblja uvedena kako bi se smanjio rizik da preostale kvote ostanu neiskorištene i kako bi se izbjegao mogući manjak opskrbe na tržištu Unije. Kao što je prethodno navedeno, Komisija je svakodnevno pratila korištenje preostalih carinskih kvota. Komisija je stoga navela, osim u pogledu nalaza o istiskivanju iz odjeljka 2.B u nastavku, da je iskorištenost kvote za većinu preostalih kvota vrlo visoka (u brojnim je slučajevima u potpunosti iscrpljena). Komisija je navela i da većina carinskih kvota za pojedine zemlje nije bila u potpunosti iskorištena ni u nekoliko kategorija s vrlo niskom razinom iskorištenosti preostale carinske kvote. Komisija je stoga zaključila, s obzirom na te elemente, da se omogućavanjem pristupa zadnjem tromjesečju razdoblja dosad djelotvorno osiguralo očuvanje tradicionalnih trgovinskih tokova u pogledu podrijetla (18), uz istodobno maksimalno smanjenje rizika od manjka opskrbe.

18

2.B   
  „Istiskivanje” tradicionalnih trgovinskih tokova

„Istiskivanje” tradicionalnih trgovinskih tokova

| (85) | Na temelju konačnih zaštitnih mjera, nakon što se iscrpi carinska kvota za pojedine zemlje u određenoj kategoriji proizvoda, odgovarajućoj se zemlji u zadnjem tromjesečju omogućuje pristup globalnoj carinskoj kvoti (odnosno od 1. travnja 2019. do 30. lipnja 2019.). Iako je globalna carinska kvota načelno osmišljena za preostale zemlje koje nemaju pravo na carinske kvote za pojedine zemlje, taj je mehanizam stvoren kako bi se osiguralo da preostale carinske kvote ne ostanu neiskorištene na kraju svake godine primjene mjera. |
| --- | --- |

(85)

Na temelju konačnih zaštitnih mjera, nakon što se iscrpi carinska kvota za pojedine zemlje u određenoj kategoriji proizvoda, odgovarajućoj se zemlji u zadnjem tromjesečju omogućuje pristup globalnoj carinskoj kvoti (odnosno od 1. travnja 2019. do 30. lipnja 2019.). Iako je globalna carinska kvota načelno osmišljena za preostale zemlje koje nemaju pravo na carinske kvote za pojedine zemlje, taj je mehanizam stvoren kako bi se osiguralo da preostale carinske kvote ne ostanu neiskorištene na kraju svake godine primjene mjera.

| (86) | U Obavijesti o pokretanju ispitnog postupka revizije istaknuto je da su za određene kategorije proizvoda jedna ili više zemalja kojima je dodijeljena carinska kvota za pojedine zemlje u zadnjem tromjesečju brzo iscrpile preostalu carinsku kvotu i tako istisnule tradicionalne tokove uvoza iz drugih izvora. Komisija se stoga obvezala istražiti je li ta činjenica negativno utjecala na interes Unije, posebno u pogledu potrebe za održavanjem tradicionalnih trgovinskih tokova i, ako je potrebno, odlučiti o mogućim instrumentima za ispravljanje te situacije. |
| --- | --- |

(86)

U Obavijesti o pokretanju ispitnog postupka revizije istaknuto je da su za određene kategorije proizvoda jedna ili više zemalja kojima je dodijeljena carinska kvota za pojedine zemlje u zadnjem tromjesečju brzo iscrpile preostalu carinsku kvotu i tako istisnule tradicionalne tokove uvoza iz drugih izvora. Komisija se stoga obvezala istražiti je li ta činjenica negativno utjecala na interes Unije, posebno u pogledu potrebe za održavanjem tradicionalnih trgovinskih tokova i, ako je potrebno, odlučiti o mogućim instrumentima za ispravljanje te situacije.

Primjedbe zainteresiranih strana

Primjedbe zainteresiranih strana

| (87) | S jedne strane, mnoge su se zainteresirane strane, uključujući zemlje dobavljače, izvoznike, korisnike i industriju Unije, žalile na učinak isključivanja koji bi u pogledu njihovih interesa mogao nastati zbog trenutačnog sustava pristupa preostaloj kvoti u zadnjem tromjesečju. Te su strane od Komisije zatražile da odmah poduzme mjere kako bi ispravila navodnu predmetnu neravnotežu, i to na način da se zemlji koja već podliježe carinskoj kvoti za pojedine zemlje ne bi smjelo dopustiti da istisne druge uobičajene dobavljače, čak i ako su razmjerno manje važni s obzirom na obujam uvoza. Te su strane stoga zatražile da se u zadnjem tromjesečju odgovarajuće godine primjene mjera ograniči korištenje globalne preostale carinske kvote. S druge strane, manji je broj zainteresiranih strana podnio argumente u suprotnom smislu, pri čemu se nije složio ni s kakvim promjenama u funkcioniranju postojećeg mehanizma. Prema njihovu mišljenju, svaka bi promjena sustava ugrozila potpuno iskorištavanje preostalih carinskih kvota. |
| --- | --- |

(87)

S jedne strane, mnoge su se zainteresirane strane, uključujući zemlje dobavljače, izvoznike, korisnike i industriju Unije, žalile na učinak isključivanja koji bi u pogledu njihovih interesa mogao nastati zbog trenutačnog sustava pristupa preostaloj kvoti u zadnjem tromjesečju. Te su strane od Komisije zatražile da odmah poduzme mjere kako bi ispravila navodnu predmetnu neravnotežu, i to na način da se zemlji koja već podliježe carinskoj kvoti za pojedine zemlje ne bi smjelo dopustiti da istisne druge uobičajene dobavljače, čak i ako su razmjerno manje važni s obzirom na obujam uvoza. Te su strane stoga zatražile da se u zadnjem tromjesečju odgovarajuće godine primjene mjera ograniči korištenje globalne preostale carinske kvote. S druge strane, manji je broj zainteresiranih strana podnio argumente u suprotnom smislu, pri čemu se nije složio ni s kakvim promjenama u funkcioniranju postojećeg mehanizma. Prema njihovu mišljenju, svaka bi promjena sustava ugrozila potpuno iskorištavanje preostalih carinskih kvota.

Analiza Komisije

Analiza Komisije

| (88) | Komisija je provela temeljitu procjenu mehanizma koji je trenutačno na snazi za upravljanje globalnim preostalim carinskim kvotama, uključujući prijenos neiskorištenih kvota iz jednog tromjesečja u drugo i pristup u četvrtom tromjesečju koji imaju zemlje koje su iscrpile svoje odgovarajuće kvote za pojedine zemlje. Ta je procjena pokazala da postojeći mehanizam općenito funkcionira dobro i da omogućava neometano maksimalno iskorištavanje preostale carinske kvote. U velikoj većini kategorija proizvoda koje podliježu konačnim mjerama, činjenica da su dobavljači koji su iscrpili svoje kvote za pojedine zemlje koristili globalnu carinsku kvotu, čak i ako su ponekad mogli iskoristiti velik udio globalne carinske kvote u zadnjem tromjesečju, nije spriječila manje povijesne dobavljače obuhvaćene preostalom carinskom kvotom da nastave izvoziti u istom razdoblju. U tim se okolnostima činilo da je neograničeni pristup globalnoj carinskoj kvoti u zadnjem tromjesečju i dalje ključna značajka sustava carinskih kvota u interesu Unije koju bi kao takvu trebalo zadržati. |
| --- | --- |

(88)

Komisija je provela temeljitu procjenu mehanizma koji je trenutačno na snazi za upravljanje globalnim preostalim carinskim kvotama, uključujući prijenos neiskorištenih kvota iz jednog tromjesečja u drugo i pristup u četvrtom tromjesečju koji imaju zemlje koje su iscrpile svoje odgovarajuće kvote za pojedine zemlje. Ta je procjena pokazala da postojeći mehanizam općenito funkcionira dobro i da omogućava neometano maksimalno iskorištavanje preostale carinske kvote. U velikoj većini kategorija proizvoda koje podliježu konačnim mjerama, činjenica da su dobavljači koji su iscrpili svoje kvote za pojedine zemlje koristili globalnu carinsku kvotu, čak i ako su ponekad mogli iskoristiti velik udio globalne carinske kvote u zadnjem tromjesečju, nije spriječila manje povijesne dobavljače obuhvaćene preostalom carinskom kvotom da nastave izvoziti u istom razdoblju. U tim se okolnostima činilo da je neograničeni pristup globalnoj carinskoj kvoti u zadnjem tromjesečju i dalje ključna značajka sustava carinskih kvota u interesu Unije koju bi kao takvu trebalo zadržati.

| (89) | Međutim, analiza Komisije pokazala je i da su u dvije kategorije proizvoda (odnosno u kategorijama proizvoda 13 i 16) (19) dvije zemlje kojima je dodijeljena carinska kvota za pojedine zemlje (Turska i Rusija) ukupnu globalnu carinsku kvotu gotovo isključivo iscrpile u zadnjem tromjesečju prvog razdoblja primjene mjera (1. travnja – 30. lipnja 2019.), a u nekim slučajevima i u samo nekoliko dana. |
| --- | --- |

(89)

Međutim, analiza Komisije pokazala je i da su u dvije kategorije proizvoda (odnosno u kategorijama proizvoda 13 i 16) (19) dvije zemlje kojima je dodijeljena carinska kvota za pojedine zemlje (Turska i Rusija) ukupnu globalnu carinsku kvotu gotovo isključivo iscrpile u zadnjem tromjesečju prvog razdoblja primjene mjera (1. travnja – 30. lipnja 2019.), a u nekim slučajevima i u samo nekoliko dana.

19

| (90) | To je osobito bio slučaj u kategoriji proizvoda 13 (čelične šipke za armiranje betona), za koju je globalna carinska kvota iscrpljena 27. svibnja 2019., odnosno više od mjesec dana prije kraja tromjesečja, i to unatoč prijenosu 23 % neiskorištene carinske kvote iz trećeg tromjesečja 2018. Raspoloživ obujam zapravo su u potpunosti iskoristile dvije zemlje kojima je dodijeljena carinska kvota za pojedine zemlje (Turska i Rusija) i koje su istisnule druge uobičajene manje dobavljače koji su prethodno redovito koristili globalnu carinsku kvotu, kao što su Bjelarus i Srbija. |
| --- | --- |

(90)

To je osobito bio slučaj u kategoriji proizvoda 13 (čelične šipke za armiranje betona), za koju je globalna carinska kvota iscrpljena 27. svibnja 2019., odnosno više od mjesec dana prije kraja tromjesečja, i to unatoč prijenosu 23 % neiskorištene carinske kvote iz trećeg tromjesečja 2018. Raspoloživ obujam zapravo su u potpunosti iskoristile dvije zemlje kojima je dodijeljena carinska kvota za pojedine zemlje (Turska i Rusija) i koje su istisnule druge uobičajene manje dobavljače koji su prethodno redovito koristili globalnu carinsku kvotu, kao što su Bjelarus i Srbija.

| (91) | Za kategoriju proizvoda 16 (nelegirane i ostale legirane žičane šipke) globalna carinska kvota iscrpljena je na samom početku zadnjeg tromjesečja prvog razdoblja primjene mjera (odnosno 2. travnja 2019.) jer ju je uvelike iskoristila Turska i u manjoj mjeri Rusija (one su iskoristile 62 % odnosno 33 % ukupne preostale carinske kvote raspoložive za četvrto tromjesečje). Manje zemlje dobavljači, kao što su Bosna i Hercegovina, Japan i Južna Koreja, stoga više nisu mogle izvoziti, a da ne plate 25 % carinske stope iznad kvote (20). |
| --- | --- |

(91)

Za kategoriju proizvoda 16 (nelegirane i ostale legirane žičane šipke) globalna carinska kvota iscrpljena je na samom početku zadnjeg tromjesečja prvog razdoblja primjene mjera (odnosno 2. travnja 2019.) jer ju je uvelike iskoristila Turska i u manjoj mjeri Rusija (one su iskoristile 62 % odnosno 33 % ukupne preostale carinske kvote raspoložive za četvrto tromjesečje). Manje zemlje dobavljači, kao što su Bosna i Hercegovina, Japan i Južna Koreja, stoga više nisu mogle izvoziti, a da ne plate 25 % carinske stope iznad kvote (20).

20

| (92) | S obzirom na tu analizu, Komisija je utvrdila da je za te dvije kategorije proizvoda mehanizam koji je uspostavljen za potpuno iskorištavanje carinskih kvota doveo do neželjenih učinaka. Razlog tomu jest to što je uspostavljeni mehanizam uglavnom omogućavao većim dobavljačima da razinu izvoza povećaju iznad razine svojih tradicionalnih trgovinskih tokova na štetu manjih dobavljača koji bi inače nastavili izvoziti do iscrpljenja preostale kvote. |
| --- | --- |

(92)

S obzirom na tu analizu, Komisija je utvrdila da je za te dvije kategorije proizvoda mehanizam koji je uspostavljen za potpuno iskorištavanje carinskih kvota doveo do neželjenih učinaka. Razlog tomu jest to što je uspostavljeni mehanizam uglavnom omogućavao većim dobavljačima da razinu izvoza povećaju iznad razine svojih tradicionalnih trgovinskih tokova na štetu manjih dobavljača koji bi inače nastavili izvoziti do iscrpljenja preostale kvote.

| (93) | Komisija je smatrala da je to protivno interesu Unije zbog dva razloga. Kao prvo, isključivanje manjih zemalja izvoznica protivno je cilju očuvanja tradicionalnih trgovinskih tokova i u pogledu podrijetla. Kao drugo, takvo kretanje korisničku industriju Unije lišava opskrbe određenim specijaliziranim vrstama čelika iz tih kategorija koje u ograničenim količinama izvoze samo manje zemlje dobavljači. |
| --- | --- |

(93)

Komisija je smatrala da je to protivno interesu Unije zbog dva razloga. Kao prvo, isključivanje manjih zemalja izvoznica protivno je cilju očuvanja tradicionalnih trgovinskih tokova i u pogledu podrijetla. Kao drugo, takvo kretanje korisničku industriju Unije lišava opskrbe određenim specijaliziranim vrstama čelika iz tih kategorija koje u ograničenim količinama izvoze samo manje zemlje dobavljači.

| (94) | Komisija je stoga smatrala da je potrebno utvrditi količinsku gornju granicu za pojedinačna podrijetla proizvoda. Odnosno, u zadnjem tromjesečju dvaju preostalih razdoblja konačnih mjera korištenje globalne carinske kvote za kategorije proizvoda 13 i 16 (odnosno kategorije u kojima su zabilježeni negativni učinci istiskivanja) bit će ograničeno na 30 % po zemlji dobavljaču. U okviru tog ograničenja najmanje bi četiri zemlje dobavljači mogle iskoristiti carinsku kvotu. |
| --- | --- |

(94)

Komisija je stoga smatrala da je potrebno utvrditi količinsku gornju granicu za pojedinačna podrijetla proizvoda. Odnosno, u zadnjem tromjesečju dvaju preostalih razdoblja konačnih mjera korištenje globalne carinske kvote za kategorije proizvoda 13 i 16 (odnosno kategorije u kojima su zabilježeni negativni učinci istiskivanja) bit će ograničeno na 30 % po zemlji dobavljaču. U okviru tog ograničenja najmanje bi četiri zemlje dobavljači mogle iskoristiti carinsku kvotu.

| (95) | Komisija smatra da je taj prag primjeren zbog sljedećih razloga: podaci o uvozu koji su procijenjeni tijekom dvaju tromjesečja na koja su se 2019. primjenjivale konačne mjere pokazali su da su najviše četiri zemlje izvoznice (u svakoj od dviju kategorija) izvozile minimalno značajne količine (21) u Uniju. Komisija smatra da takva gornja granica ne bi nijednom konkretnom izvoru umjetno ograničila pristup preostaloj carinskoj kvoti i da bi korisnicima u Uniji zajamčila dovoljnu raznolikost izvora opskrbe. |
| --- | --- |

(95)

Komisija smatra da je taj prag primjeren zbog sljedećih razloga: podaci o uvozu koji su procijenjeni tijekom dvaju tromjesečja na koja su se 2019. primjenjivale konačne mjere pokazali su da su najviše četiri zemlje izvoznice (u svakoj od dviju kategorija) izvozile minimalno značajne količine (21) u Uniju. Komisija smatra da takva gornja granica ne bi nijednom konkretnom izvoru umjetno ograničila pristup preostaloj carinskoj kvoti i da bi korisnicima u Uniji zajamčila dovoljnu raznolikost izvora opskrbe.

21

| (96) | Prema mišljenju Komisije, prilagodbom mehanizma carinske kvote postigla bi se primjerena ravnoteža između, s jedne strane, cilja maksimalne iskorištenosti carinske kvote i, s druge strane, cilja osiguravanja minimalnog količinskog prostora za manje zemlje dobavljače kako bi nastavile izvoziti u okviru globalne carinske kvote, a da ih pritom ne isključe veći dobavljači koji su u okviru svoje carinske kvote za pojedine zemlje već izvezli obujam koji čini njihove tradicionalne trgovinske tokove. Tim bi se mehanizmom osiguralo i očuvanje tradicionalnih trgovinskih tokova u kategorijama 13 i 16 u interesu Unije, ne samo u pogledu obujma nego i u pogledu podrijetla. |
| --- | --- |

(96)

Prema mišljenju Komisije, prilagodbom mehanizma carinske kvote postigla bi se primjerena ravnoteža između, s jedne strane, cilja maksimalne iskorištenosti carinske kvote i, s druge strane, cilja osiguravanja minimalnog količinskog prostora za manje zemlje dobavljače kako bi nastavile izvoziti u okviru globalne carinske kvote, a da ih pritom ne isključe veći dobavljači koji su u okviru svoje carinske kvote za pojedine zemlje već izvezli obujam koji čini njihove tradicionalne trgovinske tokove. Tim bi se mehanizmom osiguralo i očuvanje tradicionalnih trgovinskih tokova u kategorijama 13 i 16 u interesu Unije, ne samo u pogledu obujma nego i u pogledu podrijetla.

| (97) | Neke su zainteresirane strane prigovorile tvrdnjama o postojanju istiskivanja i umjesto toga tvrdile da je takvo ponašanje određenih zemalja u pogledu izvoza jednostavno potvrda da je dodijeljena carinska kvota niža od one koju zahtijeva tržište. |
| --- | --- |

(97)

Neke su zainteresirane strane prigovorile tvrdnjama o postojanju istiskivanja i umjesto toga tvrdile da je takvo ponašanje određenih zemalja u pogledu izvoza jednostavno potvrda da je dodijeljena carinska kvota niža od one koju zahtijeva tržište.

| (98) | Komisija je u tom pogledu navela, kako je opisano u odjeljku 2.A, da se na temelju njezine analize podataka prikupljenih tijekom primjene konačnih mjera čini da je sveukupna razina carinskih kvota zasad primjerena i da je, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 89. do 93., negativne učinke istiskivanja utvrdila samo u dvije kategorije proizvoda. Komisija za te kategorije uspostavlja odgovarajuću korektivnu mjeru kojom se uzimaju u obzir tradicionalni trgovinski tokovi svih zemalja dobavljača te usklađuje interes potrošnje Unije u odnosu na te trgovinske tokove. |
| --- | --- |

(98)

Komisija je u tom pogledu navela, kako je opisano u odjeljku 2.A, da se na temelju njezine analize podataka prikupljenih tijekom primjene konačnih mjera čini da je sveukupna razina carinskih kvota zasad primjerena i da je, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 89. do 93., negativne učinke istiskivanja utvrdila samo u dvije kategorije proizvoda. Komisija za te kategorije uspostavlja odgovarajuću korektivnu mjeru kojom se uzimaju u obzir tradicionalni trgovinski tokovi svih zemalja dobavljača te usklađuje interes potrošnje Unije u odnosu na te trgovinske tokove.

2.C   Mogući štetni učinci na postizanje ciljeva integracije koji se nastoje ostvariti s povlaštenim trgovinskim partnerima

Mogući štetni učinci na postizanje ciljeva integracije koji se nastoje ostvariti s povlaštenim trgovinskim partnerima

| (99) | Komisija je istražila i je li funkcioniranje postojećih zaštitnih mjera za čelik prouzročilo ikakve znatne rizike za stabilizaciju ili gospodarski razvoj određenih povlaštenih trgovinskih partnera u mjeri koja bi štetila ciljevima integracije iz njihovih sporazuma s Unijom. To se posebno odnosi na situaciju nekih zemalja s kojima je Unija sklopila Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju. |
| --- | --- |

(99)

Komisija je istražila i je li funkcioniranje postojećih zaštitnih mjera za čelik prouzročilo ikakve znatne rizike za stabilizaciju ili gospodarski razvoj određenih povlaštenih trgovinskih partnera u mjeri koja bi štetila ciljevima integracije iz njihovih sporazuma s Unijom. To se posebno odnosi na situaciju nekih zemalja s kojima je Unija sklopila Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju.

Primjedbe zainteresiranih strana

Primjedbe zainteresiranih strana

| (100) | U okviru ispitnog postupka revizije, države zapadnog Balkana, odnosno Bosna i Hercegovina, Republika Sjeverna Makedonija i Republika Srbija, istaknule su zabrinutosti i iznijele tvrdnje slične onima koje su već iznijele prije donošenja konačnih zaštitnih mjera. |
| --- | --- |

(100)

U okviru ispitnog postupka revizije, države zapadnog Balkana, odnosno Bosna i Hercegovina, Republika Sjeverna Makedonija i Republika Srbija, istaknule su zabrinutosti i iznijele tvrdnje slične onima koje su već iznijele prije donošenja konačnih zaštitnih mjera.

| (101) | Te zemlje navode da konačne zaštitne mjere ograničavaju širenje njihove industrije čelika i njihovu mogućnost izvoza u Uniju, što nosi rizik od gubitka radnih mjesta, slabi njihov gospodarski razvoj i ugrožava ciljeve integracije i stabilizacije iz njihovih sporazuma s Unijom. Konkretno, tvrde da je njihova carinska kvota za pojedine zemlje u određenim kategorijama premala i da je treba povećati. Tvrde i da trenutačna dodjela carinskih kvota ne pridonosi očuvanju tradicionalnih trgovinskih tokova i da bi carinske kvote stoga trebalo preraspodijeliti. Te zemlje zahtijevaju bržu liberalizaciju carinskih kvota, pri čemu tvrde da se potražnja Unije povećala. |
| --- | --- |

(101)

Te zemlje navode da konačne zaštitne mjere ograničavaju širenje njihove industrije čelika i njihovu mogućnost izvoza u Uniju, što nosi rizik od gubitka radnih mjesta, slabi njihov gospodarski razvoj i ugrožava ciljeve integracije i stabilizacije iz njihovih sporazuma s Unijom. Konkretno, tvrde da je njihova carinska kvota za pojedine zemlje u određenim kategorijama premala i da je treba povećati. Tvrde i da trenutačna dodjela carinskih kvota ne pridonosi očuvanju tradicionalnih trgovinskih tokova i da bi carinske kvote stoga trebalo preraspodijeliti. Te zemlje zahtijevaju bržu liberalizaciju carinskih kvota, pri čemu tvrde da se potražnja Unije povećala.

| (102) | Srbija je osobito ponovila da prosječni obujam uvoza u posljednje tri godine koje je Komisija upotrijebila za utvrđivanje razina carinskih kvota, odnosno razdoblje 2015. – 2017., nije reprezentativan za povijesnu trgovinu s Unijom. Srbija je tvrdila da to osobito vrijedi s obzirom na to da je njezina jedina čeličana u tom razdoblju mirovala i da su njezini novi vlasnici tek nedavno uspjeli njezinu tradicionalnu proizvodnju i prodaju vratiti na uobičajene razine. Srbija je tvrdila da takva niža razina kvote ugrožava održivost čeličane i ima ozbiljne negativne učinke na razvoj cijele regije zapadnog Balkana. Konačno, države zapadnog Balkana zahtijevaju i da ih se na temelju njihova posebnog odnosa s Unijom isključi iz područja primjene mjera na istoj osnovi kao i zemlje članice Europskog gospodarskog prostora (EGP). |
| --- | --- |

(102)

Srbija je osobito ponovila da prosječni obujam uvoza u posljednje tri godine koje je Komisija upotrijebila za utvrđivanje razina carinskih kvota, odnosno razdoblje 2015. – 2017., nije reprezentativan za povijesnu trgovinu s Unijom. Srbija je tvrdila da to osobito vrijedi s obzirom na to da je njezina jedina čeličana u tom razdoblju mirovala i da su njezini novi vlasnici tek nedavno uspjeli njezinu tradicionalnu proizvodnju i prodaju vratiti na uobičajene razine. Srbija je tvrdila da takva niža razina kvote ugrožava održivost čeličane i ima ozbiljne negativne učinke na razvoj cijele regije zapadnog Balkana. Konačno, države zapadnog Balkana zahtijevaju i da ih se na temelju njihova posebnog odnosa s Unijom isključi iz područja primjene mjera na istoj osnovi kao i zemlje članice Europskog gospodarskog prostora (EGP).

| (103) | Isto su tako iznijele nekoliko tvrdnji i zahtjeva u pogledu određenih kategorija proizvoda, odnosno kategorija 1, 2, 5, 6, 16, 20 i 21. |
| --- | --- |

(103)

Isto su tako iznijele nekoliko tvrdnji i zahtjeva u pogledu određenih kategorija proizvoda, odnosno kategorija 1, 2, 5, 6, 16, 20 i 21.

Analiza Komisije

Analiza Komisije

| (104) | Kad je riječ o zahtjevu za isključenje iz područja primjene mjera, Komisija želi podsjetiti da se u skladu s člankom 2. Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama zaštitne mjere primjenjuju na ispitivani uvozni proizvod, neovisno o njegovu podrijetlu. Jedine iznimke od tih pravila odnose se na posebnu situaciju određenih članica zemalja u razvoju ili, ovisno o slučaju, obveze koje proizlaze iz bilateralnih sporazuma. Međutim, u tom je slučaju utvrđeno da sporazumi o stabilizaciji i pridruživanju koje je EU sklopio sa zemljama zapadnog Balkana potvrđuju da se na uvoz mogu primjenjivati zaštitne mjere donesene u skladu sa Sporazumom WTO-a o zaštitnim mjerama. |
| --- | --- |

(104)

Kad je riječ o zahtjevu za isključenje iz područja primjene mjera, Komisija želi podsjetiti da se u skladu s člankom 2. Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama zaštitne mjere primjenjuju na ispitivani uvozni proizvod, neovisno o njegovu podrijetlu. Jedine iznimke od tih pravila odnose se na posebnu situaciju određenih članica zemalja u razvoju ili, ovisno o slučaju, obveze koje proizlaze iz bilateralnih sporazuma. Međutim, u tom je slučaju utvrđeno da sporazumi o stabilizaciji i pridruživanju koje je EU sklopio sa zemljama zapadnog Balkana potvrđuju da se na uvoz mogu primjenjivati zaštitne mjere donesene u skladu sa Sporazumom WTO-a o zaštitnim mjerama.

| (105) | Kad je riječ o zahtjevima za povećanje carinske kvote u više kategorija proizvoda na temelju navodno povećane potražnje, Komisija je te tvrdnje već razmotrila u svojoj temeljitoj analizi iskorištenosti carinske kvote opisanoj u prethodnom odjeljku 2.A. Komisija je zaključila da je razina kvota primjerena i proporcionalna za očuvanje tradicionalnih trgovinskih tokova i da ne postoje dokazi o znatnom povećanju potražnje Unije koji bi opravdali promjenu razine carinske kvote. Nadalje, činjenica da je u većini kategorija proizvoda na kraju prve godine primjene zaštitnih mjera (30. lipnja 2019.) i dalje postojao dostupan obujam značila je da te mjere općenito ne ograničavaju mogućnost trećih zemalja da izvoze čelik u Uniju. Stoga Komisija nije mogla zaključiti da je trenutačna carinska kvota prouzročila štetne učinke u pogledu postizanja predviđenih ciljeva integracije. |
| --- | --- |

(105)

Kad je riječ o zahtjevima za povećanje carinske kvote u više kategorija proizvoda na temelju navodno povećane potražnje, Komisija je te tvrdnje već razmotrila u svojoj temeljitoj analizi iskorištenosti carinske kvote opisanoj u prethodnom odjeljku 2.A. Komisija je zaključila da je razina kvota primjerena i proporcionalna za očuvanje tradicionalnih trgovinskih tokova i da ne postoje dokazi o znatnom povećanju potražnje Unije koji bi opravdali promjenu razine carinske kvote. Nadalje, činjenica da je u većini kategorija proizvoda na kraju prve godine primjene zaštitnih mjera (30. lipnja 2019.) i dalje postojao dostupan obujam značila je da te mjere općenito ne ograničavaju mogućnost trećih zemalja da izvoze čelik u Uniju. Stoga Komisija nije mogla zaključiti da je trenutačna carinska kvota prouzročila štetne učinke u pogledu postizanja predviđenih ciljeva integracije.

| (106) | Jedna je od zemalja zapadnog Balkana tvrdila da bi se mjerama trebao zajamčiti određeni obujam izvoza, osobito u kategorijama proizvoda 1 i 6, što je smatrala potrebnim kako bi svoju domaću industriju održala održivom, a gospodarstvo stabilnim. Međutim, analiza iskorištenosti pojedinačne carinske kvote u te dvije kategorije proizvoda pokazala je da mogućnost te zemlje da izvozi u EU nije bila neopravdano ograničena mjerama. Naprotiv, prosječni obujam izvoza te zemlje u trećem i četvrtom tromjesečju prve godine primjene zaštitnih mjera (od 2. veljače do 30. lipnja 2019.) upućivao je na to da je ta zemlja čak i nadmašila svoje prethodna predviđanja. |
| --- | --- |

(106)

Jedna je od zemalja zapadnog Balkana tvrdila da bi se mjerama trebao zajamčiti određeni obujam izvoza, osobito u kategorijama proizvoda 1 i 6, što je smatrala potrebnim kako bi svoju domaću industriju održala održivom, a gospodarstvo stabilnim. Međutim, analiza iskorištenosti pojedinačne carinske kvote u te dvije kategorije proizvoda pokazala je da mogućnost te zemlje da izvozi u EU nije bila neopravdano ograničena mjerama. Naprotiv, prosječni obujam izvoza te zemlje u trećem i četvrtom tromjesečju prve godine primjene zaštitnih mjera (od 2. veljače do 30. lipnja 2019.) upućivao je na to da je ta zemlja čak i nadmašila svoje prethodna predviđanja.

| (107) | Kad je riječ o kategorijama proizvoda 6, 20 i 21, zemlje zapadnog Balkana koje su iscrpile svoje carinske kvote za pojedine zemlje tvrdile su da njihove carinske kvote treba povećati kako bi se poništio negativan učinak zaštitnih mjera na njihova gospodarstva. |
| --- | --- |

(107)

Kad je riječ o kategorijama proizvoda 6, 20 i 21, zemlje zapadnog Balkana koje su iscrpile svoje carinske kvote za pojedine zemlje tvrdile su da njihove carinske kvote treba povećati kako bi se poništio negativan učinak zaštitnih mjera na njihova gospodarstva.

| (108) | Komisija je slijedom tih tvrdnji provela temeljitu analizu kretanja njihova iscrpljivanja predmetne carinske kvote, kao i iskorištenosti preostale carinske kvote u zadnjem tromjesečju prve godine primjene mjera (1. travnja – 30. lipnja 2019.). Ta je analiza pokazala da su neke zemlje zapadnog Balkana, iako su doista iscrpile svoje carinske kvote za pojedine zemlje prije kraja prvog razdoblja primjene mjera (odnosno prije 30. lipnja 2019.), mogle nastaviti izvoziti u Uniju u okviru relevantnih preostalih kvota do njihova iscrpljenja, a to se dogodilo samo nekoliko tjedana prije objave novih kvota za drugo razdoblje primjene mjera 1. srpnja 2019. Ta je činjenica, zajedno s dodatnom maržom izvoza koju je od 1. srpnja 2019. omogućilo povećanje kvote proizašlo iz liberalizacije mjera, navela Komisiju da zaključi da te tvrdnje nisu dovoljno potkrijepljene i da nije potrebno povećati odgovarajuću carinsku kvotu. |
| --- | --- |

(108)

Komisija je slijedom tih tvrdnji provela temeljitu analizu kretanja njihova iscrpljivanja predmetne carinske kvote, kao i iskorištenosti preostale carinske kvote u zadnjem tromjesečju prve godine primjene mjera (1. travnja – 30. lipnja 2019.). Ta je analiza pokazala da su neke zemlje zapadnog Balkana, iako su doista iscrpile svoje carinske kvote za pojedine zemlje prije kraja prvog razdoblja primjene mjera (odnosno prije 30. lipnja 2019.), mogle nastaviti izvoziti u Uniju u okviru relevantnih preostalih kvota do njihova iscrpljenja, a to se dogodilo samo nekoliko tjedana prije objave novih kvota za drugo razdoblje primjene mjera 1. srpnja 2019. Ta je činjenica, zajedno s dodatnom maržom izvoza koju je od 1. srpnja 2019. omogućilo povećanje kvote proizašlo iz liberalizacije mjera, navela Komisiju da zaključi da te tvrdnje nisu dovoljno potkrijepljene i da nije potrebno povećati odgovarajuću carinsku kvotu.

| (109) | Nadalje, Komisija je navela da će prilagodbe u funkcioniranju sustava carinskih kvota koje su predložene u prethodnim odjeljcima (2.A i 2.B), kao što je ograničenje od 30 % po zemlji u pogledu korištenja globalne carinske kvote za kategorije proizvoda 1, 13 i 16 (22), i koje će stupiti na snagu slijedom ove revizije, u svakom slučaju pridonijeti i rješavanju nekih pitanja koja su istaknule zemlje zapadnog Balkana, osobito u pogledu zaštite tradicionalnih tokova izvoza povijesnih dobavljača Unije. |
| --- | --- |

(109)

Nadalje, Komisija je navela da će prilagodbe u funkcioniranju sustava carinskih kvota koje su predložene u prethodnim odjeljcima (2.A i 2.B), kao što je ograničenje od 30 % po zemlji u pogledu korištenja globalne carinske kvote za kategorije proizvoda 1, 13 i 16 (22), i koje će stupiti na snagu slijedom ove revizije, u svakom slučaju pridonijeti i rješavanju nekih pitanja koja su istaknule zemlje zapadnog Balkana, osobito u pogledu zaštite tradicionalnih tokova izvoza povijesnih dobavljača Unije.

22

| (110) | Naposljetku, jedna je zemlja tvrdila da bi joj na temelju njezina obujma izvoza 2017., koji je iznosio nešto više od praga od 5 %, trebalo dodijeliti carinsku kvotu za pojedine zemlje u kategoriji proizvoda 16. Međutim, kako je Komisija već objasnila u uvodnoj izjavi 147. Uredbe (EU) 2019/159, dodjela carinskih kvota za pojedine zemlje za sve se druge zemlje izvoznice temelji na prosječnom uvozu u zadnje tri godine, odnosno od 2015. do 2017., a ne samo na zadnjoj godini tog razdoblja. Stoga se taj zahtjev nije mogao prihvatiti. |
| --- | --- |

(110)

Naposljetku, jedna je zemlja tvrdila da bi joj na temelju njezina obujma izvoza 2017., koji je iznosio nešto više od praga od 5 %, trebalo dodijeliti carinsku kvotu za pojedine zemlje u kategoriji proizvoda 16. Međutim, kako je Komisija već objasnila u uvodnoj izjavi 147. Uredbe (EU) 2019/159, dodjela carinskih kvota za pojedine zemlje za sve se druge zemlje izvoznice temelji na prosječnom uvozu u zadnje tri godine, odnosno od 2015. do 2017., a ne samo na zadnjoj godini tog razdoblja. Stoga se taj zahtjev nije mogao prihvatiti.

2.D   Ažuriranje popisa zemalja u razvoju članica WTO-a koje su isključene iz područja primjene mjera na temelju ažuriranih statističkih podataka o uvozu

Ažuriranje popisa zemalja u razvoju članica WTO-a koje su isključene iz područja primjene mjera na temelju ažuriranih statističkih podataka o uvozu

| (111) | U skladu s člankom 18. Uredbe (EU) 2015/478 i međunarodnim obvezama Unije, osobito člankom 9. stavkom 1. Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama, zaštitne mjere ne bi se trebale primjenjivati ni na jedan proizvod podrijetlom iz neke zemlje u razvoju, koja je članica WTO-a, sve dok njezin udio u uvozu tog proizvoda u Uniju ne prelazi 3 %, pod uvjetom da na zemlje u razvoju, koje su članice WTO-a, s manje od 3 % udjela u uvozu, ukupno ne otpada više od 9 % ukupnog uvoza dotičnog proizvoda u Uniju. Štoviše, u interesu je Unije da prilagodi popis zemalja u razvoju koje su isključene iz područja primjene mjera kako bi se izbjeglo da određene zemlje u razvoju neopravdano ostvare pravo na originalno isključenje. |
| --- | --- |

(111)

U skladu s člankom 18. Uredbe (EU) 2015/478 i međunarodnim obvezama Unije, osobito člankom 9. stavkom 1. Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama, zaštitne mjere ne bi se trebale primjenjivati ni na jedan proizvod podrijetlom iz neke zemlje u razvoju, koja je članica WTO-a, sve dok njezin udio u uvozu tog proizvoda u Uniju ne prelazi 3 %, pod uvjetom da na zemlje u razvoju, koje su članice WTO-a, s manje od 3 % udjela u uvozu, ukupno ne otpada više od 9 % ukupnog uvoza dotičnog proizvoda u Uniju. Štoviše, u interesu je Unije da prilagodi popis zemalja u razvoju koje su isključene iz područja primjene mjera kako bi se izbjeglo da određene zemlje u razvoju neopravdano ostvare pravo na originalno isključenje.

| (112) | Komisija se nakon donošenja konačnih zaštitnih mjera u Uredbi (EU) 2019/159 obvezala da će redovito revidirati popis zemalja u razvoju koje su potencijalno isključene iz područja primjene mjera na temelju ažuriranih statističkih podataka o uvozu. |
| --- | --- |

(112)

Komisija se nakon donošenja konačnih zaštitnih mjera u Uredbi (EU) 2019/159 obvezala da će redovito revidirati popis zemalja u razvoju koje su potencijalno isključene iz područja primjene mjera na temelju ažuriranih statističkih podataka o uvozu.

| (113) | Kako bi utvrdila popis isključenja iz konačnih mjera, Komisija je upotrijebila najnovije podatke koji su tada bili dostupni, odnosno podatke iz druge polovice 2017. i prve polovice 2018. Za potrebe ažuriranja tog popisa u okviru ispitnog postupka revizije, Komisija je upotrijebila ažuriraniji i konsolidirani skup statističkih podataka, odnosno podatke za cijelu 2018. Komisija je kao novo referentno razdoblje uzela cijelu 2018. jer je riječ o najreprezentativnijem razdoblju s konsolidiranim statističkim podacima. Osim toga, upotrebom cijele godine izbjegavaju se svi sezonski učinci. Za potrebe relevantnih izračuna nije se uzeo u obzir uvoz iz zemalja isključenih na temelju članka 6. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2019/159. |
| --- | --- |

(113)

Kako bi utvrdila popis isključenja iz konačnih mjera, Komisija je upotrijebila najnovije podatke koji su tada bili dostupni, odnosno podatke iz druge polovice 2017. i prve polovice 2018. Za potrebe ažuriranja tog popisa u okviru ispitnog postupka revizije, Komisija je upotrijebila ažuriraniji i konsolidirani skup statističkih podataka, odnosno podatke za cijelu 2018. Komisija je kao novo referentno razdoblje uzela cijelu 2018. jer je riječ o najreprezentativnijem razdoblju s konsolidiranim statističkim podacima. Osim toga, upotrebom cijele godine izbjegavaju se svi sezonski učinci. Za potrebe relevantnih izračuna nije se uzeo u obzir uvoz iz zemalja isključenih na temelju članka 6. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2019/159.

Analiza Komisije

Analiza Komisije

| (114) | Na temelju podataka za cijelu 2018., uvoz iz sljedećih zemalja, koje su dosad bile isključene iz područja primjene mjera, premašio je prag od 3 % u nekim kategorijama proizvoda. Stoga bi se slijedom revizije na njih sada trebale primjenjivati mjere: |
| --- | --- |

(114)

Na temelju podataka za cijelu 2018., uvoz iz sljedećih zemalja, koje su dosad bile isključene iz područja primjene mjera, premašio je prag od 3 % u nekim kategorijama proizvoda. Stoga bi se slijedom revizije na njih sada trebale primjenjivati mjere:

| (115) | uvoz iz Indonezije u kategorijama proizvoda 8 (nehrđajući toplovaljani limovi i trake) i 9 (nehrđajući hladnovaljani limovi i trake), koji redom čine 10,12 % i 3,77 %, |
| --- | --- |

(115)

uvoz iz Indonezije u kategorijama proizvoda 8 (nehrđajući toplovaljani limovi i trake) i 9 (nehrđajući hladnovaljani limovi i trake), koji redom čine 10,12 % i 3,77 %,

| (116) | kad je riječ o kategoriji proizvoda 24 (ostale bešavne cijevi), ukupan udio u uvozu svih zemalja u razvoju s manje od 3 % udjela u uvozu premašio je prag od 9 % u 2018. (10,74 %). Stoga će se zaštitne mjere primjenjivati na sav uvoz kategorije proizvoda 24 iz svih zemalja u razvoju. |
| --- | --- |

(116)

kad je riječ o kategoriji proizvoda 24 (ostale bešavne cijevi), ukupan udio u uvozu svih zemalja u razvoju s manje od 3 % udjela u uvozu premašio je prag od 9 % u 2018. (10,74 %). Stoga će se zaštitne mjere primjenjivati na sav uvoz kategorije proizvoda 24 iz svih zemalja u razvoju.

| (117) | Komisija je potom procijenila bi li zemlje u razvoju u pogledu kategorija 8, 9 i 24 ispunjavale uvjete za carinsku kvotu za pojedine zemlje (23). Komisija je u tu svrhu procijenila je li u razdoblju 2015. – 2017. uvoz tih kategorija iz dotičnih zemalja činio najmanje 5 % ukupnog uvoza u tom razdoblju u bilo kojoj kategoriji. Rezultati su pokazali da nijedna od njih ne ispunjava uvjete za carinsku kvotu za pojedine zemlje. Stoga će sve te zemlje biti obuhvaćene preostalom carinskom kvotom u odgovarajućim kategorijama. |
| --- | --- |

(117)

Komisija je potom procijenila bi li zemlje u razvoju u pogledu kategorija 8, 9 i 24 ispunjavale uvjete za carinsku kvotu za pojedine zemlje (23). Komisija je u tu svrhu procijenila je li u razdoblju 2015. – 2017. uvoz tih kategorija iz dotičnih zemalja činio najmanje 5 % ukupnog uvoza u tom razdoblju u bilo kojoj kategoriji. Rezultati su pokazali da nijedna od njih ne ispunjava uvjete za carinsku kvotu za pojedine zemlje. Stoga će sve te zemlje biti obuhvaćene preostalom carinskom kvotom u odgovarajućim kategorijama.

23

| (118) | Kad je riječ o isključenjima iz područja primjene zaštitnih mjera, ishod revizije je sljedeći: |
| --- | --- |

(118)

Kad je riječ o isključenjima iz područja primjene zaštitnih mjera, ishod revizije je sljedeći:

| (119) | uvoz iz Brazila u kategorijama proizvoda 8 (nehrđajući toplovaljani limovi i trake) i 17 (profili od željeza ili nelegiranog čelika) isključit će se iz područja primjene mjera jer je razina uvoza 2018. pala ispod 3 % (2,22 % za kategoriju 8 i 2,52 % za kategoriju 17), |
| --- | --- |

(119)

uvoz iz Brazila u kategorijama proizvoda 8 (nehrđajući toplovaljani limovi i trake) i 17 (profili od željeza ili nelegiranog čelika) isključit će se iz područja primjene mjera jer je razina uvoza 2018. pala ispod 3 % (2,22 % za kategoriju 8 i 2,52 % za kategoriju 17),

| (120) | uvoz iz Ukrajine u kategorijama proizvoda 1 (nelegirani i ostali legirani toplovaljani limovi i trake) i 19 (materijal za željezničke pruge) neće se podvrgnuti mjerama jer je razina uvoza 2018. pala ispod 3 % (1,68 % za kategoriju 1 i 0,6 % za kategoriju 19), |
| --- | --- |

(120)

uvoz iz Ukrajine u kategorijama proizvoda 1 (nelegirani i ostali legirani toplovaljani limovi i trake) i 19 (materijal za željezničke pruge) neće se podvrgnuti mjerama jer je razina uvoza 2018. pala ispod 3 % (1,68 % za kategoriju 1 i 0,6 % za kategoriju 19),

| (121) | uvoz iz Egipta u kategoriji proizvoda 12 (nelegirane i ostale legirane šipke i laki profili) neće se podvrgnuti mjerama jer je razina uvoza 2018. pala ispod 3 % (2,41 %), |
| --- | --- |

(121)

uvoz iz Egipta u kategoriji proizvoda 12 (nelegirane i ostale legirane šipke i laki profili) neće se podvrgnuti mjerama jer je razina uvoza 2018. pala ispod 3 % (2,41 %),

| (122) | uvoz iz Indije u kategoriji proizvoda 8 (nehrđajući toplovaljani limovi i trake) neće se podvrgnuti zaštitnim mjerama jer je razina uvoza 2018. pala ispod 3 % (2,87 %), |
| --- | --- |

(122)

uvoz iz Indije u kategoriji proizvoda 8 (nehrđajući toplovaljani limovi i trake) neće se podvrgnuti zaštitnim mjerama jer je razina uvoza 2018. pala ispod 3 % (2,87 %),

| (123) | uvoz iz Turske u kategoriji proizvoda 10 (nehrđajući toplovaljani kvarto-lim) neće se podvrgnuti zaštitnim mjerama jer je razina uvoza 2018. pala ispod 3 % (2,58 %). |
| --- | --- |

(123)

uvoz iz Turske u kategoriji proizvoda 10 (nehrđajući toplovaljani kvarto-lim) neće se podvrgnuti zaštitnim mjerama jer je razina uvoza 2018. pala ispod 3 % (2,58 %).

| (124) | uvoz iz Kine u kategoriji proizvoda 22 (bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika) neće se podvrgnuti zaštitnim mjerama jer je razina uvoza u 2018. pala ispod 3 % (2,61 %). |
| --- | --- |

(124)

uvoz iz Kine u kategoriji proizvoda 22 (bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika) neće se podvrgnuti zaštitnim mjerama jer je razina uvoza u 2018. pala ispod 3 % (2,61 %).

| (125) | Carinske kvote za pojedine zemlje dodijeljene tim zemljama u razvoju, članicama WTO-a, koje će nakon revizije biti isključene iz mjera prenijet će se u preostalu carinsku kvotu. Točan količinski iznos carinske kvote koji će se prenijeti izračunat će se nakon završetka prvog tromjesečja relevantnog razdoblja (odnosno razdoblja od 1. srpnja do 30. rujna 2019.) kako bi se procijenilo koliko je carinske kvote za pojedine zemlje eventualno već iskorišteno. Nakon izračuna, raspoloživa carinska kvota prenijet će se u relevantnu preostalu carinsku kvotu u roku od 20 radnih dana. |
| --- | --- |

(125)

Carinske kvote za pojedine zemlje dodijeljene tim zemljama u razvoju, članicama WTO-a, koje će nakon revizije biti isključene iz mjera prenijet će se u preostalu carinsku kvotu. Točan količinski iznos carinske kvote koji će se prenijeti izračunat će se nakon završetka prvog tromjesečja relevantnog razdoblja (odnosno razdoblja od 1. srpnja do 30. rujna 2019.) kako bi se procijenilo koliko je carinske kvote za pojedine zemlje eventualno već iskorišteno. Nakon izračuna, raspoloživa carinska kvota prenijet će se u relevantnu preostalu carinsku kvotu u roku od 20 radnih dana.

| (126) | Nakon tog ponovnog izračuna Komisija je ažurirala popis isključenja na temelju ažuriranih podataka o uvozu kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 114. do 124. za svaku od 26 kategorija proizvoda koje podliježu mjerama (potpuni ažurirani popis nalazi se u Prilogu II.). |
| --- | --- |

(126)

Nakon tog ponovnog izračuna Komisija je ažurirala popis isključenja na temelju ažuriranih podataka o uvozu kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 114. do 124. za svaku od 26 kategorija proizvoda koje podliježu mjerama (potpuni ažurirani popis nalazi se u Prilogu II.).

| (127) | Komisija je zaprimila više podnesaka o tom pitanju revizije. Konkretno, zainteresirane strane su predložile da se za izračun količine uvoza odaberu druga razdoblja. Neke su strane zatražile i da ih se izuzme, bez obzira na to što su priznale da je moguće da prelaze relevantan prag. Ostale zainteresirane strane, koje su dosad bile isključene iz zaštitnih mjera, tvrdile su da bi im trebalo odobriti razdoblje za prilagodbu na novu situaciju u kojem bi podlijegale mjerama. Jedna je zainteresirana strana tvrdila da Komisija ne može nijednu zemlju u razvoju koja je prethodno bila isključena podvrgnuti mjerama jer bi to bilo protivno obvezama WTO-a u pogledu postupnog ublažavanja mjere tijekom njezina vijeka. Naposljetku, neke su zainteresirane strane zatražile da im se dodijeli carinska kvota za pojedine zemlje ako ih se podvrgne zaštitnim mjerama. |
| --- | --- |

(127)

Komisija je zaprimila više podnesaka o tom pitanju revizije. Konkretno, zainteresirane strane su predložile da se za izračun količine uvoza odaberu druga razdoblja. Neke su strane zatražile i da ih se izuzme, bez obzira na to što su priznale da je moguće da prelaze relevantan prag. Ostale zainteresirane strane, koje su dosad bile isključene iz zaštitnih mjera, tvrdile su da bi im trebalo odobriti razdoblje za prilagodbu na novu situaciju u kojem bi podlijegale mjerama. Jedna je zainteresirana strana tvrdila da Komisija ne može nijednu zemlju u razvoju koja je prethodno bila isključena podvrgnuti mjerama jer bi to bilo protivno obvezama WTO-a u pogledu postupnog ublažavanja mjere tijekom njezina vijeka. Naposljetku, neke su zainteresirane strane zatražile da im se dodijeli carinska kvota za pojedine zemlje ako ih se podvrgne zaštitnim mjerama.

| (128) | Komisija je navela sljedeće. Kao prvo, Komisija je u Uredbi (EU) 2019/159 i u Obavijesti o pokretanju ispitnog postupka revizije jasno navela da će ažurirati popis zemalja u razvoju koje će biti izuzete od konačnih mjera na temelju najnovijih dostupnih podataka. Stoga su sve zainteresirane strane bile dovoljno unaprijed obaviještene da će se provesti takva revizija. Štoviše, Komisija se oslonila na javno dostupne podatke o uvozu. Prema tome, sve su zainteresirane strane razumno mogle predvidjeti je li vjerojatno da će biti podvrgnute mjerama s obzirom na novija kretanja njihova uvoza u određenoj kategoriji proizvoda. Stoga su tvrdnje da je potrebno razdoblje prilagodbe odbačene. |
| --- | --- |

(128)

Komisija je navela sljedeće. Kao prvo, Komisija je u Uredbi (EU) 2019/159 i u Obavijesti o pokretanju ispitnog postupka revizije jasno navela da će ažurirati popis zemalja u razvoju koje će biti izuzete od konačnih mjera na temelju najnovijih dostupnih podataka. Stoga su sve zainteresirane strane bile dovoljno unaprijed obaviještene da će se provesti takva revizija. Štoviše, Komisija se oslonila na javno dostupne podatke o uvozu. Prema tome, sve su zainteresirane strane razumno mogle predvidjeti je li vjerojatno da će biti podvrgnute mjerama s obzirom na novija kretanja njihova uvoza u određenoj kategoriji proizvoda. Stoga su tvrdnje da je potrebno razdoblje prilagodbe odbačene.

| (129) | Kao drugo, u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) 2015/478, koji je jednak članku 9. stavku 1. Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama, uvoz takvih zemalja isključit će se iz predmetnih mjera „sve dok udio te zemlje u uvozu dotičnog proizvoda u Uniju ne prelazi 3 %, pod uvjetom da na zemlje u razvoju, koje su članice WTO-a, s manje od 3 % udjela u uvozu, ukupno ne otpada više od 9 % ukupnog uvoza dotičnog proizvoda u Uniju.” |
| --- | --- |

(129)

Kao drugo, u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) 2015/478, koji je jednak članku 9. stavku 1. Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama, uvoz takvih zemalja isključit će se iz predmetnih mjera „sve dok udio te zemlje u uvozu dotičnog proizvoda u Uniju ne prelazi 3 %, pod uvjetom da na zemlje u razvoju, koje su članice WTO-a, s manje od 3 % udjela u uvozu, ukupno ne otpada više od 9 % ukupnog uvoza dotičnog proizvoda u Uniju.”

| (130) | Stoga izuzeće za zemlje u razvoju nije bezuvjetno tijekom cijelog razdoblja trajanja mjera. Komisija je na temelju toga odlučila revidirati popis izuzeća na temelju najnovijih podataka. Nadalje, Komisija nije mogla prihvatiti tvrdnju da zemlja koja je isključena u fazi donošenja konačnih mjera ne može biti predmet mjera u okviru revizije jer bi to bilo restriktivnije. Komisija je zapravo navela da se konačne zaštitne mjere postupno liberaliziraju, među ostalim i zbog revizije (vidjeti odjeljak 2.E). Predmetne mjere stoga nisu restriktivnije nego što su bile na kraju prve godine primjene mjera. Time što se zemlja u razvoju, koja više ne ispunjava pravni kriterij za isključenje, podvrgava mjerama samo se ispunjavaju obveze EU-a i WTO-a na temelju članka 18. Uredbe (EU) 2015/478 i članka 9. stavka 1. Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama. Stoga je taj zahtjev odbačen. |
| --- | --- |

(130)

Stoga izuzeće za zemlje u razvoju nije bezuvjetno tijekom cijelog razdoblja trajanja mjera. Komisija je na temelju toga odlučila revidirati popis izuzeća na temelju najnovijih podataka. Nadalje, Komisija nije mogla prihvatiti tvrdnju da zemlja koja je isključena u fazi donošenja konačnih mjera ne može biti predmet mjera u okviru revizije jer bi to bilo restriktivnije. Komisija je zapravo navela da se konačne zaštitne mjere postupno liberaliziraju, među ostalim i zbog revizije (vidjeti odjeljak 2.E). Predmetne mjere stoga nisu restriktivnije nego što su bile na kraju prve godine primjene mjera. Time što se zemlja u razvoju, koja više ne ispunjava pravni kriterij za isključenje, podvrgava mjerama samo se ispunjavaju obveze EU-a i WTO-a na temelju članka 18. Uredbe (EU) 2015/478 i članka 9. stavka 1. Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama. Stoga je taj zahtjev odbačen.

| (131) | Komisija je podsjetila i da, sve dok su ispunjeni relevantni pragovi, nema nikakvu diskrecijsku ovlast u pogledu odluke treba li zemlju podvrgnuti mjerama ili ne. Svako drugo tumačenje, koja predlažu neke zainteresirane strane, činilo bi povredu članka 18. Uredbe (EU) 2015/478. |
| --- | --- |

(131)

Komisija je podsjetila i da, sve dok su ispunjeni relevantni pragovi, nema nikakvu diskrecijsku ovlast u pogledu odluke treba li zemlju podvrgnuti mjerama ili ne. Svako drugo tumačenje, koja predlažu neke zainteresirane strane, činilo bi povredu članka 18. Uredbe (EU) 2015/478.

| (132) | Komisija je naposljetku procijenila bi li bilo koja od zemalja koje su sada predmet mjera u određenoj kategoriji proizvoda ispunjavala uvjete za carinsku kvotu za pojedine zemlje. Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 117., došla je do zaključka da nijedna od tih zemalja ne ispunjava uvjete za carinsku kvotu za pojedine zemlje. |
| --- | --- |

(132)

Komisija je naposljetku procijenila bi li bilo koja od zemalja koje su sada predmet mjera u određenoj kategoriji proizvoda ispunjavala uvjete za carinsku kvotu za pojedine zemlje. Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 117., došla je do zaključka da nijedna od tih zemalja ne ispunjava uvjete za carinsku kvotu za pojedine zemlje.

2.E   Druge promjene okolnosti koje mogu zahtijevati prilagodbu razine dodjele carinskih kvota

Druge promjene okolnosti koje mogu zahtijevati prilagodbu razine dodjele carinskih kvota

| (133) | EUROFER i neke države članice zatražile su da Komisija ukloni ili smanji liberalizaciju konačnih zaštitnih mjera zbog navodne stagnacije na tržištu čelika u Uniji. Prema tvrdnjama EUROFER-a, te razine liberalizacije uvelike su premašile izglede za rast za sektor čelika u Uniji te bi stoga ozbiljno ugrozile djelotvornost mjera. Taj zahtjev EUROFER-a podržala je i ESTA te je predložila da Komisija umjesto uklanjanja liberalizacije smanji carinsku stopu iznad kvote s 25 % na 20 %. |
| --- | --- |

(133)

EUROFER i neke države članice zatražile su da Komisija ukloni ili smanji liberalizaciju konačnih zaštitnih mjera zbog navodne stagnacije na tržištu čelika u Uniji. Prema tvrdnjama EUROFER-a, te razine liberalizacije uvelike su premašile izglede za rast za sektor čelika u Uniji te bi stoga ozbiljno ugrozile djelotvornost mjera. Taj zahtjev EUROFER-a podržala je i ESTA te je predložila da Komisija umjesto uklanjanja liberalizacije smanji carinsku stopu iznad kvote s 25 % na 20 %.

| (134) | Komisija je podsjetila da je u Uredbi (EU) 2019/159 utvrđeno da će se, kako bi se te mjere liberalizirale postupno, razine svih kvota za oslobođenje od carine povećati za 5 % na kraju prve i na kraju druge godine primjene mjera. Odnosno 1. srpnja 2019. i 1. srpnja 2020. (24) |
| --- | --- |

(134)

Komisija je podsjetila da je u Uredbi (EU) 2019/159 utvrđeno da će se, kako bi se te mjere liberalizirale postupno, razine svih kvota za oslobođenje od carine povećati za 5 % na kraju prve i na kraju druge godine primjene mjera. Odnosno 1. srpnja 2019. i 1. srpnja 2020. (24)

24

| (135) | Komisija je podsjetila i da je svrha ove revizije upravo bila provesti sve primjerene prilagodbe mjera koje bi mogle biti potrebne kako bi te zaštitne mjere bile u skladu s kretanjima na tržištu čelika u EU-u, na temelju interesa Unije. |
| --- | --- |

(135)

Komisija je podsjetila i da je svrha ove revizije upravo bila provesti sve primjerene prilagodbe mjera koje bi mogle biti potrebne kako bi te zaštitne mjere bile u skladu s kretanjima na tržištu čelika u EU-u, na temelju interesa Unije.

| (136) | Člankom 5. stavkom 1. Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama određuje se da: „Svaka članica može primjenjivati zaštitne mjere samo u onom opsegu koliko je to potrebno da bi se spriječila ili popravila ozbiljna šteta i da bi se olakšala prilagodba.” To je načelo preneseno u pravo EU-a člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2015/478. Člankom 7. stavkom 1. Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama određuje se pak da će se zaštitne mjere primjenjivati „samo kroz ono razdoblje koliko je to nužno da bi se spriječila ili popravila ozbiljna šteta i da bi se olakšala prilagodba.” Člankom 19. stavcima 1. i 2. Uredbe (EU) 2015/478 to se načelo prenosi u pravo EU-a. Članak 7. stavak 4. Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama obvezuje članice da primjenjuju zaštitne mjere kako bi ih progresivno ublažile u pravilnim razmacima i kako bi se olakšala prilagodba u situaciji kad se [...] predviđa trajanje neke zaštitne mjere duže od godinu dana. Isti je zahtjev naveden u članku 19. stavku 2. Uredbe (EU) 2015/478. |
| --- | --- |

(136)

Člankom 5. stavkom 1. Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama određuje se da: „Svaka članica može primjenjivati zaštitne mjere samo u onom opsegu koliko je to potrebno da bi se spriječila ili popravila ozbiljna šteta i da bi se olakšala prilagodba.” To je načelo preneseno u pravo EU-a člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2015/478. Člankom 7. stavkom 1. Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama određuje se pak da će se zaštitne mjere primjenjivati „samo kroz ono razdoblje koliko je to nužno da bi se spriječila ili popravila ozbiljna šteta i da bi se olakšala prilagodba.” Člankom 19. stavcima 1. i 2. Uredbe (EU) 2015/478 to se načelo prenosi u pravo EU-a. Članak 7. stavak 4. Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama obvezuje članice da primjenjuju zaštitne mjere kako bi ih progresivno ublažile u pravilnim razmacima i kako bi se olakšala prilagodba u situaciji kad se [...] predviđa trajanje neke zaštitne mjere duže od godinu dana. Isti je zahtjev naveden u članku 19. stavku 2. Uredbe (EU) 2015/478.

olakšala prilagodba u situaciji kad se [...] predviđa trajanje neke zaštitne mjere duže od godinu dana

| (137) | Iako je liberalizacija zaštitnih mjera nakon njihove prve godine primjene pravna obveza na temelju prava Unije i WTO-a, tim se pravilima ne utvrđuje nikakav konkretan zahtjev u pogledu oblika ili konkretnog tempa liberalizacije, osim da se ta liberalizacija treba odvijati progresivno u pravilnim razmacima tijekom razdoblja primjene. |
| --- | --- |

(137)

Iako je liberalizacija zaštitnih mjera nakon njihove prve godine primjene pravna obveza na temelju prava Unije i WTO-a, tim se pravilima ne utvrđuje nikakav konkretan zahtjev u pogledu oblika ili konkretnog tempa liberalizacije, osim da se ta liberalizacija treba odvijati progresivno u pravilnim razmacima tijekom razdoblja primjene.

| (138) | Međutim, u svakom slučaju i radi dosljednosti, liberalizacija bilo koje zaštitne mjere, i pogledu oblika i u pogledu tempa, ne bi smjela dovesti u pitanje željeni učinak samih zaštitnih mjera. Razlog tomu jest taj što bi mjere trebale štititi domaće tržište od uvoza tako dugo dok je potrebno kako bi se u skladu s člankom 7. stavkom 1. Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama spriječila ili popravila ozbiljna šteta i olakšala prilagodba. Ne bi bilo primjereno da uvjeti liberalizacije predmetnih mjera ugrožavaju taj cilj. |
| --- | --- |

(138)

Međutim, u svakom slučaju i radi dosljednosti, liberalizacija bilo koje zaštitne mjere, i pogledu oblika i u pogledu tempa, ne bi smjela dovesti u pitanje željeni učinak samih zaštitnih mjera. Razlog tomu jest taj što bi mjere trebale štititi domaće tržište od uvoza tako dugo dok je potrebno kako bi se u skladu s člankom 7. stavkom 1. Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama spriječila ili popravila ozbiljna šteta i olakšala prilagodba. Ne bi bilo primjereno da uvjeti liberalizacije predmetnih mjera ugrožavaju taj cilj.

| (139) | Kako bi procijenila je li tempo liberalizacije količinskog praga carinske kvote od 5 % + 5 % usklađen s postojećim zaštitnim mjerama, Komisija je smatrala da treba provesti dvije vrste analiza. S jedne strane, Komisija je provela retrospektivnu analizu kojom je, s obzirom na sve informacije prikupljene tijekom ispitnog postupka revizije, htjela procijeniti primjerenost postojećeg količinskog praga carinske kvote za sprečavanje ili popravljanje ozbiljne štete za industriju čelika u EU-u. S druge strane, Komisija je provela analizu usmjerenu na budućnost kojom je provjerila je li predviđena liberalizacija od 5 % + 5 % u skladu s predviđanjima najnovijih općih gospodarskih i industrijskih izgleda u Uniji. |
| --- | --- |

(139)

Kako bi procijenila je li tempo liberalizacije količinskog praga carinske kvote od 5 % + 5 % usklađen s postojećim zaštitnim mjerama, Komisija je smatrala da treba provesti dvije vrste analiza. S jedne strane, Komisija je provela retrospektivnu analizu kojom je, s obzirom na sve informacije prikupljene tijekom ispitnog postupka revizije, htjela procijeniti primjerenost postojećeg količinskog praga carinske kvote za sprečavanje ili popravljanje ozbiljne štete za industriju čelika u EU-u. S druge strane, Komisija je provela analizu usmjerenu na budućnost kojom je provjerila je li predviđena liberalizacija od 5 % + 5 % u skladu s predviđanjima najnovijih općih gospodarskih i industrijskih izgleda u Uniji.

| (140) | U tom se pogledu podsjeća da se u Uredbi (EU) 2019/159 izračun količinskog praga carinske kvote u prvoj godini primjene mjera temeljio na prosječnom uvozu tijekom razdoblja 2015.–2017. Tom je prosjeku dodano povećanje od 5 % na račun povećane potražnje na tržištu EU-a. To je de facto dovelo do količinske razine koja je bila gotovo jednaka obujmu svih uvoza proizvoda na koje se primjenjuju mjere u kalendarskoj godini 2017. (30,1 milijun tona kao količinski prag u odnosu na 30,09 milijuna tona uvoza tijekom 2017.). Na temelju dokaza prikupljenih za razdoblje ispitnog postupka (odnosno za razdoblje 2013.–2017.) Komisija je utvrdila da se, zbog trenda koji je doveo do te razine uvoza, industrija čelika u EU-u nalazi u situaciji prijetnje ozbiljne štete. (25) |
| --- | --- |

(140)

U tom se pogledu podsjeća da se u Uredbi (EU) 2019/159 izračun količinskog praga carinske kvote u prvoj godini primjene mjera temeljio na prosječnom uvozu tijekom razdoblja 2015.–2017. Tom je prosjeku dodano povećanje od 5 % na račun povećane potražnje na tržištu EU-a. To je de facto dovelo do količinske razine koja je bila gotovo jednaka obujmu svih uvoza proizvoda na koje se primjenjuju mjere u kalendarskoj godini 2017. (30,1 milijun tona kao količinski prag u odnosu na 30,09 milijuna tona uvoza tijekom 2017.). Na temelju dokaza prikupljenih za razdoblje ispitnog postupka (odnosno za razdoblje 2013.–2017.) Komisija je utvrdila da se, zbog trenda koji je doveo do te razine uvoza, industrija čelika u EU-u nalazi u situaciji prijetnje ozbiljne štete. (25)

de facto

25

| (141) | Analiza iz Uredbe (EU) 2019/159 (koja se temeljila na tada najnovijim podacima nakon 2017., odnosno statističkim podacima do rujna 2018.) potvrdila je da je daljnje povećanje uvoza pogoršalo izglede za industriju Unije. (26) |
| --- | --- |

(141)

Analiza iz Uredbe (EU) 2019/159 (koja se temeljila na tada najnovijim podacima nakon 2017., odnosno statističkim podacima do rujna 2018.) potvrdila je da je daljnje povećanje uvoza pogoršalo izglede za industriju Unije. (26)

26

| (142) | S obzirom na to, pouzdani statistički podaci o ukupnom uvozu proizvoda od čelika tijekom kalendarske godine 2018. bili su dostupni tek nakon prvog tromjesečja 2019. (odnosno otprilike tri mjeseca nakon što je Komisija donijela odluku o konačnim zaštitnim mjerama). Ti statistički podaci pokazali su da je ukupan uvoz proizvoda od čelika na koje se primjenjuju mjere dosegnuo rekordnih 33,4 milijuna tona 2018., što je puno više od ukupne razine uvoza dosegnute tijekom 2017., kao i puno više od prosječnog količinskog praga utvrđenog na temelju razdoblja ispitnog postupka (27). |
| --- | --- |

(142)

S obzirom na to, pouzdani statistički podaci o ukupnom uvozu proizvoda od čelika tijekom kalendarske godine 2018. bili su dostupni tek nakon prvog tromjesečja 2019. (odnosno otprilike tri mjeseca nakon što je Komisija donijela odluku o konačnim zaštitnim mjerama). Ti statistički podaci pokazali su da je ukupan uvoz proizvoda od čelika na koje se primjenjuju mjere dosegnuo rekordnih 33,4 milijuna tona 2018., što je puno više od ukupne razine uvoza dosegnute tijekom 2017., kao i puno više od prosječnog količinskog praga utvrđenog na temelju razdoblja ispitnog postupka (27).

27

| (143) | S obzirom na te nalaze, ako Komisija potvrdi tempo liberalizacije od 5 % + 5 % iz Uredbe (EU) 2019/159, ukupan obujam kvota stavljenih na raspolaganje za drugu i treću godinu primjene mjera (odnosno za razdoblja 2019.–2020. i 2020.–2021.) iznosio bi 31,6 milijuna tona odnosno 33,2 milijuna tona. Takav scenarij liberalizacije značio bi da bi Komisija tijekom treće godine primjene zaštitnih mjera (odnosno od 1. srpnja 2020. do 30. lipnja 2021.) dopustila da uvoz dosegne gotovo isti obujam kao onaj zabilježen 2018. (odnosno otprilike 33,4 milijuna tona). Taj bi obujam iznosio 3,3 milijuna tona više od razine iz 2017. za koju je Komisija smatrala da predstavlja prijetnju ozbiljne štete te kao takva izrazito narušava funkcioniranje tržišta Unije. |
| --- | --- |

(143)

S obzirom na te nalaze, ako Komisija potvrdi tempo liberalizacije od 5 % + 5 % iz Uredbe (EU) 2019/159, ukupan obujam kvota stavljenih na raspolaganje za drugu i treću godinu primjene mjera (odnosno za razdoblja 2019.–2020. i 2020.–2021.) iznosio bi 31,6 milijuna tona odnosno 33,2 milijuna tona. Takav scenarij liberalizacije značio bi da bi Komisija tijekom treće godine primjene zaštitnih mjera (odnosno od 1. srpnja 2020. do 30. lipnja 2021.) dopustila da uvoz dosegne gotovo isti obujam kao onaj zabilježen 2018. (odnosno otprilike 33,4 milijuna tona). Taj bi obujam iznosio 3,3 milijuna tona više od razine iz 2017. za koju je Komisija smatrala da predstavlja prijetnju ozbiljne štete te kao takva izrazito narušava funkcioniranje tržišta Unije.

| (144) | Automatskim prihvaćanjem te razine uvoza, bez mogućnosti procjene mogućih učinaka tog uvoza, stoga bi se doveo u pitanje koristan učinak predmetnih mjera. Doista, kako je istaknuto u konačnoj uredbi (28), na razinu uvoza iz 2018. utjecalo je znatno preusmjeravanje trgovine zbog mjera SAD-a iz odjeljka 232., kao i uvoz izvan mjera koji se nije mogao uzeti u obzir prilikom pripreme privremenih mjera u srpnju 2018. (uključujući velike razine obujma koje su na tržište Unije ušle na temelju klauzule o otpremi iz članka 4. Uredbe (EU) 2018/1013) (29). |
| --- | --- |

(144)

Automatskim prihvaćanjem te razine uvoza, bez mogućnosti procjene mogućih učinaka tog uvoza, stoga bi se doveo u pitanje koristan učinak predmetnih mjera. Doista, kako je istaknuto u konačnoj uredbi (28), na razinu uvoza iz 2018. utjecalo je znatno preusmjeravanje trgovine zbog mjera SAD-a iz odjeljka 232., kao i uvoz izvan mjera koji se nije mogao uzeti u obzir prilikom pripreme privremenih mjera u srpnju 2018. (uključujući velike razine obujma koje su na tržište Unije ušle na temelju klauzule o otpremi iz članka 4. Uredbe (EU) 2018/1013) (29).

koristan učinak

28

29

| (145) | Drugim riječima, s obzirom na cijeli skup podataka iz 2018., tempo liberalizacije od 5 % + 5 % ne bi bio u skladu s konačnim zaštitnim mjerama propisanima radi rješavanja pitanja nepredviđenog znatnog uvoza dotičnog proizvoda. Bez prilagodbe liberalizacije konačnih mjera Komisija bi dopustila nezapamćenu razinu uvoza čelika u Uniju u trećoj godini primjene mjera, bez mogućnosti rješavanja pitanja tog narušavajućeg obujma uvoza, i time potencijalno pridonijela daljnjem ostvarenju „prijetnje ozbiljne štete”. |
| --- | --- |

(145)

Drugim riječima, s obzirom na cijeli skup podataka iz 2018., tempo liberalizacije od 5 % + 5 % ne bi bio u skladu s konačnim zaštitnim mjerama propisanima radi rješavanja pitanja nepredviđenog znatnog uvoza dotičnog proizvoda. Bez prilagodbe liberalizacije konačnih mjera Komisija bi dopustila nezapamćenu razinu uvoza čelika u Uniju u trećoj godini primjene mjera, bez mogućnosti rješavanja pitanja tog narušavajućeg obujma uvoza, i time potencijalno pridonijela daljnjem ostvarenju „prijetnje ozbiljne štete”.

| (146) | Stoga je Komisija zaključila da kumulativnu liberalizaciju od 5 % + 5 %, koju su zatražile zainteresirane strane, bez mogućnosti preispitivanja učinaka te liberalizacije, treba smatrati neproporcionalnom da bi se spriječila ili popravila ozbiljna šteta i da bi se olakšala prilagodba u smislu članka 7. stavka 1. Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama i članka 19. stavaka 1. i 2. Uredbe (EU) 2015/478. |
| --- | --- |

(146)

Stoga je Komisija zaključila da kumulativnu liberalizaciju od 5 % + 5 %, koju su zatražile zainteresirane strane, bez mogućnosti preispitivanja učinaka te liberalizacije, treba smatrati neproporcionalnom da bi se spriječila ili popravila ozbiljna šteta i da bi se olakšala prilagodba u smislu članka 7. stavka 1. Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama i članka 19. stavaka 1. i 2. Uredbe (EU) 2015/478.

spriječila ili popravila ozbiljna šteta i da bi se olakšala prilagodba

| (147) | Prema tome, Komisija je smatrala da treba smanjiti stopu liberalizacije koja se trenutačno očekuje. U tom se pogledu za drugu i treću godinu primjene zaštitnih mjera primjerenom smatra kumulativna liberalizacija od 3 % + 3 %. Naime, ta manje izražena stopa liberalizacije imat će za učinak to da će ukupna razina kvota u trećoj godini primjene mjera ostati na 31,6 milijuna tona, odnosno 1,5 milijuna tona niža od narušenog rekorda iz 2018. Treba navesti i da bi se tom prilagodbom u potpunosti očuvao učinak liberalizacije jer bi na temelju te stope liberalizacije razina kvota u drugoj godini primjene zaštitnih mjera iznosila 31 milijun tona (otprilike milijun tona više od razine uvoza zabilježene tijekom 2017.). Komisija je smatrala da ta stopa predstavlja ujednačenije uložene napore kako bi se industriji Unije olakšala prilagodba, s povećanjima kvote od 0,9 i 0,9 na kraju prve i druge godine primjene mjera (odnosno 30. lipnja 2019. i 30. lipnja 2020.). Slijedom toga bi se uvoz mogao povećati za 1,5 milijuna tona kako bi eventualno dosegnuo razinu iz 2018., ali tek nakon potpunog ukidanja konačnih mjera na kraju trogodišnjeg razdoblja predviđenog u pravu WTO-a i Unije. |
| --- | --- |

(147)

Prema tome, Komisija je smatrala da treba smanjiti stopu liberalizacije koja se trenutačno očekuje. U tom se pogledu za drugu i treću godinu primjene zaštitnih mjera primjerenom smatra kumulativna liberalizacija od 3 % + 3 %. Naime, ta manje izražena stopa liberalizacije imat će za učinak to da će ukupna razina kvota u trećoj godini primjene mjera ostati na 31,6 milijuna tona, odnosno 1,5 milijuna tona niža od narušenog rekorda iz 2018. Treba navesti i da bi se tom prilagodbom u potpunosti očuvao učinak liberalizacije jer bi na temelju te stope liberalizacije razina kvota u drugoj godini primjene zaštitnih mjera iznosila 31 milijun tona (otprilike milijun tona više od razine uvoza zabilježene tijekom 2017.). Komisija je smatrala da ta stopa predstavlja ujednačenije uložene napore kako bi se industriji Unije olakšala prilagodba, s povećanjima kvote od 0,9 i 0,9 na kraju prve i druge godine primjene mjera (odnosno 30. lipnja 2019. i 30. lipnja 2020.). Slijedom toga bi se uvoz mogao povećati za 1,5 milijuna tona kako bi eventualno dosegnuo razinu iz 2018., ali tek nakon potpunog ukidanja konačnih mjera na kraju trogodišnjeg razdoblja predviđenog u pravu WTO-a i Unije.

| (148) | Naposljetku valja navesti da je, u pogledu budućnosti, ta snižena stopa liberalizacije u skladu s najnovijim objavljenim općim gospodarskim i industrijskim izgledima, u okviru kojih se predviđa smanjenje rasta u Uniji i svjetskom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(148)

Naposljetku valja navesti da je, u pogledu budućnosti, ta snižena stopa liberalizacije u skladu s najnovijim objavljenim općim gospodarskim i industrijskim izgledima, u okviru kojih se predviđa smanjenje rasta u Uniji i svjetskom gospodarstvu.

| (149) | Stoga je MMF u izvješću Svjetski gospodarski izgledi u travnju 2019. naveo: „Globalni rast usporit će s 3,6 % u 2018. na 3,3 % u 2019., a zatim se vratiti na 3,6 % u 2020. Rast u europodručju usporit će s 1,8 % u 2018. na 1,3 % u 2019. (0,6 postotnog boda niže od predviđenog u listopadu) i 1,5 % u 2020. Iako se očekuje da će se rast oporaviti u prvoj polovici 2019. nakon što nestanu neki privremeni čimbenici koji koče aktivnost, očekuje se da će prijelaz iz nepovoljne druge polovice 2018. zadržati stopu rasta u 2019.” |
| --- | --- |

(149)

Stoga je MMF u izvješću Svjetski gospodarski izgledi u travnju 2019. naveo: „Globalni rast usporit će s 3,6 % u 2018. na 3,3 % u 2019., a zatim se vratiti na 3,6 % u 2020. Rast u europodručju usporit će s 1,8 % u 2018. na 1,3 % u 2019. (0,6 postotnog boda niže od predviđenog u listopadu) i 1,5 % u 2020. Iako se očekuje da će se rast oporaviti u prvoj polovici 2019. nakon što nestanu neki privremeni čimbenici koji koče aktivnost, očekuje se da će prijelaz iz nepovoljne druge polovice 2018. zadržati stopu rasta u 2019.”

Svjetski gospodarski izgledi u travnju 2019.

| (150) | Komisija je pak u svojoj proljetnoj ekonomskoj prognozi navela sljedeće: „Procjenjuje se da će rast BDP-a u europodručju usporiti s 1,9 % u 2018. na 1,2 % u ovoj godini te se potom povećati na 1,5 % u 2020., kada će stopi rasta pogodovati veći broj radnih dana. Očekuje se da će BDP u svim državama članicama rasti tijekom razdoblja prognoze. Međutim, s obzirom na nepovoljno razdoblje na kraju 2018., te su procjene znatno niže nego prošle jeseni i nešto niže nego u zimskoj privremenoj prognozi.” |
| --- | --- |

(150)

Komisija je pak u svojoj proljetnoj ekonomskoj prognozi navela sljedeće: „Procjenjuje se da će rast BDP-a u europodručju usporiti s 1,9 % u 2018. na 1,2 % u ovoj godini te se potom povećati na 1,5 % u 2020., kada će stopi rasta pogodovati veći broj radnih dana. Očekuje se da će BDP u svim državama članicama rasti tijekom razdoblja prognoze. Međutim, s obzirom na nepovoljno razdoblje na kraju 2018., te su procjene znatno niže nego prošle jeseni i nešto niže nego u zimskoj privremenoj prognozi.”

| (151) | Kad je riječ o industrijskim izgledima, predviđa se da će usporavanje proizvodne aktivnosti u EU-u u proteklim mjesecima biti gore nego što je bilo predviđeno na početku godine. To pogoršanje uvjeta poslovanja u industrijskom sektoru smanjuje potražnju za čelikom. Nadalje, u EUROFER-ovim izgledima za čelik za razdoblje 2019. – 2020. od 18. srpnja 2019. predviđa se da će se stvarna potrošnja čelika u EU-u smanjiti za 0,4 % u 2019., što bi bilo prvo smanjenje na godišnjoj razini od 2013. |
| --- | --- |

(151)

Kad je riječ o industrijskim izgledima, predviđa se da će usporavanje proizvodne aktivnosti u EU-u u proteklim mjesecima biti gore nego što je bilo predviđeno na početku godine. To pogoršanje uvjeta poslovanja u industrijskom sektoru smanjuje potražnju za čelikom. Nadalje, u EUROFER-ovim izgledima za čelik za razdoblje 2019. – 2020. od 18. srpnja 2019. predviđa se da će se stvarna potrošnja čelika u EU-u smanjiti za 0,4 % u 2019., što bi bilo prvo smanjenje na godišnjoj razini od 2013.

| (152) | Produbljivanje recesije u proizvodnji potvrđuju i novija izvješća industrije. U izvješću Global Steel Users Purchasing Managers Index (PMI) koje je 5. srpnja 2019. objavio IHS Markit u tom se pogledu navodi sljedeće: „Korisnici čelika u Europi i dalje su suočeni sa znatnim usporavanjem koje je prouzročeno slabom automobilskom proizvodnjom i sve lošijim uvjetima svjetske trgovine.” Slično tomu, IHS Markit u izvješću Flash Eurozone PMI, objavljenom 24. srpnja 2019., na sljedeći je način opisao gospodarske uvjete: „Proizvodni sektor postaje sve veći razlog za zabrinutost. Konkretno, geopolitički problemi, Brexit, sve veće trgovinske tenzije i sve lošiji rezultati u automobilskom sektoru gurnuli su proizvodnju u dublju recesiju, pri čemu ispitivanja upućuju na to da se proizvodni sektor tromjesečno smanjuje za otprilike 1 %.” |
| --- | --- |

(152)

Produbljivanje recesije u proizvodnji potvrđuju i novija izvješća industrije. U izvješću Global Steel Users Purchasing Managers Index (PMI) koje je 5. srpnja 2019. objavio IHS Markit u tom se pogledu navodi sljedeće: „Korisnici čelika u Europi i dalje su suočeni sa znatnim usporavanjem koje je prouzročeno slabom automobilskom proizvodnjom i sve lošijim uvjetima svjetske trgovine.” Slično tomu, IHS Markit u izvješću Flash Eurozone PMI, objavljenom 24. srpnja 2019., na sljedeći je način opisao gospodarske uvjete: „Proizvodni sektor postaje sve veći razlog za zabrinutost. Konkretno, geopolitički problemi, Brexit, sve veće trgovinske tenzije i sve lošiji rezultati u automobilskom sektoru gurnuli su proizvodnju u dublju recesiju, pri čemu ispitivanja upućuju na to da se proizvodni sektor tromjesečno smanjuje za otprilike 1 %.”

Global Steel Users Purchasing Managers Index

| (153) | Posljedično potrošači čelika proteklih mjeseci i dalje bilježe pad novih narudžbi zbog slabije potražnje za trajnim proizvodima. Smanjena proizvodnja u industrijama koje upotrebljavaju čelik i smanjenje njihove potražnje negativno utječu na potražnju za čelikom. |
| --- | --- |

(153)

Posljedično potrošači čelika proteklih mjeseci i dalje bilježe pad novih narudžbi zbog slabije potražnje za trajnim proizvodima. Smanjena proizvodnja u industrijama koje upotrebljavaju čelik i smanjenje njihove potražnje negativno utječu na potražnju za čelikom.

| (154) | Izgledi nisu ništa drukčiji u pogledu potražnje u automobilskoj industriji. Pokazatelji godišnjeg rasta proizvodnje koje su Oxford Economics i FERI objavili za drugo tromjesečje 2019. pokazali su najslabije rezultate u automobilskoj industriji od svjetske financijske krize, s vjerojatnim negativnim rastom proizvodnje tijekom prve polovice 2019. na svjetskoj razini i u zapadnoj Europi, kao i u pogledu registracije automobila u zapadnoj Europi. FERI naglašava i da „potrošači ostaju po strani zbog pojačanog osjećaja nesigurnosti u pogledu budućnosti prijevoza.” Nedostatak jasnoće u pogledu prijelaza s tradicionalnih motora s izgaranjem na nova goriva neriješen je izazov zbog kojeg se odgađaju očekivanja u pogledu oporavka u automobilskoj industriji. U međuvremenu, pad proizvodnje u automobilskoj industriji pridonosi cjelokupnoj recesiji u proizvodnoj djelatnosti. Nedavna istraživanja upućuju na „kontinuiranu recesiju u svjetskom sektoru proizvodnje automobila i automobilskih dijelova. Proizvodnja je pala osmi mjesec zaredom, kao i nove narudžbe. Količina ulaznih elemenata koje nabavljaju proizvođači automobila i automobilskih dijelova smanjila se po najbržoj stopi u gotovo sedam godina. Slabiji rezultati u svibnju zabilježeni su u još pet sektora, od kojih su svi osim nekretninskog povezani s proizvodnjom. U toj se skupini naročito ističu industrijski proizvodi te metalurgija i rudarstvo, u kojima je proizvodnja pala peti odnosno osmi mjesec zaredom.” |
| --- | --- |

(154)

Izgledi nisu ništa drukčiji u pogledu potražnje u automobilskoj industriji. Pokazatelji godišnjeg rasta proizvodnje koje su Oxford Economics i FERI objavili za drugo tromjesečje 2019. pokazali su najslabije rezultate u automobilskoj industriji od svjetske financijske krize, s vjerojatnim negativnim rastom proizvodnje tijekom prve polovice 2019. na svjetskoj razini i u zapadnoj Europi, kao i u pogledu registracije automobila u zapadnoj Europi. FERI naglašava i da „potrošači ostaju po strani zbog pojačanog osjećaja nesigurnosti u pogledu budućnosti prijevoza.” Nedostatak jasnoće u pogledu prijelaza s tradicionalnih motora s izgaranjem na nova goriva neriješen je izazov zbog kojeg se odgađaju očekivanja u pogledu oporavka u automobilskoj industriji. U međuvremenu, pad proizvodnje u automobilskoj industriji pridonosi cjelokupnoj recesiji u proizvodnoj djelatnosti. Nedavna istraživanja upućuju na „kontinuiranu recesiju u svjetskom sektoru proizvodnje automobila i automobilskih dijelova. Proizvodnja je pala osmi mjesec zaredom, kao i nove narudžbe. Količina ulaznih elemenata koje nabavljaju proizvođači automobila i automobilskih dijelova smanjila se po najbržoj stopi u gotovo sedam godina. Slabiji rezultati u svibnju zabilježeni su u još pet sektora, od kojih su svi osim nekretninskog povezani s proizvodnjom. U toj se skupini naročito ističu industrijski proizvodi te metalurgija i rudarstvo, u kojima je proizvodnja pala peti odnosno osmi mjesec zaredom.”

| (155) | Oxford Economics i FERI navode i da se rast nastavio znatno usporavati u sektorima inženjerstva i metalnih proizvoda tijekom prve polovine 2019., u skladu sa slabijom potražnjom zbog smanjenja svjetske trgovine i kapitalnih izdataka u Europi. Konačno, iako građevinski sektor, uz velike razlike među zemljama, kontinuiranim rastom postiže bolje rezultate od drugih industrija u Europi koje upotrebljavaju čelik, njegov je rast umjeren, a jačanje u Europi sputano nizom ograničenja, kao što su nedostatak kvalificirane radne snage i postupno pooštravanje uvjeta kreditiranja zbog rasta kamatnih stopa. |
| --- | --- |

(155)

Oxford Economics i FERI navode i da se rast nastavio znatno usporavati u sektorima inženjerstva i metalnih proizvoda tijekom prve polovine 2019., u skladu sa slabijom potražnjom zbog smanjenja svjetske trgovine i kapitalnih izdataka u Europi. Konačno, iako građevinski sektor, uz velike razlike među zemljama, kontinuiranim rastom postiže bolje rezultate od drugih industrija u Europi koje upotrebljavaju čelik, njegov je rast umjeren, a jačanje u Europi sputano nizom ograničenja, kao što su nedostatak kvalificirane radne snage i postupno pooštravanje uvjeta kreditiranja zbog rasta kamatnih stopa.

| (156) | Komisija je u skladu s time smatrala da bi u interesu Unije bilo smanjiti stopu liberalizacije na kumulativnih 3 % + 3 % za drugu i treću godinu primjene mjera. U tu će se svrhu 1. listopada 2019. (odnosno na početku drugog tromjesečja druge godine primjene mjera) preostale kvote za drugu godinu primjene mjera smanjiti kako bi ukupno povećanje za tu godinu bilo 3 %. Osim toga, na kraju druge godine primjene mjera, odnosno 1. srpnja 2020., sve bi se bescarinske kvote trebale dodatno smanjiti za novih 3 %. |
| --- | --- |

(156)

Komisija je u skladu s time smatrala da bi u interesu Unije bilo smanjiti stopu liberalizacije na kumulativnih 3 % + 3 % za drugu i treću godinu primjene mjera. U tu će se svrhu 1. listopada 2019. (odnosno na početku drugog tromjesečja druge godine primjene mjera) preostale kvote za drugu godinu primjene mjera smanjiti kako bi ukupno povećanje za tu godinu bilo 3 %. Osim toga, na kraju druge godine primjene mjera, odnosno 1. srpnja 2020., sve bi se bescarinske kvote trebale dodatno smanjiti za novih 3 %.

Ostale primjedbe

Ostale primjedbe

| (157) | Osim primjedbi na razinu liberalizacije, Komisija je zaprimila i primjedbe o drugim pitanjima obuhvaćenima ovim odjeljkom. Na njih se odgovorilo na sljedeći način: |
| --- | --- |

(157)

Osim primjedbi na razinu liberalizacije, Komisija je zaprimila i primjedbe o drugim pitanjima obuhvaćenima ovim odjeljkom. Na njih se odgovorilo na sljedeći način:

| (158) | Neke su zainteresirane strane tvrdile da njihov pojedinačni izvoz u Uniju ne može nanijeti štetu ni prijetiti nanošenjem štete proizvođačima Unije. Osim toga, tvrdile su da samo jedna zemlja ne može predstavljati rizik od preusmjeravanja trgovine. |
| --- | --- |

(158)

Neke su zainteresirane strane tvrdile da njihov pojedinačni izvoz u Uniju ne može nanijeti štetu ni prijetiti nanošenjem štete proizvođačima Unije. Osim toga, tvrdile su da samo jedna zemlja ne može predstavljati rizik od preusmjeravanja trgovine.

| (159) | Komisija u tom pogledu podsjeća da se, u skladu s pravilima Unije i WTO-a, trenutačne mjere primjenjuju erga omnes i stoga obuhvaćaju uvoz iz svih izvora, uz iznimku malog broja propisno opravdanih odobrenih izuzeća. Analiza pitanja jesu li postojali apsolutno povećanje uvoza, prijetnja ozbiljne štete ili rizik od preusmjeravanja trgovine stoga se ne može provesti pojedinačno po zemlji izvoznici, nego se provodi na temelju ukupnog uvoza. Stoga se tu tvrdnju smatra neosnovanom. |
| --- | --- |

(159)

Komisija u tom pogledu podsjeća da se, u skladu s pravilima Unije i WTO-a, trenutačne mjere primjenjuju erga omnes i stoga obuhvaćaju uvoz iz svih izvora, uz iznimku malog broja propisno opravdanih odobrenih izuzeća. Analiza pitanja jesu li postojali apsolutno povećanje uvoza, prijetnja ozbiljne štete ili rizik od preusmjeravanja trgovine stoga se ne može provesti pojedinačno po zemlji izvoznici, nego se provodi na temelju ukupnog uvoza. Stoga se tu tvrdnju smatra neosnovanom.

erga omnes

| (160) | Pojedine su zainteresirane strane istaknule nedavne promjene u mjerama za čelik u drugim jurisdikcijama kako bi pokazale da je rizik od preusmjeravanja trgovine smanjen. U tom su pogledu navele isključenja Meksika i Kanade iz mjera SAD-a iz odjeljka 232., okončanje, bez primjene mjera, ispitnog postupka o zaštitnim mjerama u pogledu čelika iz Turske te činjenicu da je opseg zaštitnih mjera koje je uvela Kanada bio ograničeniji od prvotno očekivanog. |
| --- | --- |

(160)

Pojedine su zainteresirane strane istaknule nedavne promjene u mjerama za čelik u drugim jurisdikcijama kako bi pokazale da je rizik od preusmjeravanja trgovine smanjen. U tom su pogledu navele isključenja Meksika i Kanade iz mjera SAD-a iz odjeljka 232., okončanje, bez primjene mjera, ispitnog postupka o zaštitnim mjerama u pogledu čelika iz Turske te činjenicu da je opseg zaštitnih mjera koje je uvela Kanada bio ograničeniji od prvotno očekivanog.

| (161) | Komisija nije smatrala da se rizik od preusmjeravanja trgovine koji proizlazi iz mjera SAD-a iz odjeljka 232. smanjio ili da je čak nestao zbog nedavnih promjena. S druge strane, Kanada i Meksiko nisu bili među glavnim povijesnim dobavljačima čelika za Uniju. To je potkrijepljeno činjenicom da nijednoj od tih dviju zemalja nije dodijeljena carinska kvota za pojedine zemlje. S druge strane, takva bi promjena u okviru primjene mjera SAD-a mogla imati upravo suprotne učinke. Naime, ako dva najveća dobavljača čelika za SAD mogu nastaviti izvoziti u SAD bez carine, time bi se dodatno smanjile mogućnosti za druge konkurentske zemlje izvoznice da opskrbljuju tržište SAD-a. Stoga bi rizik od preusmjeravanja trgovine prema Uniji čak mogao biti i veći. Kad je riječ o ispitnim postupcima o zaštitnim mjerama u pogledu čelika iz Turske i Kanade, Komisija napominje da to nije znatno utjecalo na nalaze o riziku od preusmjeravanja trgovine u Uniji. Naime, kad je riječ o Turskoj, situacija se nije promijenila s obzirom na to da ta zemlja nije uvela mjere. |
| --- | --- |

(161)

Komisija nije smatrala da se rizik od preusmjeravanja trgovine koji proizlazi iz mjera SAD-a iz odjeljka 232. smanjio ili da je čak nestao zbog nedavnih promjena. S druge strane, Kanada i Meksiko nisu bili među glavnim povijesnim dobavljačima čelika za Uniju. To je potkrijepljeno činjenicom da nijednoj od tih dviju zemalja nije dodijeljena carinska kvota za pojedine zemlje. S druge strane, takva bi promjena u okviru primjene mjera SAD-a mogla imati upravo suprotne učinke. Naime, ako dva najveća dobavljača čelika za SAD mogu nastaviti izvoziti u SAD bez carine, time bi se dodatno smanjile mogućnosti za druge konkurentske zemlje izvoznice da opskrbljuju tržište SAD-a. Stoga bi rizik od preusmjeravanja trgovine prema Uniji čak mogao biti i veći. Kad je riječ o ispitnim postupcima o zaštitnim mjerama u pogledu čelika iz Turske i Kanade, Komisija napominje da to nije znatno utjecalo na nalaze o riziku od preusmjeravanja trgovine u Uniji. Naime, kad je riječ o Turskoj, situacija se nije promijenila s obzirom na to da ta zemlja nije uvela mjere.

| (162) | Neke su zainteresirane strane tvrdile da bi Komisija trebala uključiti i/ili isključiti određene kategorije i/ili potkategorije proizvoda iz područja primjene mjera. |
| --- | --- |

(162)

Neke su zainteresirane strane tvrdile da bi Komisija trebala uključiti i/ili isključiti određene kategorije i/ili potkategorije proizvoda iz područja primjene mjera.

| (163) | Komisija navodi da je opseg proizvoda na koje se primjenjuju postojeće zaštitne mjere utvrđen u Uredbi (EU) 2019/159 i da izmjena opsega nije obuhvaćena ovom revizijom. |
| --- | --- |

(163)

Komisija navodi da je opseg proizvoda na koje se primjenjuju postojeće zaštitne mjere utvrđen u Uredbi (EU) 2019/159 i da izmjena opsega nije obuhvaćena ovom revizijom.

| (164) | Neke su strane ustrajale i na tome da mjere na snazi ne ispunjavaju standarde iz Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama i da bi ih stoga trebalo ukinuti. |
| --- | --- |

(164)

Neke su strane ustrajale i na tome da mjere na snazi ne ispunjavaju standarde iz Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama i da bi ih stoga trebalo ukinuti.

| (165) | Komisija ističe da su uredbe kojima se propisuju privremene i konačne zaštitne mjere bile dostatno obrazložene u pogledu njihovih pravnih osnova. Komisija upućuje na objašnjenja u tim pravnim aktima. |
| --- | --- |

(165)

Komisija ističe da su uredbe kojima se propisuju privremene i konačne zaštitne mjere bile dostatno obrazložene u pogledu njihovih pravnih osnova. Komisija upućuje na objašnjenja u tim pravnim aktima.

| (166) | Naposljetku, nekoliko je zainteresiranih strana zatražilo od Komisije da uspostavi mehanizam koji bi se bavio pitanjem povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije („Brexit”). |
| --- | --- |

(166)

Naposljetku, nekoliko je zainteresiranih strana zatražilo od Komisije da uspostavi mehanizam koji bi se bavio pitanjem povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije („Brexit”).

| (167) | Komisija napominje da u fazi donošenja prilagodbi na temelju ove revizije još nisu poznati uvjeti pod kojima će se Ujedinjena Kraljevina povući iz Unije. Stoga se u ovoj fazi ne mogu učiniti nikakve prilagodbe povezane s povlačenjem Ujedinjene Kraljevine iz Unije. Komisija će hitno preispitati situaciju s obzirom na bilo kakve promjene u pogledu Brexita. |
| --- | --- |

(167)

Komisija napominje da u fazi donošenja prilagodbi na temelju ove revizije još nisu poznati uvjeti pod kojima će se Ujedinjena Kraljevina povući iz Unije. Stoga se u ovoj fazi ne mogu učiniti nikakve prilagodbe povezane s povlačenjem Ujedinjene Kraljevine iz Unije. Komisija će hitno preispitati situaciju s obzirom na bilo kakve promjene u pogledu Brexita.

| (168) | Konačno, Komisija je navela da je ova revizija o izmjeni trenutačnih zaštitnih mjera u skladu i s obvezama koje proizlaze iz bilateralnih sporazuma potpisanih s određenim trećim zemljama, |
| --- | --- |

(168)

Konačno, Komisija je navela da je ova revizija o izmjeni trenutačnih zaštitnih mjera u skladu i s obvezama koje proizlaze iz bilateralnih sporazuma potpisanih s određenim trećim zemljama,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Uredba (EU) 2019/159 mijenja se kako slijedi:

| 1. | članak 1. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

  „2.   Zemljama navedenima u Prilogu IV. dodjeljuje se dio svake carinske kvote za svaku od predmetnih kategorija proizvoda, uz iznimku kategorije proizvoda 1 i kategorije proizvoda 25. Kako bi se iskoristila relevantna carinska kvota, proizvodi od čelika obuhvaćeni kategorijom 4B stavljaju se u postupak uporabe u posebne svrhe iz članka 254. Uredbe (EU) br. 952/2013 kako bi se dokazalo da se upotrebljavaju u proizvodnji automobilskih dijelova.


  3.   Preostali dio svake carinske kvote, kao i carinska kvota za kategoriju proizvoda 1, dodjeljuje se prema načelu ‚prvi po redoslijedu’, na temelju carinske kvote koja je utvrđena jednako za svako tromjesečje razdoblja primjene. Za kategoriju 1 nijednoj zemlji izvoznici neće biti dopušteno da sama iskoristi više od 30 % raspoložive carinske kvote u svakom od tromjesečja.” |
| --- | --- | --- |

1.

članak 1. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

„2.   Zemljama navedenima u Prilogu IV. dodjeljuje se dio svake carinske kvote za svaku od predmetnih kategorija proizvoda, uz iznimku kategorije proizvoda 1 i kategorije proizvoda 25. Kako bi se iskoristila relevantna carinska kvota, proizvodi od čelika obuhvaćeni kategorijom 4B stavljaju se u postupak uporabe u posebne svrhe iz članka 254. Uredbe (EU) br. 952/2013 kako bi se dokazalo da se upotrebljavaju u proizvodnji automobilskih dijelova.

3.   Preostali dio svake carinske kvote, kao i carinska kvota za kategoriju proizvoda 1, dodjeljuje se prema načelu ‚prvi po redoslijedu’, na temelju carinske kvote koja je utvrđena jednako za svako tromjesečje razdoblja primjene. Za kategoriju 1 nijednoj zemlji izvoznici neće biti dopušteno da sama iskoristi više od 30 % raspoložive carinske kvote u svakom od tromjesečja.”

| (b) | stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „5.   Ako je relevantna kvota iz stavka 2. iscrpljena za određenu zemlju, uvoz iz te zemlje može se izvršiti u okviru preostalog dijela carinske kvote za istu kategoriju proizvoda. Ta se odredba primjenjuje samo tijekom zadnjeg tromjesečja svake godine primjene konačne carinske kvote. Za kategorije proizvoda 13 i 16 nijednoj zemlji izvoznici neće biti dopušteno da sama iskoristi više od 30 % preostale carinske kvote za zadnje tromjesečje svake godine primjene mjera.” |
| --- | --- |

(b)

stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   Ako je relevantna kvota iz stavka 2. iscrpljena za određenu zemlju, uvoz iz te zemlje može se izvršiti u okviru preostalog dijela carinske kvote za istu kategoriju proizvoda. Ta se odredba primjenjuje samo tijekom zadnjeg tromjesečja svake godine primjene konačne carinske kvote. Za kategorije proizvoda 13 i 16 nijednoj zemlji izvoznici neće biti dopušteno da sama iskoristi više od 30 % preostale carinske kvote za zadnje tromjesečje svake godine primjene mjera.”

| 2. | prilozi se mijenjaju kako slijedi:






  (a) | Prilog III.2 zamjenjuje se Prilogom I. ovoj Uredbi. |
| --- | --- | --- |

2.

prilozi se mijenjaju kako slijedi:

(a)

Prilog III.2 zamjenjuje se Prilogom I. ovoj Uredbi.

| (b) | Prilog IV. zamjenjuje se Prilogom II. ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(b)

Prilog IV. zamjenjuje se Prilogom II. ovoj Uredbi.

Članak 2.

1.   Neiskorištene količine carinskih kvota dodijeljenih zemljama u razvoju koje će se nakon stupanja na snagu ove Uredbe isključiti iz zaštitnih mjera propisanih Uredbom (EU) 2019/159 dodjeljuju se preostalim carinskim kvotama u relevantnim kategorijama proizvoda.

2.   Neiskorištene količine carinskih kvota za pojedine zemlje u kategoriji proizvoda 25 dodjeljuju se preostalim carinskim kvotama nakon stupanja na snagu ove Uredbe.

3.   Povlačenja relevantnih carinskih kvota za pojedine zemlje iz stavaka 1. i 2. obustavljaju se 4. studenoga 2019.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu 1. listopada 2019.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 26. rujna 2019.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 83, 27.3.2015., str. 16.

1

(2)  
  SL L 123, 19.5.2015., str. 33.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/159 оd 31. siječnja 2019. o uvođenju konačnih zaštitnih mjera protiv uvoza određenih proizvoda od čelika (SL L 31, 1.2.2019., str. 27.)

3

(4)  Obavijest o pokretanju postupka povezanog s revizijom zaštitnih mjera koje se primjenjuju na uvoz određenih proizvoda od čelika (C/2019/3623), SL C 169, 17.5.2019., str. 9. (dalje u tekstu: Obavijest o pokretanju ispitnog postupka revizije).

4

(5)  Brazil, Kina, Iran, Rusija i Ukrajina.

5

(6)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/649 оd 5. travnja 2017. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine; SL L 92, 6.4.2017., str. 68.; Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/969 оd 8. lipnja 2017. o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/649 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine; SL L 146, 9.6.2017., str. 17.; Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1795 оd 5. listopada 2017. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Brazila, Irana, Rusije i Ukrajine te o završetku ispitnog postupka u vezi s uvozom određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Srbije; SL L 258, 6.10.2017., str. 24.

6

(7)  Rusija je 2018. postigla udio u uvozu od 20 %.

7

(8)  U razdoblju od veljače do lipnja 2019. kombinirani udio carinskih kvota Ukrajine i Brazila činio je više od 5 %. Štoviše, ako im se pridruži Rusija, udio carinskih kvota tih triju zemalja koje su podlijegale antidampinškim mjerama iznosio je više od 21 % u razdoblju od veljače do lipnja 2019. i činio 25 % ukupnog uvoza 2018.

8

(9)  Komisija je navela da je, dok je za potrebe izračuna carinskih kvota za sve kategorije proizvoda osim za kategoriju 1 odabrala razdoblje 2015. – 2017., u tom slučaju smatrala primjerenim uzeti u obzir i prethodne godine (2013. – 2014.) kako bi analizirala razinu povijesnog uvoza u razdoblju prije porasta uvoza zbog dampinškog uvoza iz više izvora. Slično tomu, Komisija je smatrala da se razine uvoza iz 2018. ne trebaju uzeti u obzir jer: i. na njih utječe uvođenje zaštitnih mjera u ožujku 2018., kao i uvođenje privremenih zaštitnih mjera u srpnju 2018.; i ii. sadržavaju relevantne iznose uvoza koji proizlaze iz preusmjeravanja trgovine, kako je utvrđeno u konačnoj uredbi.

9

(10)  Komisija je podsjetila da je konačnim mjerama rizik od manjka opskrbe utvrđena kao glavni problem zbog posebnih okolnosti u toj kategoriji.

10

(11)  Vidjeti uvodne izjave 23. do 26. Uredbe (EU) 2019/159.

11

(12)  
  SL L 269, 10.10.2013., str. 1.–101.

12

(13)  Na temelju carinskih kvota iskorištenih do 17. lipnja 2019.

13

(14)  Vidjeti odjeljak 2.E u nastavku.

14

(15)  Neiskorištena kvota Rusije čini otprilike 94 % ukupnih neiskorištenih carinskih kvota u toj kategoriji.

15

(16)  
  SL L 83, 27.3.2015., str. 16.

16

(17)  Vidjeti odjeljak 2.E u nastavku.

17

(18)  Vidjeti odjeljak 2.B za dvije iznimke u kojima je utvrđeno istiskivanje.

18

(19)  Za kategoriju proizvoda 4 iscrpljivanje odgovarajuće preostale carinske kvote u četvrtom tromjesečju pojedinačno je procijenjeno u prethodnom odjeljku 2.A.

19

(20)  Te su zemlje iscrpile globalnu carinsku kvotu raspoloživu za razdoblje od 2. veljače do 31. ožujka 2019.

20

(21)  Komisija navodi da su za obje kategorije najviše četiri zemlje izvoznice pojedinačno činile barem više od 1 % uvoza u okviru preostale carinske kvote u bilo kojem od dvaju relevantnih tromjesečja (veljača – ožujak i travanj – lipanj 2019.).

21

(22)  Kako je objašnjeno u odjeljku 2.B za kategorije 13 i 16, gornja granica od 30 % primjenjiva je samo u četvrtom tromjesečju relevantnog razdoblja (1. travnja – 30. lipnja).

22

(23)  Taj pristup nije bio primjenjiv za kategorije 1 i 25 jer se one sastoje od preostale carinske kvote.

23

(24)  Vidjeti uvodnu izjavu 188. Uredbe (EU) 2019/159.

24

(25)  Odjeljci 5.1. do 5.5. konačne uredbe.

25

(26)  Odjeljak 5.6. konačne uredbe.

26

(27)  Glavne zemlje izvoznice s najvećim porastom uvoza 2018. bile su: Turska, Rusija i Tajvan s, redom, 2,7, 0,9 i 0,5 milijuna tona više od njihovih razina 2017.

27

(28)  Uvodna izjava 179. konačne uredbe.

28

(29)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1013 od 17. srpnja 2018. o uvođenju privremenih zaštitnih mjera u vezi s uvozom određenih proizvoda od čelika

29

---

PRILOG I.

„PRILOG III.2

III.2 – Popis kategorija proizvoda koji potječu iz zemalja u razvoju na koje se primjenjuju konačne mjere

| Zemlja/Skupina proizvoda | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brazil | x | x | | | | x | x | | | | | | | | | | | | | | | x | | | | |
| Kina | | | x | x | | x | | x | | x | x | | | x | | | x | x | | x | | x | x | x | x | x |
| Egipat | x | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | x | | | | |
| Indija | x | x | x | x | x | x | x | | x | x | | | x | x | | | | | x | | x | x | | x | | |
| Indonezija | | | | | | | x | x | x | | | | | | | | | | | | | x | | | | |
| Malezija | | | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | x | | | | |
| Meksiko | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | x | | | | |
| Moldova | | | | | | | | | | | | x | | | x | | | | | | | x | | | | |
| Sjeverna Makedonija | | | | | x | | x | | | | | | | | | | | | x | x | | x | | | | |
| Tajland | | | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | x | | | | |
| Turska | x | x | | x | x | | | | x | | x | x | | | x | x | | x | x | x | | x | x | x | x | x |
| Ukrajina | | x | | | | | x | | | | | x | x | | x | x | | | x | x | x | x | | | x | x |
| Ujedinjeni Arapski Emirati | | | | | | | | | | | | | | | | x | x | | x | | | x | | x | | |
| Vijetnam | | x | | x | | | | | x | | | | | | | | | | | | | x | | | | |
| Sve ostale zemlje u razvoju | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | x | | | | |

Zemlja/Skupina proizvoda

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

12

13

14

15

16

17

18

19

20

21

22

24

25

26

27

28

Brazil

x

x

x

x

x

Kina

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Egipat

x

x

Indija

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Indonezija

x

x

x

x

Malezija

x

x

Meksiko

x

Moldova

x

x

x

Sjeverna Makedonija

x

x

x

x

x

Tajland

x

x

Turska

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Ukrajina

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Ujedinjeni Arapski Emirati

x

x

x

x

x

Vijetnam

x

x

x

x

Sve ostale zemlje u razvoju

x

---

PRILOG II.

„PRILOG IV.

IV.1 – Opseg carinskih kvota

| Broj proizvoda | Kategorija proizvoda | Oznake KN | Dodjela po zemlji (ako je primjenjivo) | od 2.2.2019. do 30.6.2019. | od 1.7.2019. do 30.6.2020. | od 1.7.2020. do 30.6.2021. | Stopa dodatne pristojbe | Redni broj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Opseg carinske kvote (u neto tonama) | Opseg carinske kvote (u neto tonama) | Opseg carinske kvote (u neto tonama) |
| 1 | Nelegirani i ostali legirani toplovaljani limovi i trake | 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 | Sve treće zemlje | 3 359 532,08 | 8 476 618,01 | 8 730 916,55 | 25 % | (1) |
| 2 | Nelegirani i ostali legirani hladnovaljani limovi | 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00 | Indija | 234 714,39 | 592 220,64 | 609 987,26 | 25 % | 09.8801 |
| Koreja (Republika) | 144 402,99 | 364 351,04 | 375 281,57 | 25 % | 09.8802 |
| Ukrajina | 102 325,83 | 258 183,86 | 265 929,38 | 25 % | 09.8803 |
| Brazil | 65 398,61 | 165 010,80 | 169 961,12 | 25 % | 09.8804 |
| Srbija | 56 480,21 | 142 508,28 | 146 783,53 | 25 % | 09.8805 |
| Ostale zemlje | 430 048,96 | 1 085 079,91 | 1 117 632,31 | 25 % | (2) |
| 3.A | Elektrolimovi (osim GOES-a) | 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 | Koreja (Republika) | 1 923,96 | 4 854,46 | 5 000,09 | 25 % | 09.8806 |
| Kina | 822,98 | 2 076,52 | 2 138,81 | 25 % | 09.8807 |
| Rusija | 519,69 | 1 311,25 | 1 350,58 | 25 % | 09.8808 |
| Iran (Islamska Republika) | 227,52 | 574,06 | 591,28 | 25 % | 09.8809 |
| Ostale zemlje | 306,34 | 772,95 | 796,14 | 25 % | (3) |
| 3.B | 7225 19 90 , 7226 19 80 | Rusija | 51 426,29 | 129 756,46 | 133 649,15 | 25 % | 09.8811 |
| Koreja (Republika) | 31 380,40 | 79 177,59 | 81 552,92 | 25 % | 09.8812 |
| Kina | 24 187,01 | 61 027,57 | 62 858,39 | 25 % | 09.8813 |
| Tajvan | 18 144,97 | 45 782,56 | 47 156,04 | 25 % | 09.8814 |
| Ostale zemlje | 8 395,39 | 21 182,87 | 21 818,36 | 25 % | (4) |
| 4.A | Limovi s metalnom prevlakom | Oznake KN: 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7225 99 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70 | Koreja (Republika) | 69 571,10 | 252 796,63 | 260 380,53 | 25 % | 09.8816 |
| Indija | 83 060,42 | 508 805,84 | 524 070,02 | 25 % | 09.8817 |
| Ostale zemlje | 761 518,93 | 1 921 429,81 | 1 979 072,71 | 25 % | (5) |
| 4.B | Oznake KN: 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7226 99 10
  Oznake TARIC: 7210 41 00 80, 7210 49 00 80, 7210 61 00 80, 7210 69 00 80, 7212 30 00 80, 7212 50 61 80, 7212 50 69 80, 7225 92 00 80, 7225 99 00 25, 7225 99 00 95, 7226 99 30 90, 7226 99 70 19, 7226 99 70 96
  Samo za automobilsku industriju | Kina | 204 951,07 | 517 123,19 | 532 636,89 | 25 % | 09.8821 |
| Koreja (Republika) | 249 533,26 | 552 352,93 | 568 923,52 | 25 % | 09.8822 |
| Indija | 118 594,25 | Nije primjenjivo | Nije primjenjivo | 25 % | 09.8823 |
| Tajvan | 49 248,78 | 124 262,26 | 127 990,13 | 25 % | 09.8824 |
| Ostale zemlje | 125 598,05 | 316 903,26 | 326 410,36 | 25 % | (6) |
| 5 | Limovi s organskom prevlakom | 7210 70 80 , 7212 40 80 | Indija | 108 042,36 | 272 607,54 | 280 785,77 | 25 % | 09.8826 |
| Koreja (Republika) | 103 354,11 | 260 778,38 | 268 601,73 | 25 % | 09.8827 |
| Tajvan | 31 975,79 | 80 679,86 | 83 100,26 | 25 % | 09.8828 |
| Turska | 21 834,45 | 55 091,68 | 56 744,43 | 25 % | 09.8829 |
| Sjeverna Makedonija | 16 331,15 | 41 206,02 | 42 442,20 | 25 % | 09.8830 |
| Ostale zemlje | 43 114,71 | 108 785,06 | 112 048,61 | 25 % | (7) |
| 6 | Proizvodi od bijelog lima | 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 | Kina | 158 139,17 | 399 009,55 | 410 979,83 | 25 % | 09.8831 |
| Srbija | 30 545,88 | 77 071,98 | 79 384,14 | 25 % | 09.8832 |
| Koreja (Republika) | 23 885,70 | 60 267,31 | 62 075,33 | 25 % | 09.8833 |
| Tajvan | 21 167,00 | 53 407,61 | 55 009,83 | 25 % | 09.8834 |
| Brazil | 19 730,03 | 49 781,91 | 51 275,37 | 25 % | 09.8835 |
| Ostale zemlje | 33 167,30 | 83 686,22 | 86 196,80 | 25 % | (8) |
| 7 | Nelegirani i ostali legirani kvarto-lim | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 | Ukrajina | 339 678,24 | 857 060,63 | 882 772,45 | 25 % | 09.8836 |
| Koreja (Republika) | 140 011,38 | 353 270,32 | 363 868,43 | 25 % | 09.8837 |
| Rusija | 115 485,12 | 291 386,78 | 300 128,38 | 25 % | 09.8838 |
| Indija | 74 811,09 | 188 759,93 | 194 422,72 | 25 % | 09.8839 |
| Ostale zemlje | 466 980,80 | 1 178 264,65 | 1 213 612,59 | 25 % | (9) |
| 8 | Nehrđajući toplovaljani limovi i trake | 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 | Kina | 87 328,82 | 220 344,09 | 226 954,41 | 25 % | 09.8841 |
| Koreja (Republika) | 18 082,33 | 45 624,52 | 46 993,26 | 25 % | 09.8842 |
| Tajvan | 12 831,07 | 32 374,77 | 33 346,02 | 25 % | 09.8843 |
| Sjedinjene Američke Države | 11 810,30 | 29 799,22 | 30 693,19 | 25 % | 09.8844 |
| Ostale zemlje | 10 196,61 | 25 727,62 | 26 499,45 | 25 % | (10) |
| 9 | Nehrđajući hladnovaljani limovi i trake | 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 | Koreja (Republika) | 70 813,18 | 178 672,60 | 184 032,77 | 25 % | 09.8846 |
| Tajvan | 65 579,14 | 165 466,29 | 170 430,28 | 25 % | 09.8847 |
| Indija | 42 720,54 | 107 790,51 | 111 024,22 | 25 % | 09.8848 |
| Sjedinjene Američke Države | 35 609,52 | 89 848,32 | 92 543,77 | 25 % | 09.8849 |
| Turska | 29 310,69 | 73 955,39 | 76 174,05 | 25 % | 09.8850 |
| Malezija | 19 799,24 | 49 956,54 | 51 455,24 | 25 % | 09.8851 |
| Vijetnam | 16 832,28 | 42 470,43 | 43 744,55 | 25 % | 09.8852 |
| Ostale zemlje | 50 746,86 | 128 042,17 | 131 883,44 | 25 % | (11) |
| 10 | Nehrđajući toplovaljani kvarto-lim | 7219 21 10 , 7219 21 90 | Kina | 6 765,50 | 17 070,40 | 17 582,51 | 25 % | 09.8856 |
| Indija | 2 860,33 | 7 217,07 | 7 433,58 | 25 % | 09.8857 |
| Tajvan | 1 119,34 | 2 824,27 | 2 908,99 | 25 % | 09.8858 |
| Ostale zemlje | 1 440,07 | 3 633,52 | 3 742,52 | 25 % | (12) |
| 12 | Nelegirane i ostale legirane šipke i laki profili | 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 | Kina | 166 217,87 | 419 393,33 | 431 975,13 | 25 % | 09.8861 |
| Turska | 114 807,87 | 289 677,97 | 298 368,31 | 25 % | 09.8862 |
| Rusija | 94 792,44 | 239 175,96 | 246 351,24 | 25 % | 09.8863 |
| Švicarska | 73 380,52 | 185 150,38 | 190 704,90 | 25 % | 09.8864 |
| Bjelarus | 57 907,73 | 146 110,15 | 150 493,45 | 25 % | 09.8865 |
| Ostale zemlje | 76 245,19 | 192 378,37 | 198 149,72 | 25 % | (13) |
| 13 | Čelične šipke za armiranje betona | 7214 20 00 , 7214 99 10 | Turska | 117 231,80 | 295 793,93 | 304 667,74 | 25 % | 09.8866 |
| Rusija | 94 084,20 | 237 388,96 | 244 510,63 | 25 % | 09.8867 |
| Ukrajina | 62 534,65 | 157 784,58 | 162 518,11 | 25 % | 09.8868 |
| Bosna i Hercegovina | 39 356,10 | 99 301,53 | 102 280,57 | 25 % | 09.8869 |
| Moldova | 28 284,59 | 71 366,38 | 73 507,37 | 25 % | 09.8870 |
| Ostale zemlje | 217 775,50 | 549 481,20 | 565 965,64 | | (14) |
| 14 | Nehrđajuće šipke i laki profili | 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 | Indija | 44 433,00 | 112 111,32 | 115 474,66 | 25 % | 09.8871 |
| Švicarska | 6 502,75 | 16 407,44 | 16 899,66 | 25 % | 09.8872 |
| Ukrajina | 5 733,50 | 14 466,50 | 14 900,50 | 25 % | 09.8873 |
| Ostale zemlje | 8 533,24 | 21 530,68 | 22 176,60 | 25 % | (15) |
| 15 | Nehrđajuće žičane šipke | 7221 00 10 , 7221 00 90 | Indija | 10 135,23 | 25 572,75 | 26 339,94 | 25 % | 09.8876 |
| Tajvan | 6 619,68 | 16 702,47 | 17 203,54 | 25 % | 09.8877 |
| Koreja (Republika) | 3 300,07 | 8 326,58 | 8 576,37 | 25 % | 09.8878 |
| Kina | 2 216,86 | 5 593,48 | 5 761,29 | 25 % | 09.8879 |
| Japan | 2 190,40 | 5 526,72 | 5 692,52 | 25 % | 09.8880 |
| Ostale zemlje | 1 144,43 | 2 887,57 | 2 974,20 | 25 % | (16) |
| 16 | Nelegirane i ostale legirane žičane šipke | 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 | Ukrajina | 149 009,10 | 375 972,95 | 387 252,14 | 25 % | 09.8881 |
| Švicarska | 141 995,22 | 358 275,86 | 369 024,13 | 25 % | 09.8882 |
| Rusija | 122 883,63 | 310 054,37 | 319 356,00 | 25 % | 09.8883 |
| Turska | 121 331,08 | 306 137,03 | 315 321,14 | 25 % | 09.8884 |
| Bjelarus | 97 436,46 | 245 847,23 | 253 222,65 | 25 % | 09.8885 |
| Moldova | 73 031,65 | 184 270,12 | 189 798,22 | 25 % | 09.8886 |
| Ostale zemlje | 122 013,20 | 307 858,13 | 317 093,88 | 25 % | (17) |
| 17 | Profili od željeza ili nelegiranog čelika | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 | Ukrajina | 42 915,19 | 108 281,65 | 111 530,10 | 25 % | 09.8891 |
| Turska | 38 465,03 | 97 053,20 | 99 964,79 | 25 % | 09.8892 |
| Koreja (Republika) | 10 366,76 | 26 156,94 | 26 941,65 | 25 % | 09.8893 |
| Rusija | 9 424,08 | 23 778,40 | 24 491,75 | 25 % | 09.8894 |
| Brazil | 8 577,95 | Nije primjenjivo | Nije primjenjivo | 25 % | 09.8895 |
| Švicarska | 6 648,01 | 16 773,96 | 17 277,18 | 25 % | 09.8896 |
| Ostale zemlje | 14 759,92 | 58 885,04 | 60 651,59 | 25 % | (18) |
| 18 | Žmurje (talpe) | 7301 10 00 | Kina | 12 198,24 | 30 778,05 | 31 701,39 | 25 % | 09.8901 |
| Ujedinjeni Arapski Emirati | 6 650,41 | 16 780,01 | 17 283,41 | 25 % | 09.8902 |
| Ostale zemlje | 480,04 | 1 211,21 | 1 247,54 | 25 % | (19) |
| 19 | Materijal za željezničke pruge | 7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00
  Kvote vrijede do 30.9.2019. | Rusija | 2 147,19 | 5 417,70 | 5 580,23 | 25 % | 09.8906 |
| Kina | 2 145,07 | 5 412,33 | 5 574,70 | 25 % | 09.8907 |
| Turska | 1 744,68 | 4 402,10 | 4 534,17 | 25 % | 09.8908 |
| Ukrajina | 657,60 | 1 659,24  (20) | Nije primjenjivo | 25 % | 09.8909 |
| Ostale zemlje | 1 010,85 | 2 550,54 | 4 336,07 | 25 % | (21) |
| 20 | Cijevi za plinovode | 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 | Turska | 88 914,68 | 224 345,46 | 231 075,82 | 25 % | 09.8911 |
| Indija | 32 317,40 | 81 541,78 | 83 988,04 | 25 % | 09.8912 |
| Sjeverna Makedonija | 9 637,48 | 24 316,84 | 25 046,35 | 25 % | 09.8913 |
| Ostale zemlje | 22 028,87 | 55 582,25 | 57 249,72 | 25 % | (22) |
| 21 | Šuplji profili | 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 | Turska | 154 436,15 | 389 666,25 | 401 356,24 | 25 % | 09.8916 |
| Rusija | 35 406,28 | 89 335,51 | 92 015,57 | 25 % | 09.8917 |
| Sjeverna Makedonija | 34 028,95 | 85 860,29 | 88 436,09 | 25 % | 09.8918 |
| Ukrajina | 25 240,74 | 63 686,29 | 65 596,88 | 25 % | 09.8919 |
| Švicarska | 25 265,29 | 56 276,65 | 57 964,94 | 25 % | 09.8920 |
| Bjelarus | 20 898,79 | 52 730,88 | 54 312,80 | 25 % | 09.8921 |
| Ostale zemlje | 25 265,29 | 63 748,22 | 65 660,67 | 25 % | (23) |
| 22 | Bešavne nehrđajuće cijevi | 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 | Indija | 8 315,90 | 20 982,29 | 21 611,76 | 25 % | 09.8926 |
| Ukrajina | 5 224,94 | 13 183,34 | 13 578,84 | 25 % | 09.8927 |
| Koreja (Republika) | 1 649,31 | 4 161,47 | 4 286,31 | 25 % | 09.8928 |
| Japan | 1 590,45 | 4 012,94 | 4 133,33 | 25 % | 09.8929 |
| Sjedinjene Američke Države | 1 393,26 | 3 515,42 | 3 620,88 | 25 % | 09.8930 |
| Kina | 1 299,98 | 3 280,05  (24) | Nije primjenjivo | 25 % | 09.8931 |
| Ostale zemlje | 2 838,17 | 7 161,15 | 10 754,44 | 25 % | (25) |
| 24 | Ostale bešavne cijevi | 7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00 | Kina | 49 483,75 | 124 855,14 | 128 600,79 | 25 % | 09.8936 |
| Ukrajina | 36 779,89 | 92 801,35 | 95 585,39 | 25 % | 09.8937 |
| Bjelarus | 19 655,31 | 49 593,37 | 51 081,17 | 25 % | 09.8938 |
| Japan | 13 766,04 | 34 733,85 | 35 775,87 | 25 % | 09.8939 |
| Sjedinjene Američke Države | 12 109,53 | 30 554,21 | 31 470,84 | 25 % | 09.8940 |
| Ostale zemlje | 55 345,57 | 139 645,41 | 143 834,77 | 25 % | (26) |
| 25 | Velike varene cijevi | 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 | Rusija | 140 602,32 | 354 761,34 | Nije primjenjivo | 25 % | 09.8941 |
| Turska | 17 543,40 | 44 264,71 | Nije primjenjivo | 25 % | 09.8942 |
| Kina | 14 213,63 | 35 863,19 | Nije primjenjivo | 25 % | 09.8943 |
| Ostale zemlje | 34 011,86 | 85 817,17  (27) | 536 327,60 | 25 % | (28) |
| 26 | Ostale varene cijevi | 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 | Švicarska | 64 797,98 | 163 495,29 | 168 400,15 | 25 % | 09.8946 |
| Turska | 60 693,64 | 153 139,43 | 157 733,61 | 25 % | 09.8947 |
| Ujedinjeni Arapski Emirati | 18 676,40 | 47 123,44 | 48 537,15 | 25 % | 09.8948 |
| Kina | 18 010,22 | 45 442,58 | 46 805,85 | 25 % | 09.8949 |
| Tajvan | 14 374,20 | 36 268,32 | 37 356,37 | 25 % | 09.8950 |
| Indija | 11 358,87 | 28 660,18 | 29 519,99 | 25 % | 09.8951 |
| Ostale zemlje | 36 898,57 | 93 100,78 | 95 893,81 | 25 % | (29) |
| 27 | Nelegirane i ostale legirane hladnodovršene šipke | 7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80 | Rusija | 117 519,41 | 296 519,61 | 305 415,20 | 25 % | 09.8956 |
| Švicarska | 27 173,22 | 68 562,23 | 70 619,10 | 25 % | 09.8957 |
| Kina | 20 273,26 | 51 152,57 | 52 687,15 | 25 % | 09.8958 |
| Ukrajina | 15 969,02 | 40 292,29 | 41 501,06 | 25 % | 09.8959 |
| Ostale zemlje | 17 540,47 | 44 257,32 | 45 585,04 | 25 % | (30) |
| 28 | Nelegirana žica | 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90 | Bjelarus | 88 294,51 | 222 780,67 | 229 464,09 | 25 % | 09.8961 |
| Kina | 66 719,82 | 168 344,42 | 173 394,75 | 25 % | 09.8962 |
| Rusija | 41 609,21 | 104 986,47 | 108 136,06 | 25 % | 09.8963 |
| Turska | 40 302,46 | 101 689,34 | 104 740,02 | 25 % | 09.8964 |
| Ukrajina | 26 755,09 | 67 507,23 | 69 532,45 | 25 % | 09.8965 |
| Ostale zemlje | 39 770,29 | 100 346,58 | 103 356,98 | 25 % | (31) |

Broj proizvoda

Kategorija proizvoda

Oznake KN

Dodjela po zemlji (ako je primjenjivo)

od 2.2.2019. do 30.6.2019.

od 1.7.2019. do 30.6.2020.

od 1.7.2020. do 30.6.2021.

Stopa dodatne pristojbe

Redni broj

Opseg carinske kvote (u neto tonama)

Opseg carinske kvote (u neto tonama)

Opseg carinske kvote (u neto tonama)

1

Nelegirani i ostali legirani toplovaljani limovi i trake

7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99

Sve treće zemlje

3 359 532,08

8 476 618,01

8 730 916,55

25 %

(1)

2

Nelegirani i ostali legirani hladnovaljani limovi

7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00

Indija

234 714,39

592 220,64

609 987,26

25 %

09.8801

Koreja (Republika)

144 402,99

364 351,04

375 281,57

25 %

09.8802

Ukrajina

102 325,83

258 183,86

265 929,38

25 %

09.8803

Brazil

65 398,61

165 010,80

169 961,12

25 %

09.8804

Srbija

56 480,21

142 508,28

146 783,53

25 %

09.8805

Ostale zemlje

430 048,96

1 085 079,91

1 117 632,31

25 %

(2)

3.A

Elektrolimovi (osim GOES-a)

7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10

Koreja (Republika)

1 923,96

4 854,46

5 000,09

25 %

09.8806

Kina

822,98

2 076,52

2 138,81

25 %

09.8807

Rusija

519,69

1 311,25

1 350,58

25 %

09.8808

Iran (Islamska Republika)

227,52

574,06

591,28

25 %

09.8809

Ostale zemlje

306,34

772,95

796,14

25 %

(3)

3.B

7225 19 90 , 7226 19 80

Rusija

51 426,29

129 756,46

133 649,15

25 %

09.8811

Koreja (Republika)

31 380,40

79 177,59

81 552,92

25 %

09.8812

Kina

24 187,01

61 027,57

62 858,39

25 %

09.8813

Tajvan

18 144,97

45 782,56

47 156,04

25 %

09.8814

Ostale zemlje

8 395,39

21 182,87

21 818,36

25 %

(4)

4.A

Limovi s metalnom prevlakom

Oznake KN: 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7225 99 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70

Koreja (Republika)

69 571,10

252 796,63

260 380,53

25 %

09.8816

Indija

83 060,42

508 805,84

524 070,02

25 %

09.8817

Ostale zemlje

761 518,93

1 921 429,81

1 979 072,71

25 %

(5)

4.B

Oznake KN: 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7226 99 10

Oznake TARIC: 7210 41 00 80, 7210 49 00 80, 7210 61 00 80, 7210 69 00 80, 7212 30 00 80, 7212 50 61 80, 7212 50 69 80, 7225 92 00 80, 7225 99 00 25, 7225 99 00 95, 7226 99 30 90, 7226 99 70 19, 7226 99 70 96

Samo za automobilsku industriju

Kina

204 951,07

517 123,19

532 636,89

25 %

09.8821

Koreja (Republika)

249 533,26

552 352,93

568 923,52

25 %

09.8822

Indija

118 594,25

Nije primjenjivo

Nije primjenjivo

25 %

09.8823

Tajvan

49 248,78

124 262,26

127 990,13

25 %

09.8824

Ostale zemlje

125 598,05

316 903,26

326 410,36

25 %

(6)

5

Limovi s organskom prevlakom

7210 70 80 , 7212 40 80

Indija

108 042,36

272 607,54

280 785,77

25 %

09.8826

Koreja (Republika)

103 354,11

260 778,38

268 601,73

25 %

09.8827

Tajvan

31 975,79

80 679,86

83 100,26

25 %

09.8828

Turska

21 834,45

55 091,68

56 744,43

25 %

09.8829

Sjeverna Makedonija

16 331,15

41 206,02

42 442,20

25 %

09.8830

Ostale zemlje

43 114,71

108 785,06

112 048,61

25 %

(7)

6

Proizvodi od bijelog lima

7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20

Kina

158 139,17

399 009,55

410 979,83

25 %

09.8831

Srbija

30 545,88

77 071,98

79 384,14

25 %

09.8832

Koreja (Republika)

23 885,70

60 267,31

62 075,33

25 %

09.8833

Tajvan

21 167,00

53 407,61

55 009,83

25 %

09.8834

Brazil

19 730,03

49 781,91

51 275,37

25 %

09.8835

Ostale zemlje

33 167,30

83 686,22

86 196,80

25 %

(8)

7

Nelegirani i ostali legirani kvarto-lim

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60

Ukrajina

339 678,24

857 060,63

882 772,45

25 %

09.8836

Koreja (Republika)

140 011,38

353 270,32

363 868,43

25 %

09.8837

Rusija

115 485,12

291 386,78

300 128,38

25 %

09.8838

Indija

74 811,09

188 759,93

194 422,72

25 %

09.8839

Ostale zemlje

466 980,80

1 178 264,65

1 213 612,59

25 %

(9)

8

Nehrđajući toplovaljani limovi i trake

7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00

Kina

87 328,82

220 344,09

226 954,41

25 %

09.8841

Koreja (Republika)

18 082,33

45 624,52

46 993,26

25 %

09.8842

Tajvan

12 831,07

32 374,77

33 346,02

25 %

09.8843

Sjedinjene Američke Države

11 810,30

29 799,22

30 693,19

25 %

09.8844

Ostale zemlje

10 196,61

25 727,62

26 499,45

25 %

(10)

9

Nehrđajući hladnovaljani limovi i trake

7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80

Koreja (Republika)

70 813,18

178 672,60

184 032,77

25 %

09.8846

Tajvan

65 579,14

165 466,29

170 430,28

25 %

09.8847

Indija

42 720,54

107 790,51

111 024,22

25 %

09.8848

Sjedinjene Američke Države

35 609,52

89 848,32

92 543,77

25 %

09.8849

Turska

29 310,69

73 955,39

76 174,05

25 %

09.8850

Malezija

19 799,24

49 956,54

51 455,24

25 %

09.8851

Vijetnam

16 832,28

42 470,43

43 744,55

25 %

09.8852

Ostale zemlje

50 746,86

128 042,17

131 883,44

25 %

(11)

10

Nehrđajući toplovaljani kvarto-lim

7219 21 10 , 7219 21 90

Kina

6 765,50

17 070,40

17 582,51

25 %

09.8856

Indija

2 860,33

7 217,07

7 433,58

25 %

09.8857

Tajvan

1 119,34

2 824,27

2 908,99

25 %

09.8858

Ostale zemlje

1 440,07

3 633,52

3 742,52

25 %

(12)

12

Nelegirane i ostale legirane šipke i laki profili

7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00

Kina

166 217,87

419 393,33

431 975,13

25 %

09.8861

Turska

114 807,87

289 677,97

298 368,31

25 %

09.8862

Rusija

94 792,44

239 175,96

246 351,24

25 %

09.8863

Švicarska

73 380,52

185 150,38

190 704,90

25 %

09.8864

Bjelarus

57 907,73

146 110,15

150 493,45

25 %

09.8865

Ostale zemlje

76 245,19

192 378,37

198 149,72

25 %

(13)

13

Čelične šipke za armiranje betona

7214 20 00 , 7214 99 10

Turska

117 231,80

295 793,93

304 667,74

25 %

09.8866

Rusija

94 084,20

237 388,96

244 510,63

25 %

09.8867

Ukrajina

62 534,65

157 784,58

162 518,11

25 %

09.8868

Bosna i Hercegovina

39 356,10

99 301,53

102 280,57

25 %

09.8869

Moldova

28 284,59

71 366,38

73 507,37

25 %

09.8870

Ostale zemlje

217 775,50

549 481,20

565 965,64

(14)

14

Nehrđajuće šipke i laki profili

7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90

Indija

44 433,00

112 111,32

115 474,66

25 %

09.8871

Švicarska

6 502,75

16 407,44

16 899,66

25 %

09.8872

Ukrajina

5 733,50

14 466,50

14 900,50

25 %

09.8873

Ostale zemlje

8 533,24

21 530,68

22 176,60

25 %

(15)

15

Nehrđajuće žičane šipke

7221 00 10 , 7221 00 90

Indija

10 135,23

25 572,75

26 339,94

25 %

09.8876

Tajvan

6 619,68

16 702,47

17 203,54

25 %

09.8877

Koreja (Republika)

3 300,07

8 326,58

8 576,37

25 %

09.8878

Kina

2 216,86

5 593,48

5 761,29

25 %

09.8879

Japan

2 190,40

5 526,72

5 692,52

25 %

09.8880

Ostale zemlje

1 144,43

2 887,57

2 974,20

25 %

(16)

16

Nelegirane i ostale legirane žičane šipke

7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95

Ukrajina

149 009,10

375 972,95

387 252,14

25 %

09.8881

Švicarska

141 995,22

358 275,86

369 024,13

25 %

09.8882

Rusija

122 883,63

310 054,37

319 356,00

25 %

09.8883

Turska

121 331,08

306 137,03

315 321,14

25 %

09.8884

Bjelarus

97 436,46

245 847,23

253 222,65

25 %

09.8885

Moldova

73 031,65

184 270,12

189 798,22

25 %

09.8886

Ostale zemlje

122 013,20

307 858,13

317 093,88

25 %

(17)

17

Profili od željeza ili nelegiranog čelika

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

Ukrajina

42 915,19

108 281,65

111 530,10

25 %

09.8891

Turska

38 465,03

97 053,20

99 964,79

25 %

09.8892

Koreja (Republika)

10 366,76

26 156,94

26 941,65

25 %

09.8893

Rusija

9 424,08

23 778,40

24 491,75

25 %

09.8894

Brazil

8 577,95

Nije primjenjivo

Nije primjenjivo

25 %

09.8895

Švicarska

6 648,01

16 773,96

17 277,18

25 %

09.8896

Ostale zemlje

14 759,92

58 885,04

60 651,59

25 %

(18)

18

Žmurje (talpe)

7301 10 00

Kina

12 198,24

30 778,05

31 701,39

25 %

09.8901

Ujedinjeni Arapski Emirati

6 650,41

16 780,01

17 283,41

25 %

09.8902

Ostale zemlje

480,04

1 211,21

1 247,54

25 %

(19)

19

Materijal za željezničke pruge

7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00

Kvote vrijede do 30.9.2019.

Rusija

2 147,19

5 417,70

5 580,23

25 %

09.8906

Kina

2 145,07

5 412,33

5 574,70

25 %

09.8907

Turska

1 744,68

4 402,10

4 534,17

25 %

09.8908

Ukrajina

657,60

1 659,24  (20)

Nije primjenjivo

25 %

09.8909

Ostale zemlje

1 010,85

2 550,54

4 336,07

25 %

(21)

20

Cijevi za plinovode

7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77

Turska

88 914,68

224 345,46

231 075,82

25 %

09.8911

Indija

32 317,40

81 541,78

83 988,04

25 %

09.8912

Sjeverna Makedonija

9 637,48

24 316,84

25 046,35

25 %

09.8913

Ostale zemlje

22 028,87

55 582,25

57 249,72

25 %

(22)

21

Šuplji profili

7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99

Turska

154 436,15

389 666,25

401 356,24

25 %

09.8916

Rusija

35 406,28

89 335,51

92 015,57

25 %

09.8917

Sjeverna Makedonija

34 028,95

85 860,29

88 436,09

25 %

09.8918

Ukrajina

25 240,74

63 686,29

65 596,88

25 %

09.8919

Švicarska

25 265,29

56 276,65

57 964,94

25 %

09.8920

Bjelarus

20 898,79

52 730,88

54 312,80

25 %

09.8921

Ostale zemlje

25 265,29

63 748,22

65 660,67

25 %

(23)

22

Bešavne nehrđajuće cijevi

7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99

Indija

8 315,90

20 982,29

21 611,76

25 %

09.8926

Ukrajina

5 224,94

13 183,34

13 578,84

25 %

09.8927

Koreja (Republika)

1 649,31

4 161,47

4 286,31

25 %

09.8928

Japan

1 590,45

4 012,94

4 133,33

25 %

09.8929

Sjedinjene Američke Države

1 393,26

3 515,42

3 620,88

25 %

09.8930

Kina

1 299,98

3 280,05  (24)

Nije primjenjivo

25 %

09.8931

Ostale zemlje

2 838,17

7 161,15

10 754,44

25 %

(25)

24

Ostale bešavne cijevi

7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00

Kina

49 483,75

124 855,14

128 600,79

25 %

09.8936

Ukrajina

36 779,89

92 801,35

95 585,39

25 %

09.8937

Bjelarus

19 655,31

49 593,37

51 081,17

25 %

09.8938

Japan

13 766,04

34 733,85

35 775,87

25 %

09.8939

Sjedinjene Američke Države

12 109,53

30 554,21

31 470,84

25 %

09.8940

Ostale zemlje

55 345,57

139 645,41

143 834,77

25 %

(26)

25

Velike varene cijevi

7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00

Rusija

140 602,32

354 761,34

Nije primjenjivo

25 %

09.8941

Turska

17 543,40

44 264,71

Nije primjenjivo

25 %

09.8942

Kina

14 213,63

35 863,19

Nije primjenjivo

25 %

09.8943

Ostale zemlje

34 011,86

85 817,17  (27)

536 327,60

25 %

(28)

26

Ostale varene cijevi

7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00

Švicarska

64 797,98

163 495,29

168 400,15

25 %

09.8946

Turska

60 693,64

153 139,43

157 733,61

25 %

09.8947

Ujedinjeni Arapski Emirati

18 676,40

47 123,44

48 537,15

25 %

09.8948

Kina

18 010,22

45 442,58

46 805,85

25 %

09.8949

Tajvan

14 374,20

36 268,32

37 356,37

25 %

09.8950

Indija

11 358,87

28 660,18

29 519,99

25 %

09.8951

Ostale zemlje

36 898,57

93 100,78

95 893,81

25 %

(29)

27

Nelegirane i ostale legirane hladnodovršene šipke

7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80

Rusija

117 519,41

296 519,61

305 415,20

25 %

09.8956

Švicarska

27 173,22

68 562,23

70 619,10

25 %

09.8957

Kina

20 273,26

51 152,57

52 687,15

25 %

09.8958

Ukrajina

15 969,02

40 292,29

41 501,06

25 %

09.8959

Ostale zemlje

17 540,47

44 257,32

45 585,04

25 %

(30)

28

Nelegirana žica

7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90

Bjelarus

88 294,51

222 780,67

229 464,09

25 %

09.8961

Kina

66 719,82

168 344,42

173 394,75

25 %

09.8962

Rusija

41 609,21

104 986,47

108 136,06

25 %

09.8963

Turska

40 302,46

101 689,34

104 740,02

25 %

09.8964

Ukrajina

26 755,09

67 507,23

69 532,45

25 %

09.8965

Ostale zemlje

39 770,29

100 346,58

103 356,98

25 %

(31)

IV.2 – Opseg globalnih carinskih kvota po tromjesečju

| | GODINA 1. | GODINA 2. | GODINA 3. |
| --- | --- | --- | --- |
| Broj proizvoda | | od 2.2.2019. do 31.3.2019. | od 1.4.2019. do 30.6.2019. | od 1.7.2019. do 30.9.2019. | od 1.10.2019. do 31.12.2019. | od 1.1.2020. do 31.3.2020. | od 1.4.2020. do 30.6.2020. | od 1.7.2020. do 30.9.2020. | od 1.10.2020. do 31.12.2020. | od 1.1.2021. do 31.3.2021. | od 1.4.2021. do 30.6.2021. |
| 1 | Ostale zemlje | 1 307 737,32 | 2 051 794,76 | 2 172 108,07 | 2 116 842,75 | 2 093 833,59 | 2 093 833,59 | 2 200 669,38 | 2 200 669,38 | 2 152 828,74 | 2 176 749,06 |
| 2 | Ostale zemlje | 167 401,61 | 262 647,35 | 278 048,49 | 270 974,05 | 268 028,68 | 268 028,68 | 281 704,58 | 281 704,58 | 275 580,57 | 278 642,58 |
| 3A | Ostale zemlje | 119,25 | 187,09 | 198,07 | 193,03 | 190,93 | 190,93 | 200,67 | 200,67 | 196,31 | 198,49 |
| 3B | Ostale zemlje | 3 268,01 | 5 127,39 | 5 428,05 | 5 289,94 | 5 232,44 | 5 232,44 | 5 499,42 | 5 499,42 | 5 379,87 | 5 439,65 |
| 4A | Ostale zemlje | 296 430,19 | 465 088,74 | 492 360,66 | 479 833,44 | 474 617,86 | 474 617,86 | 498 834,77 | 498 834,77 | 487 990,53 | 493 412,65 |
| 4B | Ostale zemlje | 48 890,51 | 76 707,53 | 81 205,51 | 79 139,39 | 78 279,18 | 78 279,18 | 82 273,30 | 82 273,30 | 80 484,75 | 81 379,02 |
| 5 | Ostale zemlje | 16 782,91 | 26 331,80 | 27 875,85 | 27 166,60 | 26 871,31 | 26 871,31 | 28 242,39 | 28 242,39 | 27 628,42 | 27 935,41 |
| 6 | Ostale zemlje | 12 910,76 | 20 256,54 | 21 444,34 | 20 898,73 | 20 671,57 | 20 671,57 | 21 726,32 | 21 726,32 | 21 254,01 | 21 490,16 |
| 7 | Ostale zemlje | 181 777,76 | 285 203,04 | 301 926,80 | 294 244,83 | 291 046,51 | 291 046,51 | 305 896,87 | 305 896,87 | 299 246,94 | 302 571,91 |
| 8 | Ostale zemlje | 3 969,15 | 6 227,46 | 6 592,63 | 6 424,89 | 6 355,05 | 6 355,05 | 6 679,31 | 6 679,31 | 6 534,11 | 6 606,71 |
| 9 | Ostale zemlje | 19 753,81 | 30 993,05 | 32 810,42 | 31 975,62 | 31 628,06 | 31 628,06 | 33 241,85 | 33 241,85 | 32 519,20 | 32 880,53 |
| 10 | Ostale zemlje | 560,56 | 879,51 | 931,08 | 907,39 | 897,53 | 897,53 | 943,32 | 943,32 | 922,81 | 933,07 |
| 12 | Ostale zemlje | 29 679,33 | 46 565,85 | 49 296,38 | 48 042,13 | 47 519,93 | 47 519,93 | 49 944,59 | 49 944,59 | 48 858,84 | 49 401,71 |
| 13 | Ostale zemlje | 84 771,67 | 133 003,83 | 140 802,92 | 137 220,44 | 135 728,92 | 135 728,92 | 142 654,35 | 142 654,35 | 139 553,17 | 141 103,76 |
| 14 | Ostale zemlje | 3 321,66 | 5 211,58 | 5 517,17 | 5 376,80 | 5 318,36 | 5 318,36 | 5 589,72 | 5 589,72 | 5 468,20 | 5 528,96 |
| 15 | Ostale zemlje | 445,48 | 698,95 | 739,93 | 721,11 | 713,27 | 713,27 | 749,66 | 749,66 | 733,36 | 741,51 |
| 16 | Ostale zemlje | 47 495,07 | 74 518,13 | 78 887,73 | 76 880,57 | 76 044,91 | 76 044,91 | 79 925,03 | 79 925,03 | 78 187,53 | 79 056,28 |
| 17 | Ostale zemlje | 5 745,47 | 9 014,45 | 9 543,04 | 16 567,39 | 16 387,31 | 16 387,31 | 15 287,52 | 15 287,52 | 14 955,19 | 15 121,36 |
| 18 | Ostale zemlje | 186,86 | 293,18 | 310,37 | 302,47 | 299,18 | 299,18 | 314,45 | 314,45 | 307,61 | 311,03 |
| 19 | Ostale zemlje | 393,49 | 617,37 | 653,57 | 636,94 (32) | 630,02 | 630,02 | 1 092,93 | 1 092,93 | 1 069,17 | 1 081,05 |
| 20 | Ostale zemlje | 8 575,00 | 13 453,88 | 14 242,79 | 13 880,40 | 13 729,53 | 13 729,53 | 14 430,07 | 14 430,07 | 14 116,37 | 14 273,22 |
| 21 | Ostale zemlje | 9 834,81 | 15 430,48 | 16 335,29 | 15 919,67 | 15 746,63 | 15 746,63 | 16 550,09 | 16 550,09 | 16 190,30 | 16 370,19 |
| 22 | Ostale zemlje | 1 104,79 | 1 733,38 | 1 835,02 | 1 788,34  (33) | 1 768,90 | 1 768,90 | 2 710,71 | 2 710,71 | 2 651,78 | 2 681,24 |
| 24 | Ostale zemlje | 21 543,91 | 33 801,65 | 35 783,72 | 34 873,27 | 34 494,21 | 34 494,21 | 36 254,24 | 36 254,24 | 35 466,11 | 35 860,18 |
| 25 | Ostale zemlje | 13 239,52 | 20 772,34 | 21 990,39 | 21 430,89  (34) | 21 197,95 | 21 197,95 | 135 183,94 | 135 183,94 | 132 245,16 | 133 714,55 |
| 26 | Ostale zemlje | 14 363,20 | 22 535,37 | 23 856,80 | 23 249,80 | 22 997,09 | 22 997,09 | 24 170,49 | 24 170,49 | 23 645,05 | 23 907,77 |
| 27 | Ostale zemlje | 6 827,84 | 10 712,64 | 11 340,81 | 11 052,26 | 10 932,13 | 10 932,13 | 11 489,93 | 11 489,93 | 11 240,15 | 11 365,04 |
| 28 | Ostale zemlje | 15 481,05 | 24 289,24 | 25 713,51 | 25 059,28 | 24 786,90 | 24 786,90 | 26 051,62 | 26 051,62 | 25 485,28 | 25 768,45 |

GODINA 1.

GODINA 2.

GODINA 3.

Broj proizvoda

od 2.2.2019. do 31.3.2019.

od 1.4.2019. do 30.6.2019.

od 1.7.2019. do 30.9.2019.

od 1.10.2019. do 31.12.2019.

od 1.1.2020. do 31.3.2020.

od 1.4.2020. do 30.6.2020.

od 1.7.2020. do 30.9.2020.

od 1.10.2020. do 31.12.2020.

od 1.1.2021. do 31.3.2021.

od 1.4.2021. do 30.6.2021.

1

Ostale zemlje

1 307 737,32

2 051 794,76

2 172 108,07

2 116 842,75

2 093 833,59

2 093 833,59

2 200 669,38

2 200 669,38

2 152 828,74

2 176 749,06

2

Ostale zemlje

167 401,61

262 647,35

278 048,49

270 974,05

268 028,68

268 028,68

281 704,58

281 704,58

275 580,57

278 642,58

3A

Ostale zemlje

119,25

187,09

198,07

193,03

190,93

190,93

200,67

200,67

196,31

198,49

3B

Ostale zemlje

3 268,01

5 127,39

5 428,05

5 289,94

5 232,44

5 232,44

5 499,42

5 499,42

5 379,87

5 439,65

4A

Ostale zemlje

296 430,19

465 088,74

492 360,66

479 833,44

474 617,86

474 617,86

498 834,77

498 834,77

487 990,53

493 412,65

4B

Ostale zemlje

48 890,51

76 707,53

81 205,51

79 139,39

78 279,18

78 279,18

82 273,30

82 273,30

80 484,75

81 379,02

5

Ostale zemlje

16 782,91

26 331,80

27 875,85

27 166,60

26 871,31

26 871,31

28 242,39

28 242,39

27 628,42

27 935,41

6

Ostale zemlje

12 910,76

20 256,54

21 444,34

20 898,73

20 671,57

20 671,57

21 726,32

21 726,32

21 254,01

21 490,16

7

Ostale zemlje

181 777,76

285 203,04

301 926,80

294 244,83

291 046,51

291 046,51

305 896,87

305 896,87

299 246,94

302 571,91

8

Ostale zemlje

3 969,15

6 227,46

6 592,63

6 424,89

6 355,05

6 355,05

6 679,31

6 679,31

6 534,11

6 606,71

9

Ostale zemlje

19 753,81

30 993,05

32 810,42

31 975,62

31 628,06

31 628,06

33 241,85

33 241,85

32 519,20

32 880,53

10

Ostale zemlje

560,56

879,51

931,08

907,39

897,53

897,53

943,32

943,32

922,81

933,07

12

Ostale zemlje

29 679,33

46 565,85

49 296,38

48 042,13

47 519,93

47 519,93

49 944,59

49 944,59

48 858,84

49 401,71

13

Ostale zemlje

84 771,67

133 003,83

140 802,92

137 220,44

135 728,92

135 728,92

142 654,35

142 654,35

139 553,17

141 103,76

14

Ostale zemlje

3 321,66

5 211,58

5 517,17

5 376,80

5 318,36

5 318,36

5 589,72

5 589,72

5 468,20

5 528,96

15

Ostale zemlje

445,48

698,95

739,93

721,11

713,27

713,27

749,66

749,66

733,36

741,51

16

Ostale zemlje

47 495,07

74 518,13

78 887,73

76 880,57

76 044,91

76 044,91

79 925,03

79 925,03

78 187,53

79 056,28

17

Ostale zemlje

5 745,47

9 014,45

9 543,04

16 567,39

16 387,31

16 387,31

15 287,52

15 287,52

14 955,19

15 121,36

18

Ostale zemlje

186,86

293,18

310,37

302,47

299,18

299,18

314,45

314,45

307,61

311,03

19

Ostale zemlje

393,49

617,37

653,57

636,94 (32)

630,02

630,02

1 092,93

1 092,93

1 069,17

1 081,05

20

Ostale zemlje

8 575,00

13 453,88

14 242,79

13 880,40

13 729,53

13 729,53

14 430,07

14 430,07

14 116,37

14 273,22

21

Ostale zemlje

9 834,81

15 430,48

16 335,29

15 919,67

15 746,63

15 746,63

16 550,09

16 550,09

16 190,30

16 370,19

22

Ostale zemlje

1 104,79

1 733,38

1 835,02

1 788,34  (33)

1 768,90

1 768,90

2 710,71

2 710,71

2 651,78

2 681,24

24

Ostale zemlje

21 543,91

33 801,65

35 783,72

34 873,27

34 494,21

34 494,21

36 254,24

36 254,24

35 466,11

35 860,18

25

Ostale zemlje

13 239,52

20 772,34

21 990,39

21 430,89  (34)

21 197,95

21 197,95

135 183,94

135 183,94

132 245,16

133 714,55

26

Ostale zemlje

14 363,20

22 535,37

23 856,80

23 249,80

22 997,09

22 997,09

24 170,49

24 170,49

23 645,05

23 907,77

27

Ostale zemlje

6 827,84

10 712,64

11 340,81

11 052,26

10 932,13

10 932,13

11 489,93

11 489,93

11 240,15

11 365,04

28

Ostale zemlje

15 481,05

24 289,24

25 713,51

25 059,28

24 786,90

24 786,90

26 051,62

26 051,62

25 485,28

25 768,45

---

(1)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019. i od 1.7.2019. do 30.9.2019.: 09.8601.

1

Od 1.4.2019. do 30.6.2019.: 09.8602.

Od 1.10.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: za Tursku: 09.8531, za Rusiju: 09.8532, za Indiju: 09.8533, za Srbiju: 09.8534, za Koreju: 09.8535, za Tajvan: 09.8536 i za ostale treće zemlje: 09.8601.

Od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: za Tursku: 09.8561, za Rusiju: 09.8562, za Indiju: 09.8563, za Srbiju: 09.8564, za Koreju: 09.8565, za Tajvan: 09.8566 i za ostale treće zemlje: 09.8602

(2)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8603.

2

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8604

(3)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8605.

3

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8606

(4)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8607.

4

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8608

(5)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8609.

5

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8610

(6)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8611.

6

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8612

(7)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8613.

7

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8614

(8)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8615.

8

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8616

(9)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8617.

9

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8618

(10)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8619.

10

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8620

(11)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8621.

11

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8622

(12)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8623.

12

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8624

(13)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8625.

13

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8626

(14)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8627.

14

Od 1.4.2019. do 30.6.2019.: 09.8628.

Od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: za Tursku*: 09.8541, za Rusiju*: 09.8542, za Ukrajinu*: 09.8543, za Bosnu i Hercegovinu*: 09.8544, za Moldovu*: 09.8545, za Bjelarus: 09.8546 i za ostale treće zemlje: 09.8628.

| * | U slučaju iscrpljenja njihovih konkretnih kvota u skladu s člankom 1. stavkom 5. |
| --- | --- |

*

U slučaju iscrpljenja njihovih konkretnih kvota u skladu s člankom 1. stavkom 5.

(15)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8629.

15

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8630

(16)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8631.

16

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8632

(17)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8633.

17

Od 1.4.2019. do 30.6.2019.: 09.8634.

Od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: za Ukrajinu*: 09.8551, za Švicarsku*: 09.8552, za Rusiju*: 09.8553, za Tursku*: 09.8554, za Bjelarus*: 09.8555, za Moldovu*: 09.8556, za Bosnu i Hercegovinu: 09.8557 i za ostale treće zemlje: 09.8634.

| * | U slučaju iscrpljenja njihovih konkretnih kvota u skladu s člankom 1. stavkom 5. |
| --- | --- |

*

U slučaju iscrpljenja njihovih konkretnih kvota u skladu s člankom 1. stavkom 5.

(18)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8635.

18

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8636

(19)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8637.

19

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8638

(20)  Od 1. listopada 2019. kvota za Ukrajinu prenijet će se u kvotu za ostale zemlje, a neiskorišteni će se obujam prenijeti u skladu s člankom 2. ove Uredbe.

20

(21)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8639.

21

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8640

(22)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8641.

22

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8642

(23)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8643.

23

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8644

(24)  Od 1. listopada 2019. kvota za Kinu prenijet će se u kvotu za ostale zemlje, a neiskorišteni će se obujam prenijeti u skladu s člankom 2. ove Uredbe.

24

(25)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8645.

25

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8646

(26)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8647.

26

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8648

(27)  Od 1. listopada 2019. kvota za Rusiju, Tursku i Kinu prenijet će se u kvotu za ostale zemlje, a neiskorišteni će se obujam prenijeti u skladu s člankom 2. ove Uredbe.

27

(28)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8649.

28

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8650

(29)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8651.

29

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8652

(30)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8653.

30

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8654

(31)  Od 2.2.2019. do 31.3.2019., od 1.7.2019. do 31.3.2020. i od 1.7.2020. do 31.3.2021.: 09.8655.

31

Od 1.4.2019. do 30.6.2019., od 1.4.2020. do 30.6.2020. i od 1.4.2021. do 30.6.2021.: 09.8656

(32)  Iznos će se izmijeniti nakon prijenosa neiskorištenog obujma kvote za pojedine zemlje pod rednim brojem 09.8909 u skladu s člankom 2. ove Uredbe.

32

(33)  Iznos će se izmijeniti nakon prijenosa neiskorištenog obujma kvote za pojedine zemlje pod rednim brojem 09.8931 u skladu s člankom 2. ove Uredbe.

33

(34)  Iznos će se izmijeniti nakon prijenosa neiskorištenog obujma kvota za pojedine zemlje pod rednim brojevima 09.8941, 09.8942 i 09.8943 u skladu s člankom 2. ove Uredbe.

34

---

ODLUKE

| 27.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | L 248/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

L 248/65

---

ODLUKA POLITIČKOG I SIGURNOSNOG ODBORA (ZVSP) 2019/1591

od 19. rujna 2019.

o imenovanju voditelja misije Europske unije za izgradnju sposobnosti u Somaliji (EUCAP Somalia) (EUCAP Somalia/1/2019)

POLITIČKI I SIGURNOSNI ODBOR,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 38. treći stavak,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2012/389/ZVSP od 16. srpnja 2012. o misiji Europske unije za izgradnju sposobnosti u Somaliji (EUCAP Somalia) (1), a posebno njezin članak 9. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Na temelju članka 9. stavka 1. Odluke 2012/389/ZVSP Politički i sigurnosni odbor (PSO) ovlašten je, u skladu s člankom 38. trećim stavkom Ugovora, donositi odgovarajuće odluke u svrhu obavljanja političkog nadzora i strateškog usmjeravanja misije Europske unije za izgradnju sposobnosti u Somaliji (EUCAP Somalia), uključujući odluku o imenovanju voditelja misije. |
| --- | --- |

(1)

Na temelju članka 9. stavka 1. Odluke 2012/389/ZVSP Politički i sigurnosni odbor (PSO) ovlašten je, u skladu s člankom 38. trećim stavkom Ugovora, donositi odgovarajuće odluke u svrhu obavljanja političkog nadzora i strateškog usmjeravanja misije Europske unije za izgradnju sposobnosti u Somaliji (EUCAP Somalia), uključujući odluku o imenovanju voditelja misije.

| (2) | PSO je 26. srpnja 2016. donio Odluku (ZVSP) 2016/1633 (2) kojom je gđa Maria-Cristina STEPANESCU imenovana voditeljicom misije EUCAP NESTOR, kako se prvotno nazivala misija EUCAP Somalia. |
| --- | --- |

(2)

PSO je 26. srpnja 2016. donio Odluku (ZVSP) 2016/1633 (2) kojom je gđa Maria-Cristina STEPANESCU imenovana voditeljicom misije EUCAP NESTOR, kako se prvotno nazivala misija EUCAP Somalia.

| (3) | Odlukom Vijeća (ZVSP) 2018/1942 (3) od 10. prosinca 2018. mandat misije EUCAP Somalia produljen je do 31. prosinca 2020. |
| --- | --- |

(3)

Odlukom Vijeća (ZVSP) 2018/1942 (3) od 10. prosinca 2018. mandat misije EUCAP Somalia produljen je do 31. prosinca 2020.

| (4) | PSO je 18. prosinca 2018. donio Odluku (ZVSP) 2018/2062 (4) kojom je mandat gđe Marie-Cristine STEPANESCU kao voditeljice misije EUCAP Somalia produljen do 31. kolovoza 2019. |
| --- | --- |

(4)

PSO je 18. prosinca 2018. donio Odluku (ZVSP) 2018/2062 (4) kojom je mandat gđe Marie-Cristine STEPANESCU kao voditeljice misije EUCAP Somalia produljen do 31. kolovoza 2019.

| (5) | Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku predložio je 9. rujna 2019. imenovanje g. Christophera REYNOLDSA voditeljem misije EUCAP Somalia od 10. rujna 2019. do 31. prosinca 2020., |
| --- | --- |

(5)

Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku predložio je 9. rujna 2019. imenovanje g. Christophera REYNOLDSA voditeljem misije EUCAP Somalia od 10. rujna 2019. do 31. prosinca 2020.,

DONIO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

G. Christopher REYNOLDS imenuje se voditeljem misije Europske unije za izgradnju sposobnosti u Somaliji (EUCAP Somalia) od 10. rujna 2019. do 31. prosinca 2020.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Primjenjuje se od 10. rujna 2019.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. rujna 2019.

Za Politički i sigurnosni odbor

Predsjednica

S. FROM-EMMESBERGER

---

(1)  
  SL L 187, 17.7.2012., str. 40.

1

(2)  Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2016/1633 od 26. srpnja 2016. o imenovanju voditelja misije Europske unije za izgradnju regionalne pomorske sposobnosti u državama Roga Afrike (EUCAP NESTOR) (EUCAP NESTOR/1/2016) (SL L 243, 10.9.2016., str. 8.).

2

(3)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2018/1942 od 10. prosinca 2018. o produljenju i izmjeni Odluke 2012/389/ZVSP o misiji Europske unije za izgradnju sposobnosti u Somaliji (EUCAP Somalia) (SL L 314, 11.12.2018., str. 56.).

3

(4)  Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2018/2062 od 18. prosinca 2018. o produljenju mandata voditelja misije Europske unije za izgradnju sposobnosti u Somaliji (EUCAP Somalia) (EUCAP Somalia/1/2018) (SL L 329, 27.12.2018., str. 24.).

4

---

| 27.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | L 248/67 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

L 248/67

---

PROVEDBENA ODLUKA VIJEĆA (EU) 2019/1592

od 24. rujna 2019.

o odobrenju Portugalu da uvede posebnu mjeru odstupanja od članka 193. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (1), a posebno njezin članak 395. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Dopisom koji je Komisija zaprimila 2. srpnja 2018., Portugal je zatražio odobrenje za uvođenje posebne mjere odstupanja od članka 193. Direktive 2006/112/EZ za isporuke pluta, drva, češera bora ili pinjola u ljusci, ako je osoba kojoj se ta roba isporučuje porezni obveznik koji ima registrirano sjedište, stalnu poslovnu jedinicu ili uobičajeno boravište u Portugalu i obavlja transakcije za koje ima pravo na potpun ili djelomičan odbitak pretporeza (ulaznog PDV-a). Portugal je dopisima koje je Komisija zaprimila 27. studenoga 2018. i 19. ožujka 2019. dostavio dodatne informacije Komisiji. |
| --- | --- |

(1)

Dopisom koji je Komisija zaprimila 2. srpnja 2018., Portugal je zatražio odobrenje za uvođenje posebne mjere odstupanja od članka 193. Direktive 2006/112/EZ za isporuke pluta, drva, češera bora ili pinjola u ljusci, ako je osoba kojoj se ta roba isporučuje porezni obveznik koji ima registrirano sjedište, stalnu poslovnu jedinicu ili uobičajeno boravište u Portugalu i obavlja transakcije za koje ima pravo na potpun ili djelomičan odbitak pretporeza (ulaznog PDV-a). Portugal je dopisima koje je Komisija zaprimila 27. studenoga 2018. i 19. ožujka 2019. dostavio dodatne informacije Komisiji.

| (2) | U skladu s člankom 395. stavkom 2. drugim podstavkom Direktive 2006/112/EZ Komisija je dopisima od 27. ožujka 2019. obavijestila druge države članice o zahtjevu Portugala. Komisija je dopisom od 28. ožujka 2019. obavijestila Portugal da ima sve informacije potrebne za razmatranje zahtjeva. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 395. stavkom 2. drugim podstavkom Direktive 2006/112/EZ Komisija je dopisima od 27. ožujka 2019. obavijestila druge države članice o zahtjevu Portugala. Komisija je dopisom od 28. ožujka 2019. obavijestila Portugal da ima sve informacije potrebne za razmatranje zahtjeva.

| (3) | Portugal smatra da je razina prijevara i utaja poreza u šumarskom sektoru u Portugalu iznimno visoka. To je zato što u tom sektoru dominira velik broj malih proizvođača i brojni uzgajivači koji prodaju sirovine za prerađivačke tvrtke bez prijave i plaćanja PDV-a za te prodaje. Priroda tržišta i uključenih poslovnih subjekata dovela je do prijevara u vezi s PDV-om koje portugalska porezna tijela teško mogu suzbiti unatoč pojačanom nadzoru i mjerama koje su već poduzete. Kako bi suzbio utaju poreza, Portugal namjerava uvesti mehanizam prijenosa porezne obveze za isporuke pluta, drva, češera bora i pinjola u ljusci. Time bi se odgovornost za plaćanje PDV-a prebacila na mali broj poduzeća za preradu koje se lako može identificirati. Portugal smatra da bi se time uklonila takva vrsta prijevare u vezi s PDV-om i smanjili gubici prihoda od PDV-a koji iz toga proizlaze. |
| --- | --- |

(3)

Portugal smatra da je razina prijevara i utaja poreza u šumarskom sektoru u Portugalu iznimno visoka. To je zato što u tom sektoru dominira velik broj malih proizvođača i brojni uzgajivači koji prodaju sirovine za prerađivačke tvrtke bez prijave i plaćanja PDV-a za te prodaje. Priroda tržišta i uključenih poslovnih subjekata dovela je do prijevara u vezi s PDV-om koje portugalska porezna tijela teško mogu suzbiti unatoč pojačanom nadzoru i mjerama koje su već poduzete. Kako bi suzbio utaju poreza, Portugal namjerava uvesti mehanizam prijenosa porezne obveze za isporuke pluta, drva, češera bora i pinjola u ljusci. Time bi se odgovornost za plaćanje PDV-a prebacila na mali broj poduzeća za preradu koje se lako može identificirati. Portugal smatra da bi se time uklonila takva vrsta prijevare u vezi s PDV-om i smanjili gubici prihoda od PDV-a koji iz toga proizlaze.

| (4) | Portugalu bi stoga trebalo odobriti da uvede posebnu mjeru tijekom ograničenog razdoblja do 31. prosinca 2022. |
| --- | --- |

(4)

Portugalu bi stoga trebalo odobriti da uvede posebnu mjeru tijekom ograničenog razdoblja do 31. prosinca 2022.

| (5) | Odstupanja se u pravilu odobravaju na ograničeno razdoblje kako bi se moglo ocijeniti je li posebna mjera primjerena i djelotvorna. Odstupanjima se državama članicama daje vrijeme da do isteka posebne mjere uvedu uobičajene mjere za borbu s konkretnim problemom, čime produljenje odstupanja postaje nepotrebno. Odstupanja koja omogućuju primjenu mehanizma prijenosa porezne obveze odobravaju se samo iznimno za određena područja u kojima se pojavljuju prijevare i predstavljaju posljednje rješenje. Portugal bi stoga do isteka posebne mjere trebao uvesti druge uobičajene mjere za suzbijanje i sprečavanje prijevara u vezi s PDV-om u sektoru pluta, drva, češera bora i pinjola u ljusci te mu stoga nakon toga više ne bi trebalo biti potrebno odstupanje od članka 193. Direktive 2006/112/EZ u pogledu takvih isporuka. |
| --- | --- |

(5)

Odstupanja se u pravilu odobravaju na ograničeno razdoblje kako bi se moglo ocijeniti je li posebna mjera primjerena i djelotvorna. Odstupanjima se državama članicama daje vrijeme da do isteka posebne mjere uvedu uobičajene mjere za borbu s konkretnim problemom, čime produljenje odstupanja postaje nepotrebno. Odstupanja koja omogućuju primjenu mehanizma prijenosa porezne obveze odobravaju se samo iznimno za određena područja u kojima se pojavljuju prijevare i predstavljaju posljednje rješenje. Portugal bi stoga do isteka posebne mjere trebao uvesti druge uobičajene mjere za suzbijanje i sprečavanje prijevara u vezi s PDV-om u sektoru pluta, drva, češera bora i pinjola u ljusci te mu stoga nakon toga više ne bi trebalo biti potrebno odstupanje od članka 193. Direktive 2006/112/EZ u pogledu takvih isporuka.

| (6) | Posebnom mjerom neće se negativno utjecati na vlastita sredstva Unije koja proizlaze iz PDV-a, |
| --- | --- |

(6)

Posebnom mjerom neće se negativno utjecati na vlastita sredstva Unije koja proizlaze iz PDV-a,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odstupajući od članka 193. Direktive 2006/112/EZ, Portugalu se odobrava određivanje poreznog obveznika kojemu se isporučuju pluto, drvo, češeri bora ili pinjoli u ljusci kao osobe koja je dužna platiti PDV ako je to porezni obveznik koji ima registrirano sjedište, stalnu poslovnu jedinicu ili uobičajeno boravište u Portugalu i obavlja transakcije za koje ima pravo na potpun ili djelomičan odbitak pretporeza.

Članak 2.

Ova Odluka proizvodi učinke od dana priopćenja.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2020. i prestaje važiti 31. prosinca 2022.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena Portugalskoj Republici.

Sastavljeno u Bruxellesu 24. rujna 2019.

Za Vijeće

Predsjednica

K. KULMUNI

---

(1)  
  SL L 347, 11.12.2006., str. 1.

1

---

| 27.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | L 248/69 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

L 248/69

---

PROVEDBENA ODLUKA VIJEĆA (EU) 2019/1593

od 24. rujna 2019.

o izmjeni Provedbene odluke 2013/676/EU kojom se Rumunjskoj odobrava nastavak primjene posebne mjere odstupanja od članka 193. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (1), a posebno njezin članak 395. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Provedbenom odlukom Vijeća 2010/583/EU (2) i zatim Provedbenom odlukom Vijeća 2013/676/EU (3) Rumunjskoj je odobrena primjena posebne mjere kojom se porezni obveznik kojemu porezni obveznici isporučuju proizvode od drva određuje kao osoba odgovorna za plaćanje poreza na dodanu vrijednost (PDV) na te isporuke. Odobrenje dano je produljeno do 31. prosinca 2019. Provedbenom odlukom Vijeća (EU) 2016/1206 (4). |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom odlukom Vijeća 2010/583/EU (2) i zatim Provedbenom odlukom Vijeća 2013/676/EU (3) Rumunjskoj je odobrena primjena posebne mjere kojom se porezni obveznik kojemu porezni obveznici isporučuju proizvode od drva određuje kao osoba odgovorna za plaćanje poreza na dodanu vrijednost (PDV) na te isporuke. Odobrenje dano je produljeno do 31. prosinca 2019. Provedbenom odlukom Vijeća (EU) 2016/1206 (4).

| (2) | Dopisom koji je Komisija zaprimila 11. ožujka 2019. Rumunjska je zatražila odobrenje za nastavak primjene posebne mjere nakon 31. prosinca 2019. Uz zahtjev je priloženo izvješće o primjeni te mjere u skladu s Provedbenom odlukom 2013/676/EU. |
| --- | --- |

(2)

Dopisom koji je Komisija zaprimila 11. ožujka 2019. Rumunjska je zatražila odobrenje za nastavak primjene posebne mjere nakon 31. prosinca 2019. Uz zahtjev je priloženo izvješće o primjeni te mjere u skladu s Provedbenom odlukom 2013/676/EU.

| (3) | Komisija je dopisima od 9. travnja 2019. obavijestila ostale države članice o zahtjevu Rumunjske. Komisija je dopisom od 10. travnja 2019. obavijestila Rumunjsku da ima sve informacije potrebne za razmatranje zahtjeva. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je dopisima od 9. travnja 2019. obavijestila ostale države članice o zahtjevu Rumunjske. Komisija je dopisom od 10. travnja 2019. obavijestila Rumunjsku da ima sve informacije potrebne za razmatranje zahtjeva.

| (4) | Prema informacijama koje je Rumunjska dostavila, činjenično stanje na temelju kojeg je opravdana primjena posebne mjere nije se promijenilo. Usto, analize koje su provela rumunjska nadležna tijela upućuju na to da se mjera pokazala djelotvornom u smanjenju utaje poreza. |
| --- | --- |

(4)

Prema informacijama koje je Rumunjska dostavila, činjenično stanje na temelju kojeg je opravdana primjena posebne mjere nije se promijenilo. Usto, analize koje su provela rumunjska nadležna tijela upućuju na to da se mjera pokazala djelotvornom u smanjenju utaje poreza.

| (5) | Posebna mjera proporcionalna je ciljevima koji se žele postići jer je ograničena na vrlo specifične poslovne radnje u sektoru u kojem su zabilježeni znatni problemi u pogledu utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza. Nadalje, nastavak primjene mjere ne bi negativno utjecao na sprečavanje prijevare na razini maloprodaje u drugim sektorima ili u drugim državama članicama. |
| --- | --- |

(5)

Posebna mjera proporcionalna je ciljevima koji se žele postići jer je ograničena na vrlo specifične poslovne radnje u sektoru u kojem su zabilježeni znatni problemi u pogledu utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza. Nadalje, nastavak primjene mjere ne bi negativno utjecao na sprečavanje prijevare na razini maloprodaje u drugim sektorima ili u drugim državama članicama.

| (6) | Rumunjskoj bi stoga trebalo odobriti nastavak primjene posebne mjere tijekom dodatnog ograničenog razdoblja, do 31. prosinca 2022. |
| --- | --- |

(6)

Rumunjskoj bi stoga trebalo odobriti nastavak primjene posebne mjere tijekom dodatnog ograničenog razdoblja, do 31. prosinca 2022.

| (7) | Odstupanja se obično odobravaju na ograničeno razdoblje kako bi se moglo ocijeniti jesu li posebne mjere primjerene i djelotvorne. Odstupanja daju državama članicama vrijeme da do isteka posebne mjere uvedu druge uobičajene mjere za rješavanje predmetnog problema. Odstupanja koja omogućuje primjenu mehanizma prijenosa porezne obveze odobravaju se samo iznimno za određena područja u kojima se pojavljuju prijevare i posljednje su rješenje. Rumunjska bi stoga do isteka ovog odstupanja trebala uvesti druge uobičajene mjere za suzbijanje i sprečavanje daljnjeg širenja prijevara u vezi s PDV-om u sektoru drvne sirovine i proizvoda od drva te joj nakon toga više ne bi trebalo biti potrebno odstupanje od članka 193. Direktive 2006/112/EZ u pogledu takvih isporuka. |
| --- | --- |

(7)

Odstupanja se obično odobravaju na ograničeno razdoblje kako bi se moglo ocijeniti jesu li posebne mjere primjerene i djelotvorne. Odstupanja daju državama članicama vrijeme da do isteka posebne mjere uvedu druge uobičajene mjere za rješavanje predmetnog problema. Odstupanja koja omogućuje primjenu mehanizma prijenosa porezne obveze odobravaju se samo iznimno za određena područja u kojima se pojavljuju prijevare i posljednje su rješenje. Rumunjska bi stoga do isteka ovog odstupanja trebala uvesti druge uobičajene mjere za suzbijanje i sprečavanje daljnjeg širenja prijevara u vezi s PDV-om u sektoru drvne sirovine i proizvoda od drva te joj nakon toga više ne bi trebalo biti potrebno odstupanje od članka 193. Direktive 2006/112/EZ u pogledu takvih isporuka.

| (8) | Stoga u ovoj fazi nije potrebno u Provedbenu odluku 2013/676/EU uvesti posebnu odredbu o daljnjim zahtjevima za produljenje odstupanja odobrenog tom provedbenom odlukom nakon 31. prosinca 2022. |
| --- | --- |

(8)

Stoga u ovoj fazi nije potrebno u Provedbenu odluku 2013/676/EU uvesti posebnu odredbu o daljnjim zahtjevima za produljenje odstupanja odobrenog tom provedbenom odlukom nakon 31. prosinca 2022.

| (9) | Posebna mjera nema negativan utjecaj na vlastita sredstva Unije prikupljena PDV-om. |
| --- | --- |

(9)

Posebna mjera nema negativan utjecaj na vlastita sredstva Unije prikupljena PDV-om.

| (10) | Provedbenu odluku 2013/676/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(10)

Provedbenu odluku 2013/676/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Provedbena odluka Vijeća 2013/676/EU mijenja se kako slijedi:

| 1. | u članku 1. datum „31. prosinca 2019.” zamjenjuje se datumom „31. prosinca 2022.”; |
| --- | --- |

1.

u članku 1. datum „31. prosinca 2019.” zamjenjuje se datumom „31. prosinca 2022.”;

| 2. | članak 3. briše se. |
| --- | --- |

2.

članak 3. briše se.

Članak 2.

Ova Odluka proizvodi učinke od dana priopćenja.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena Rumunjskoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 24. rujna 2019.

Za Vijeće

Predsjednica

K. KULMUNI

---

(1)  
  SL L 347, 11.12.2006., str. 1.

1

(2)  Provedbena odluka Vijeća 2010/583/EU od 27. rujna 2010. kojom se Rumunjskoj odobrava uvođenje posebne mjere odstupanja od članka 193. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (SL L 256, 30.9.2010., str. 27.).

2

(3)  Provedbena odluka Vijeća 2013/676/EU od 15. studenoga 2013. kojom se Rumunjskoj odobrava nastavak primjene posebne mjere odstupanja od članka 193. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (SL L 316, 27.11.2013., str. 31.).

3

(4)  Provedbena odluka Vijeća (EU) 2016/1206 od 18. srpnja 2016. o izmjeni Provedbene odluke 2013/676/EU kojom se Rumunjskoj odobrava primjena posebne mjere odstupanja od članka 193. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (SL L 198, 23.7.2016., str. 47.).

4

---

| 27.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | L 248/71 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

L 248/71

---

PROVEDBENA ODLUKA VIJEĆA (EU) 2019/1594

od 24. rujna 2019.

o izmjeni Provedbene odluke 2013/805/EU kojom se Republici Poljskoj odobrava uvođenje mjera odstupanja od članka 26. stavka 1. točke (a) i članka 168. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (1), a posebno njezin članak 395. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Člankom 168. Direktive 2006/112/EZ utvrđuje se pravo poreznih obveznika na odbitak poreza na dodatnu vrijednost (PDV) naplaćenog za isporuku robe i usluga koje su primili u svrhu svojih oporezovanih transakcija. U skladu s člankom 26. stavkom 1. točkom (a) te direktive korištenje imovine određenog poslovanja u privatne svrhe poreznog obveznika ili njegovih zaposlenika ili, općenitije, za svrhe koje nisu poslovnog karaktera, smatra se isporukom usluga. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 168. Direktive 2006/112/EZ utvrđuje se pravo poreznih obveznika na odbitak poreza na dodatnu vrijednost (PDV) naplaćenog za isporuku robe i usluga koje su primili u svrhu svojih oporezovanih transakcija. U skladu s člankom 26. stavkom 1. točkom (a) te direktive korištenje imovine određenog poslovanja u privatne svrhe poreznog obveznika ili njegovih zaposlenika ili, općenitije, za svrhe koje nisu poslovnog karaktera, smatra se isporukom usluga.

| (2) | Provedbenom odlukom Vijeća 2013/805/EU (2) Poljskoj je do 31. prosinca 2016. odobreno da ograniči na 50 % pravo na odbitak PDV-a na kupnju, stjecanje unutar Zajednice, uvoz, najam ili leasing određenih motornih cestovnih vozila, kao i na troškove povezane s tim vozilima kada se ona ne koriste isključivo u poslovne svrhe i da porezne obveznike oslobodi obveze da se korištenje takvim vozilima u neposlovne svrhe smatra isporukom usluga u skladu s člankom 26. stavkom 1. točkom (a) Direktive 2006/112/EZ („mjere odstupanja”). |
| --- | --- |

(2)

Provedbenom odlukom Vijeća 2013/805/EU (2) Poljskoj je do 31. prosinca 2016. odobreno da ograniči na 50 % pravo na odbitak PDV-a na kupnju, stjecanje unutar Zajednice, uvoz, najam ili leasing određenih motornih cestovnih vozila, kao i na troškove povezane s tim vozilima kada se ona ne koriste isključivo u poslovne svrhe i da porezne obveznike oslobodi obveze da se korištenje takvim vozilima u neposlovne svrhe smatra isporukom usluga u skladu s člankom 26. stavkom 1. točkom (a) Direktive 2006/112/EZ („mjere odstupanja”).

| (3) | Provedbenom odlukom Vijeća (EU) 2016/1837 (3) mjere odstupanja produljene su do 31. prosinca 2019. |
| --- | --- |

(3)

Provedbenom odlukom Vijeća (EU) 2016/1837 (3) mjere odstupanja produljene su do 31. prosinca 2019.

| (4) | Dopisom koji je Komisija zaprimila 14. siječnja 2019. Poljska je zatražila odobrenje za nastavak primjene mjera odstupanja za daljnje razdoblje do 31. prosinca 2022. |
| --- | --- |

(4)

Dopisom koji je Komisija zaprimila 14. siječnja 2019. Poljska je zatražila odobrenje za nastavak primjene mjera odstupanja za daljnje razdoblje do 31. prosinca 2022.

| (5) | U skladu s člankom 395. stavkom 2. drugim podstavkom Direktive 2006/112/EZ Komisija je dopisima od 15. travnja 2019. obavijestila druge države članice o zahtjevu Poljske. Komisija je dopisom od 16. travnja 2019. obavijestila Poljsku da ima sve informacije koje su potrebne za razmatranje zahtjeva. |
| --- | --- |

(5)

U skladu s člankom 395. stavkom 2. drugim podstavkom Direktive 2006/112/EZ Komisija je dopisima od 15. travnja 2019. obavijestila druge države članice o zahtjevu Poljske. Komisija je dopisom od 16. travnja 2019. obavijestila Poljsku da ima sve informacije koje su potrebne za razmatranje zahtjeva.

| (6) | Poljska je zahtjevu priložila izvješće o primjeni Provedbene odluke 2013/805/EU, koje uključuje pregled ograničenja postotka koje se primjenjuje na pravo na odbitak PDV-a. Na temelju trenutačno dostupnih informacija Poljska smatra da je stopa od 50 % i dalje opravdana. Smatra i da je odstupanje od zahtjeva iz članka 26. stavka 1. točke (a) Direktive 2006/112/EZ i dalje potrebno kako bi se izbjeglo dvostruko oporezivanje. Te mjere odstupanja opravdane su potrebom da se pojednostavni postupak naplate PDV-a i spriječi utaja poreza koja je rezultat netočnog vođenja evidencije i lažnih poreznih prijava. |
| --- | --- |

(6)

Poljska je zahtjevu priložila izvješće o primjeni Provedbene odluke 2013/805/EU, koje uključuje pregled ograničenja postotka koje se primjenjuje na pravo na odbitak PDV-a. Na temelju trenutačno dostupnih informacija Poljska smatra da je stopa od 50 % i dalje opravdana. Smatra i da je odstupanje od zahtjeva iz članka 26. stavka 1. točke (a) Direktive 2006/112/EZ i dalje potrebno kako bi se izbjeglo dvostruko oporezivanje. Te mjere odstupanja opravdane su potrebom da se pojednostavni postupak naplate PDV-a i spriječi utaja poreza koja je rezultat netočnog vođenja evidencije i lažnih poreznih prijava.

| (7) | Produljenje mjera odstupanja trebalo bi ograničiti na vrijeme potrebno za procjenu djelotvornosti tih mjera i primjerenosti ograničenja postotka. Poljskoj bi stoga trebalo odobriti nastavak primjene mjera odstupanja do 31. prosinca 2022. |
| --- | --- |

(7)

Produljenje mjera odstupanja trebalo bi ograničiti na vrijeme potrebno za procjenu djelotvornosti tih mjera i primjerenosti ograničenja postotka. Poljskoj bi stoga trebalo odobriti nastavak primjene mjera odstupanja do 31. prosinca 2022.

| (8) | Trebalo bi odrediti rok za podnošenje zahtjeva za odobrenje za svako daljnje produljenje mjera odstupanja nakon 2022. Od Poljske bi se trebalo zahtijevati i da priloži izvješće koje uključuje pregled ograničenja postotka koje se primjenjuje na pravo na odbitak PDV-a. |
| --- | --- |

(8)

Trebalo bi odrediti rok za podnošenje zahtjeva za odobrenje za svako daljnje produljenje mjera odstupanja nakon 2022. Od Poljske bi se trebalo zahtijevati i da priloži izvješće koje uključuje pregled ograničenja postotka koje se primjenjuje na pravo na odbitak PDV-a.

| (9) | Produljenje mjera odstupanja imat će samo zanemariv učinak na sveukupni iznos naplaćenog poreza u fazi konačne potrošnje i neće nepovoljno utjecati na vlastita sredstva Unije koja proizlaze iz PDV-a. |
| --- | --- |

(9)

Produljenje mjera odstupanja imat će samo zanemariv učinak na sveukupni iznos naplaćenog poreza u fazi konačne potrošnje i neće nepovoljno utjecati na vlastita sredstva Unije koja proizlaze iz PDV-a.

| (10) | Provedbenu odluku 2013/805/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(10)

Provedbenu odluku 2013/805/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Članak 3. Provedbene odluke 2013/805/EU zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 3.

Ova Odluka prestaje važiti 31. prosinca 2022.

Svaki zahtjev za produljenje mjera odstupanja predviđenih ovom Odlukom podnosi se Komisiji do 1. travnja 2022. Uz takav zahtjev prilaže se izvješće koje uključuje pregled ograničenja postotka koje se primjenjuje na pravo na odbitak PDV-a na temelju ove Odluke.”

Članak 2.

Ova Odluka proizvodi učinke od dana priopćenja.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena Republici Poljskoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 24. rujna 2019.

Za Vijeće

Predsjednica

K. KULMUNI

---

(1)  
  SL L 347, 11.12.2006., str. 1.

1

(2)  Provedbena odluka Vijeća 2013/805/EU od 17. prosinca 2013. kojom se Republici Poljskoj odobrava uvođenje mjera odstupanja od članka 26. stavka 1. točke (a) i članka 168. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (SL L 353, 28.12.2013., str. 51.).

2

(3)  Provedbena odluka Vijeća (EU) 2016/1837 od 11. listopada 2016. kojom se Republici Poljskoj odobrava nastavak primjene mjera odstupanja od članka 26. stavka 1. točke (a) i članka 168. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (SL L 280, 18.10.2016., str. 28.).

3

---

| 27.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | L 248/73 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

L 248/73

---

ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2019/1595

od 26. rujna 2019.

o izmjeni Odluke (ZVSP) 2015/778 o vojnoj operaciji Europske unije na južnom središnjem Sredozemlju (EUNAVFOR MED SOPHIA)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 42. stavak 4. i članak 43. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

budući da:

| (1) | Vijeće je 18. svibnja 2015. donijelo Odluku (ZVSP) 2015/778 (1) o vojnoj operaciji Europske unije na južnom središnjem Sredozemlju (EUNAVFOR MED SOPHIA) |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 18. svibnja 2015. donijelo Odluku (ZVSP) 2015/778 (1) o vojnoj operaciji Europske unije na južnom središnjem Sredozemlju (EUNAVFOR MED SOPHIA)

| (2) | Vijeće je 29. ožujka 2019. Odlukom (ZVSP) 2019/535 (2) produljilo Odluku (ZVSP) 2015/778 do 30. rujna 2019. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 29. ožujka 2019. Odlukom (ZVSP) 2019/535 (2) produljilo Odluku (ZVSP) 2015/778 do 30. rujna 2019.

| (3) | Politički i sigurnosni odbor 12. rujna 2019. postigao je dogovor o produljenju mandata operacije EUNAVFOR MED SOPHIA za šest mjeseci. Odluku (ZVSP) 2015/778 trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(3)

Politički i sigurnosni odbor 12. rujna 2019. postigao je dogovor o produljenju mandata operacije EUNAVFOR MED SOPHIA za šest mjeseci. Odluku (ZVSP) 2015/778 trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti.

| (4) | U skladu s člankom 5. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u pripremi i provedbi odluka i djelovanja Unije koji imaju implikacije u području obrane. Stoga Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke, ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje, a ne sudjeluje ni u financiranju ove operacije, |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člankom 5. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u pripremi i provedbi odluka i djelovanja Unije koji imaju implikacije u području obrane. Stoga Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke, ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje, a ne sudjeluje ni u financiranju ove operacije,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odluka (ZVSP) 2015/778 mijenja se kako slijedi:

| 1. | U članku 11. dodaje se sljedeći stavak:

  „7.   Za razdoblje od 1. listopada 2019. do 31. ožujka 2020. referentni iznos za zajedničke troškove operacije EUNAVFOR MED SOPHIA iznosi 3 059 000 EUR. Postotak referentnog iznosa iz članka 25. stavka 1. Odluke (ZVSP) 2015/528 iznosi 15 % u obvezama i 0 % za plaćanja.”. |
| --- | --- |

1.

U članku 11. dodaje se sljedeći stavak:

„7.   Za razdoblje od 1. listopada 2019. do 31. ožujka 2020. referentni iznos za zajedničke troškove operacije EUNAVFOR MED SOPHIA iznosi 3 059 000 EUR. Postotak referentnog iznosa iz članka 25. stavka 1. Odluke (ZVSP) 2015/528 iznosi 15 % u obvezama i 0 % za plaćanja.”.

| 2. | U članku 13. drugi stavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Operacija EUNAVFOR MED SOPHIA završava 31. ožujka 2020.”. |
| --- | --- |

2.

U članku 13. drugi stavak zamjenjuje se sljedećim:

„Operacija EUNAVFOR MED SOPHIA završava 31. ožujka 2020.”.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Primjenjuje se od 1. listopada 2019.

Sastavljeno u Bruxellesu 26. rujna 2019.

Za Vijeće

Predsjednik

T. HARAKKA

---

(1)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2015/778 od 18. svibnja 2015. o vojnoj operaciji Europske unije na južnom središnjem Sredozemlju (EUNAVFOR MED SOPHIA) (SL L 122, 19.5.2015., str. 31.).

1

(2)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2019/535 od 29. ožujka 2019. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2015/778 o vojnoj operaciji Europske unije na južnom središnjem Sredozemlju (EUNAVFOR MED SOPHIA) (SL L 92, 1.4.2019., str. 1.).

2

---

| 27.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | L 248/74 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

L 248/74

---

ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2019/1596

od 26. rujna 2019.

o izmjeni Odluke (ZVSP) 2017/2074 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Venezueli

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 29.,

uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

budući da:

| (1) | Vijeće je 13. studenoga 2017. donijelo Odluku (ZVSP) 2017/2074 (1) o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Venezueli. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 13. studenoga 2017. donijelo Odluku (ZVSP) 2017/2074 (1) o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Venezueli.

| (2) | Visoki predstavnik 16. srpnja 2019. dao je izjavu u ime Unije u kojoj se navodi da politička kriza i gospodarski kolaps u Venezueli i dalje teško pogađaju stanovništvo, što pokazuje činjenica da je 4 milijuna ljudi pobjeglo iz Venezuele, i da je kriza i dalje glavni uzrok nestabilnosti regije. |
| --- | --- |

(2)

Visoki predstavnik 16. srpnja 2019. dao je izjavu u ime Unije u kojoj se navodi da politička kriza i gospodarski kolaps u Venezueli i dalje teško pogađaju stanovništvo, što pokazuje činjenica da je 4 milijuna ljudi pobjeglo iz Venezuele, i da je kriza i dalje glavni uzrok nestabilnosti regije.

| (3) | U izjavi je istaknuto da se u nedavno objavljenom izvješću visokog povjerenika UN-a za ljudska prava („izvješće”) na jasan i detaljan način potvrđuju opseg i ozbiljnost kršenja ljudskih prava, urušavanje vladavine prava i razgradnja demokratskih institucija u Venezueli. Osim toga, u izjavi je spomenuta tragična smrt kapetana Acoste Arévala dok je bio u pritvoru sigurnosnih snaga Venezuele kao očit primjer trajnog pogoršanja stanja ljudskih prava. |
| --- | --- |

(3)

U izjavi je istaknuto da se u nedavno objavljenom izvješću visokog povjerenika UN-a za ljudska prava („izvješće”) na jasan i detaljan način potvrđuju opseg i ozbiljnost kršenja ljudskih prava, urušavanje vladavine prava i razgradnja demokratskih institucija u Venezueli. Osim toga, u izjavi je spomenuta tragična smrt kapetana Acoste Arévala dok je bio u pritvoru sigurnosnih snaga Venezuele kao očit primjer trajnog pogoršanja stanja ljudskih prava.

| (4) | Unija je snažno poduprla nalaze izvješća i pozvala je režim da odmah zaustavi rasprostranjena kršenja ljudskih prava i da u potpunosti surađuje s Uredom visokog povjerenika UN-a za ljudska prava te u svim posebnim postupcima UN-a kako bi se osigurala provedba preporuka iz izvješća. Unija je također izrazila spremnost da započne s radom na primjeni ciljanih mjera protiv onih članova sigurnosnih snaga koji sudjeluju u mučenju i drugim teškim kršenjima ljudskih prava. |
| --- | --- |

(4)

Unija je snažno poduprla nalaze izvješća i pozvala je režim da odmah zaustavi rasprostranjena kršenja ljudskih prava i da u potpunosti surađuje s Uredom visokog povjerenika UN-a za ljudska prava te u svim posebnim postupcima UN-a kako bi se osigurala provedba preporuka iz izvješća. Unija je također izrazila spremnost da započne s radom na primjeni ciljanih mjera protiv onih članova sigurnosnih snaga koji sudjeluju u mučenju i drugim teškim kršenjima ljudskih prava.

| (5) | S obzirom na i dalje teško stanje u Venezueli, o kojem je izvijestio i visoki povjerenik UN-a za ljudska prava, te s obzirom na odgovornost za teška kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje, koja su počinili dijelovi venezuelskih sigurnosnih i obavještajnih snaga s ciljem podupiranja režima, sedam osoba trebalo bi uvrstiti na popis fizičkih i pravnih osoba, subjekata i tijela koji podliježu mjerama ograničavanja iz Priloga I. Odluci (ZVSP) 2017/2074. |
| --- | --- |

(5)

S obzirom na i dalje teško stanje u Venezueli, o kojem je izvijestio i visoki povjerenik UN-a za ljudska prava, te s obzirom na odgovornost za teška kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje, koja su počinili dijelovi venezuelskih sigurnosnih i obavještajnih snaga s ciljem podupiranja režima, sedam osoba trebalo bi uvrstiti na popis fizičkih i pravnih osoba, subjekata i tijela koji podliježu mjerama ograničavanja iz Priloga I. Odluci (ZVSP) 2017/2074.

| (6) | Prilog I. Odluci (ZVSP) 2017/2074 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(6)

Prilog I. Odluci (ZVSP) 2017/2074 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Prilog I. Odluci (ZVSP) 2017/2074 mijenja se kako je navedeno u Prilogu ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 26. rujna 2019.

Za Vijeće

Predsjednik

T. HARAKKA

---

(1)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2017/2074 od 13. studenoga 2017. o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Venezueli (SL L 295, 14.11.2017., str. 60.).

1

---

PRILOG

Na popis fizičkih i pravnih osoba, subjekata i tijela naveden u Prilogu I. Odluci (ZVSP) 2017/2074 dodaju se sljedeće osobe:

| | Ime | Identifikacijski podaci | Razlozi | Datum uvrštenja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „19. | Nestor Blanco Hurtado | Datum rođenja: 26. rujna 1982.
  Broj osobne iskaznice: V-15222057
  Spol: muški | Bojnik u Bolivarijanskoj nacionalnoj gardi (GNB), djelovao zajedno sa službenicima u Glavnoj upravi vojne protuobavještajne službe (Dirección General de Contrainteligencia Militar (DGCIM)) najkasnije od prosinca 2017. Odgovoran za teška kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje, prekomjernu upotrebu sile i zlostavljanje pritvorenika u objektima DGCIM-a. | 27.9.2019. |
| 20. | Rafael Ramon Blanco Marrero | Datum rođenja: 28. veljače 1968.
  Broj osobne iskaznice: V-6250588
  Spol: muški | Zamjenik direktora Glavne uprave vojne protuobavještajne službe (Dirección General de Contrainteligencia Militar (DGCIM)) najkasnije od prosinca 2018. i general zbora venezuelske Bolivarijanske nacionalne vojske od 5. srpnja 2019. Odgovoran za teška kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje, prekomjernu upotrebu sile i zlostavljanje pritvorenika u objektima DGCIM-a koja su pod njegovim zapovjedništvom počinili službenici DGCIM-a. Povezan sa smrću kapetana Acoste. | 27.9.2019. |
| 21. | Carlos Calderon | Spol: muški | Visoki dužnosnik (nazivan povjerenikom, direktorom i glavnim direktorom) u Bolivarijanskoj nacionalnoj obavještajnoj službi (SEBIN). Odgovoran za teška kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje, prekomjernu upotrebu sile i zlostavljanje pritvorenika u objektima SEBIN-a. Konkretno, sudjelovao je u mučenjima te okrutnom, neljudskom i ponižavajućem postupanju prema pritvorenicima u El Helicoideu, SEBIN-ovu zatvoru, te bio odgovoran za ta djela. | 27.9.2019. |
| 22. | Alexis Enrique Escalona Marrero | Datum rođenja: 12. listopada 1962.
  Spol: muški | Vršitelj dužnosti voditelja Nacionalnog ureda za suzbijanje organiziranog kriminala i financiranja terorizma (ONDOFT). Nacionalni zapovjednik Nacionalnog zapovjedništva za suzbijanje iznuda i otmica (Comando Nacional Antiextorsión y Secuestro (CONAS)) između 2014. i 2017. Odgovoran za teška kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje, prekomjernu upotrebu sile i zlostavljanje pritvorenika koja su pod njegovim zapovjedništvom počinili članovi CONAS-a. Također odgovoran za represiju civilnog društva koju su pod njegovim zapovjedništvom proveli članovi CONAS-a. | 27.9.2019. |
| 23. | Rafael Antonio Franco Quintero | Datum rođenja: 14. listopada 1973.
  Broj osobne iskaznice: V-11311672
  Spol: muški | Agent u Bolivarijanskoj nacionalnoj obavještajnoj službi (SEBIN). Voditelj istraga Glavne uprave vojne protuobavještajne službe (Dirección General de Contrainteligencia Militar (DGCIM)) najmanje između 2017. i prosinca 2018. Odgovoran za teška kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje, prekomjernu upotrebu sile i zlostavljanje pritvorenika u objektima DGCIMA-a koja su pod njegovim zapovjedništvom počinili članovi DGCIMA-a. Također odgovoran za represiju civilnog društva i demokratske oporbe koju su pod njegovim zapovjedništvom proveli članovi DGCIM-a. Povezan sa smrću kapetana Acoste. | 27.9.2019. |
| 24. | Alexander Enrique Granko Arteaga | Datum rođenja: 25. ožujka 1981.
  Broj osobne iskaznice: V-14970215
  Spol: muški | Voditelj (direktor) odjela za posebne poslove (DAE) Glavne uprave vojne protuobavještajne službe (Dirección General de Contrainteligencia Militar (DGCIM)). Odgovoran za teška kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje, prekomjernu upotrebu sile koja je uzrokovala smrt i ozljede te zlostavljanje pritvorenika u objektima DGCIMA-a koja su počinili on i službenici pod njegovim zapovjedništvom. Također odgovoran za represiju civilnog društva koju su pod njegovim zapovjedništvom proveli članovi DGCIM-a te je izravno sudjelovao u toj represiji. Povezan sa smrću kapetana Acoste. | 27.9.2019. |
| 25. | Hannover Esteban Guerrero Mijares | Datum rođenja: 14. siječnja 1971.
  Spol: muški | Voditelj istraga u Glavnoj upravi vojne protuobavještajne službe (Dirección General de Contrainteligencia Militar (DGCIM)) najmanje između travnja 2019. i kolovoza 2019. Kao voditelj istraga nadzirao je objekt DGCIM-a u Boleiti. Odgovoran za teška kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje, prekomjernu upotrebu sile i zlostavljanje pritvorenika koja su počinili on i službenici pod njegovim zapovjedništvom, osobito u Boleiti. Povezan sa smrću kapetana Acoste. | 27.9.2019.” |

Ime

Identifikacijski podaci

Razlozi

Datum uvrštenja

„19.

Nestor Blanco Hurtado

Datum rođenja: 26. rujna 1982.

Broj osobne iskaznice: V-15222057

Spol: muški

Bojnik u Bolivarijanskoj nacionalnoj gardi (GNB), djelovao zajedno sa službenicima u Glavnoj upravi vojne protuobavještajne službe (Dirección General de Contrainteligencia Militar (DGCIM)) najkasnije od prosinca 2017. Odgovoran za teška kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje, prekomjernu upotrebu sile i zlostavljanje pritvorenika u objektima DGCIM-a.

27.9.2019.

20.

Rafael Ramon Blanco Marrero

Datum rođenja: 28. veljače 1968.

Broj osobne iskaznice: V-6250588

Spol: muški

Zamjenik direktora Glavne uprave vojne protuobavještajne službe (Dirección General de Contrainteligencia Militar (DGCIM)) najkasnije od prosinca 2018. i general zbora venezuelske Bolivarijanske nacionalne vojske od 5. srpnja 2019. Odgovoran za teška kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje, prekomjernu upotrebu sile i zlostavljanje pritvorenika u objektima DGCIM-a koja su pod njegovim zapovjedništvom počinili službenici DGCIM-a. Povezan sa smrću kapetana Acoste.

27.9.2019.

21.

Carlos Calderon

Spol: muški

Visoki dužnosnik (nazivan povjerenikom, direktorom i glavnim direktorom) u Bolivarijanskoj nacionalnoj obavještajnoj službi (SEBIN). Odgovoran za teška kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje, prekomjernu upotrebu sile i zlostavljanje pritvorenika u objektima SEBIN-a. Konkretno, sudjelovao je u mučenjima te okrutnom, neljudskom i ponižavajućem postupanju prema pritvorenicima u El Helicoideu, SEBIN-ovu zatvoru, te bio odgovoran za ta djela.

27.9.2019.

22.

Alexis Enrique Escalona Marrero

Datum rođenja: 12. listopada 1962.

Spol: muški

Vršitelj dužnosti voditelja Nacionalnog ureda za suzbijanje organiziranog kriminala i financiranja terorizma (ONDOFT). Nacionalni zapovjednik Nacionalnog zapovjedništva za suzbijanje iznuda i otmica (Comando Nacional Antiextorsión y Secuestro (CONAS)) između 2014. i 2017. Odgovoran za teška kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje, prekomjernu upotrebu sile i zlostavljanje pritvorenika koja su pod njegovim zapovjedništvom počinili članovi CONAS-a. Također odgovoran za represiju civilnog društva koju su pod njegovim zapovjedništvom proveli članovi CONAS-a.

27.9.2019.

23.

Rafael Antonio Franco Quintero

Datum rođenja: 14. listopada 1973.

Broj osobne iskaznice: V-11311672

Spol: muški

Agent u Bolivarijanskoj nacionalnoj obavještajnoj službi (SEBIN). Voditelj istraga Glavne uprave vojne protuobavještajne službe (Dirección General de Contrainteligencia Militar (DGCIM)) najmanje između 2017. i prosinca 2018. Odgovoran za teška kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje, prekomjernu upotrebu sile i zlostavljanje pritvorenika u objektima DGCIMA-a koja su pod njegovim zapovjedništvom počinili članovi DGCIMA-a. Također odgovoran za represiju civilnog društva i demokratske oporbe koju su pod njegovim zapovjedništvom proveli članovi DGCIM-a. Povezan sa smrću kapetana Acoste.

27.9.2019.

24.

Alexander Enrique Granko Arteaga

Datum rođenja: 25. ožujka 1981.

Broj osobne iskaznice: V-14970215

Spol: muški

Voditelj (direktor) odjela za posebne poslove (DAE) Glavne uprave vojne protuobavještajne službe (Dirección General de Contrainteligencia Militar (DGCIM)). Odgovoran za teška kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje, prekomjernu upotrebu sile koja je uzrokovala smrt i ozljede te zlostavljanje pritvorenika u objektima DGCIMA-a koja su počinili on i službenici pod njegovim zapovjedništvom. Također odgovoran za represiju civilnog društva koju su pod njegovim zapovjedništvom proveli članovi DGCIM-a te je izravno sudjelovao u toj represiji. Povezan sa smrću kapetana Acoste.

27.9.2019.

25.

Hannover Esteban Guerrero Mijares

Datum rođenja: 14. siječnja 1971.

Spol: muški

Voditelj istraga u Glavnoj upravi vojne protuobavještajne službe (Dirección General de Contrainteligencia Militar (DGCIM)) najmanje između travnja 2019. i kolovoza 2019. Kao voditelj istraga nadzirao je objekt DGCIM-a u Boleiti. Odgovoran za teška kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje, prekomjernu upotrebu sile i zlostavljanje pritvorenika koja su počinili on i službenici pod njegovim zapovjedništvom, osobito u Boleiti. Povezan sa smrću kapetana Acoste.

27.9.2019.”

---

| 27.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | L 248/77 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

L 248/77

---

DELEGIRANA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2019/1597

оd 3. svibnja 2019.

o dopuni Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u odnosu na zajedničku metodologiju i minimalne zahtjeve u pogledu kvalitete za ujednačeno mjerenje razine otpada od hrane

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (1), a posebno njezin članak 9. stavak 8.,

budući da:

| (1) | Direktivom 2008/98/EZ utvrđena je obveza država članica da u svoje programe za sprečavanje nastanka otpada uključe sprečavanje nastanka otpada od hrane te da prate i procjenjuju provedbu svojih mjera za sprečavanje nastanka otpada od hrane mjerenjem razine otpada od hrane na temelju zajedničke metodologije. Tu zajedničku metodologiju i minimalne zahtjeve u pogledu kvalitete za ujednačeno mjerenje razine otpada od hrane treba utvrditi Komisija na temelju rezultata rada Platforme EU-a o gubitku i rasipanju hrane. |
| --- | --- |

(1)

Direktivom 2008/98/EZ utvrđena je obveza država članica da u svoje programe za sprečavanje nastanka otpada uključe sprečavanje nastanka otpada od hrane te da prate i procjenjuju provedbu svojih mjera za sprečavanje nastanka otpada od hrane mjerenjem razine otpada od hrane na temelju zajedničke metodologije. Tu zajedničku metodologiju i minimalne zahtjeve u pogledu kvalitete za ujednačeno mjerenje razine otpada od hrane treba utvrditi Komisija na temelju rezultata rada Platforme EU-a o gubitku i rasipanju hrane.

| (2) | Definicijom „hrane” utvrđenom u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (2) obuhvaćena je sva hrana, duž cijelog lanca opskrbe hranom od proizvodnje do potrošnje. Hrana uključuje i nejestive dijelove, kao što su kosti pričvršćene za meso namijenjeno prehrani ljudi, ako tijekom proizvodnje hrane nisu odvojeni od jestivih dijelova. Stoga otpad od hrane može sadržavati stavke koje uključuju dijelove hrane namijenjene za prehranu i dijelove hrane koji nisu namijenjeni za prehranu. |
| --- | --- |

(2)

Definicijom „hrane” utvrđenom u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (2) obuhvaćena je sva hrana, duž cijelog lanca opskrbe hranom od proizvodnje do potrošnje. Hrana uključuje i nejestive dijelove, kao što su kosti pričvršćene za meso namijenjeno prehrani ljudi, ako tijekom proizvodnje hrane nisu odvojeni od jestivih dijelova. Stoga otpad od hrane može sadržavati stavke koje uključuju dijelove hrane namijenjene za prehranu i dijelove hrane koji nisu namijenjeni za prehranu.

| (3) | Otpad od hrane ne uključuje gubitke u fazama lanca opskrbe hranom u kojima određeni proizvodi još nisu postali hrana kako je definirana u članku 2. Uredbe (EZ) br. 178/2002, kao što su jestive biljke koje nisu ubrane. Isto tako ne uključuje nusproizvode iz proizvodnje hrane koji ispunjavaju kriterije iz članka 5. stavka 1. Direktive 2008/98/EZ jer takvi nusproizvodi nisu otpad. |
| --- | --- |

(3)

Otpad od hrane ne uključuje gubitke u fazama lanca opskrbe hranom u kojima određeni proizvodi još nisu postali hrana kako je definirana u članku 2. Uredbe (EZ) br. 178/2002, kao što su jestive biljke koje nisu ubrane. Isto tako ne uključuje nusproizvode iz proizvodnje hrane koji ispunjavaju kriterije iz članka 5. stavka 1. Direktive 2008/98/EZ jer takvi nusproizvodi nisu otpad.

| (4) | Potrebno je spriječiti i smanjiti rasipanje hrane u cijelom lancu opskrbe hranom. Budući da se vrste otpada od hrane i čimbenici koji pridonose nastanku otpada od hrane znatno razlikuju u različitim fazama lanca opskrbe hranom, rasipanje hrane trebalo bi mjeriti odvojeno za svaku fazu. |
| --- | --- |

(4)

Potrebno je spriječiti i smanjiti rasipanje hrane u cijelom lancu opskrbe hranom. Budući da se vrste otpada od hrane i čimbenici koji pridonose nastanku otpada od hrane znatno razlikuju u različitim fazama lanca opskrbe hranom, rasipanje hrane trebalo bi mjeriti odvojeno za svaku fazu.

| (5) | Raspodjela otpada od hrane na različite faze lanca opskrbe hranom trebala bi se provoditi u skladu sa zajedničkom statističkom klasifikacijom ekonomskih djelatnosti u Uniji koja je uspostavljena Uredbom (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kao „NACE Revision 2”. U nedostatku odgovarajuće klasifikacije NACE Rev. 2 dodjelu „kućanstvima” trebalo bi provesti upućivanjem na točku 1.2. odjeljka 8. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 2150/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (4). |
| --- | --- |

(5)

Raspodjela otpada od hrane na različite faze lanca opskrbe hranom trebala bi se provoditi u skladu sa zajedničkom statističkom klasifikacijom ekonomskih djelatnosti u Uniji koja je uspostavljena Uredbom (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kao „NACE Revision 2”. U nedostatku odgovarajuće klasifikacije NACE Rev. 2 dodjelu „kućanstvima” trebalo bi provesti upućivanjem na točku 1.2. odjeljka 8. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 2150/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (4).

| (6) | Iako Odluka Komisije 2000/532/EZ (5) o europskom popisu otpada ne omogućuje uvijek preciznu identifikaciju otpada od hrane, ona može nacionalnim tijelima pružiti smjernice u kontekstu mjerenja otpada od hrane. |
| --- | --- |

(6)

Iako Odluka Komisije 2000/532/EZ (5) o europskom popisu otpada ne omogućuje uvijek preciznu identifikaciju otpada od hrane, ona može nacionalnim tijelima pružiti smjernice u kontekstu mjerenja otpada od hrane.

| (7) | Poljoprivredni materijal iz članka 2. stavka 1. točke (f) Direktive 2008/98/EZ i nusproizvodi životinjskog podrijetla iz članka 2. stavka 2. točke (b) Direktive 2008/98/EZ isključeni su iz područja primjene te direktive te se stoga ne bi trebali mjeriti kao otpad od hrane. |
| --- | --- |

(7)

Poljoprivredni materijal iz članka 2. stavka 1. točke (f) Direktive 2008/98/EZ i nusproizvodi životinjskog podrijetla iz članka 2. stavka 2. točke (b) Direktive 2008/98/EZ isključeni su iz područja primjene te direktive te se stoga ne bi trebali mjeriti kao otpad od hrane.

| (8) | Kako bi metodologija bila primjenjiva u praksi i kako bi teret praćenja bio razmjeran i razuman, neki tokovi otpada za koje se očekuje da neće uključivati otpad od hrane ili da će uključivati zanemarive količine otpada od hrane ne bi se trebali mjeriti kao otpad od hrane. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi metodologija bila primjenjiva u praksi i kako bi teret praćenja bio razmjeran i razuman, neki tokovi otpada za koje se očekuje da neće uključivati otpad od hrane ili da će uključivati zanemarive količine otpada od hrane ne bi se trebali mjeriti kao otpad od hrane.

| (9) | Kako bi se poboljšala preciznost mjerenja otpada od hrane, neprehrambene materijale koji su pomiješani s otpadom od hrane (npr. zemlja ili ambalaža) trebalo bi u najvećoj mogućoj mjeri isključiti iz mase otpada od hrane. |
| --- | --- |

(9)

Kako bi se poboljšala preciznost mjerenja otpada od hrane, neprehrambene materijale koji su pomiješani s otpadom od hrane (npr. zemlja ili ambalaža) trebalo bi u najvećoj mogućoj mjeri isključiti iz mase otpada od hrane.

| (10) | Nekoliko vrsta hrane obično se baca kao otpadne vode ili s otpadnim vodama, kao što su obična i mineralna voda u boci, pića i ostale tekućine. Zasad ne postoje metode za mjerenje takvog otpada kojima bi se jamčila dovoljna razina pouzdanosti i usporedivosti dostavljenih podataka. Stoga takve vrste hrane ne bi trebalo mjeriti kao otpad od hrane. Međutim, države članice trebale bi imati mogućnost dobrovoljnog dostavljanja informacija o tim vrstama hrane. |
| --- | --- |

(10)

Nekoliko vrsta hrane obično se baca kao otpadne vode ili s otpadnim vodama, kao što su obična i mineralna voda u boci, pića i ostale tekućine. Zasad ne postoje metode za mjerenje takvog otpada kojima bi se jamčila dovoljna razina pouzdanosti i usporedivosti dostavljenih podataka. Stoga takve vrste hrane ne bi trebalo mjeriti kao otpad od hrane. Međutim, države članice trebale bi imati mogućnost dobrovoljnog dostavljanja informacija o tim vrstama hrane.

| (11) | Iako su tvari koje su namijenjene za uporabu kao hrana za životinje iz članka 2. stavka 2. točke (e) Direktive 2008/98/EZ isključene iz područja primjene te direktive i stoga ih ne bi trebalo mjeriti kao otpad od hrane, informacije o hrani izvorno namijenjenoj prehrani ljudi te potom preusmjerenoj u hranu za životinje (uključujući bivšu hranu kako je definirana u točki 3. dijela A Priloga Uredbi Komisije (EU) br. 68/2013) (6) važne su za razumijevanje tokova materijala povezanih s hranom i mogu biti korisne pri planiranju ciljane politike sprečavanja rasipanja hrane. Zbog toga bi države članice trebale imati mogućnost dostaviti te informacije na dobrovoljnoj osnovi prema istom obrascu. |
| --- | --- |

(11)

Iako su tvari koje su namijenjene za uporabu kao hrana za životinje iz članka 2. stavka 2. točke (e) Direktive 2008/98/EZ isključene iz područja primjene te direktive i stoga ih ne bi trebalo mjeriti kao otpad od hrane, informacije o hrani izvorno namijenjenoj prehrani ljudi te potom preusmjerenoj u hranu za životinje (uključujući bivšu hranu kako je definirana u točki 3. dijela A Priloga Uredbi Komisije (EU) br. 68/2013) (6) važne su za razumijevanje tokova materijala povezanih s hranom i mogu biti korisne pri planiranju ciljane politike sprečavanja rasipanja hrane. Zbog toga bi države članice trebale imati mogućnost dostaviti te informacije na dobrovoljnoj osnovi prema istom obrascu.

| (12) | Kako bi se omogućilo precizno navođenje količine otpada od hrane nastalog u svakoj fazi lanca opskrbe hranom, države članice trebale bi provesti detaljno mjerenje količine otpada od hrane. Takvo detaljno mjerenje trebalo bi redovito provoditi u svakoj fazi lanca opskrbe hranom, a najmanje jedanput u četiri godine. |
| --- | --- |

(12)

Kako bi se omogućilo precizno navođenje količine otpada od hrane nastalog u svakoj fazi lanca opskrbe hranom, države članice trebale bi provesti detaljno mjerenje količine otpada od hrane. Takvo detaljno mjerenje trebalo bi redovito provoditi u svakoj fazi lanca opskrbe hranom, a najmanje jedanput u četiri godine.

| (13) | Prema članku 37. stavku 3. Direktive 2008/98/EZ, države članice svake godine dostavljaju izvješća o količinama otpada od hrane. Kako bi se osigurala proporcionalnost i smanjilo administrativno opterećenje, državama članicama trebalo bi za potrebe tih godišnjih izvješća osigurati niz metoda za mjerenje otpada od hrane, uključujući postojeće analize nastanka otpada od hrane, nove namjenske studije o rasipanju hrane, podatke prikupljene za statističke podatke o otpadu ili obveze izvješćivanja o otpadu te druge socioekonomske podatke ili kombinaciju tih mogućnosti. U najvećoj bi mjeri trebalo koristiti etablirane izvore podataka kao što je europski statistički sustav. |
| --- | --- |

(13)

Prema članku 37. stavku 3. Direktive 2008/98/EZ, države članice svake godine dostavljaju izvješća o količinama otpada od hrane. Kako bi se osigurala proporcionalnost i smanjilo administrativno opterećenje, državama članicama trebalo bi za potrebe tih godišnjih izvješća osigurati niz metoda za mjerenje otpada od hrane, uključujući postojeće analize nastanka otpada od hrane, nove namjenske studije o rasipanju hrane, podatke prikupljene za statističke podatke o otpadu ili obveze izvješćivanja o otpadu te druge socioekonomske podatke ili kombinaciju tih mogućnosti. U najvećoj bi mjeri trebalo koristiti etablirane izvore podataka kao što je europski statistički sustav.

| (14) | Kako bi se osiguralo ujednačeno praćenje tokova materijala u lancu opskrbe hranom u kontekstu ciljane politike sprečavanja rasipanja hrane, trebalo bi se pobrinuti da države članice koje odluče detaljnije mjeriti otpad od hrane ili proširiti pokrivenost mjerenjem na povezane tokove materijala to mogu činiti prema istom obrascu. |
| --- | --- |

(14)

Kako bi se osiguralo ujednačeno praćenje tokova materijala u lancu opskrbe hranom u kontekstu ciljane politike sprečavanja rasipanja hrane, trebalo bi se pobrinuti da države članice koje odluče detaljnije mjeriti otpad od hrane ili proširiti pokrivenost mjerenjem na povezane tokove materijala to mogu činiti prema istom obrascu.

| (15) | Kako bi se omogućila provjera dostavljenih podataka i poboljšanje metoda mjerenja te kako bi se osigurala usporedivost tih metoda, države članice trebale bi dostaviti dodatne informacije povezane s metodama mjerenja i kvalitetom prikupljenih podataka, |
| --- | --- |

(15)

Kako bi se omogućila provjera dostavljenih podataka i poboljšanje metoda mjerenja te kako bi se osigurala usporedivost tih metoda, države članice trebale bi dostaviti dodatne informacije povezane s metodama mjerenja i kvalitetom prikupljenih podataka,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Područje primjene mjerenja otpada od hrane

1.   Količine otpada od hrane mjere se odvojeno za sljedeće faze lanca opskrbe hranom:

| (a) | primarna proizvodnja; |
| --- | --- |

(a)

primarna proizvodnja;

| (b) | prerada i proizvodnja; |
| --- | --- |

(b)

prerada i proizvodnja;

| (c) | maloprodaja i distribucija hrane; |
| --- | --- |

(c)

maloprodaja i distribucija hrane;

| (d) | restorani i mjesta na kojima se poslužuje hrana; |
| --- | --- |

(d)

restorani i mjesta na kojima se poslužuje hrana;

| (e) | kućanstva. |
| --- | --- |

(e)

kućanstva.

2.   Otpad od hrane pripisuje se svakoj fazi lanca opskrbe hranom iz stavka 1. u skladu s Prilogom I.

3.   Mjerenje obuhvaća otpad od hrane koji je razvrstan pod oznakama otpada iz Priloga II. ili pod svakom drugom oznakom otpada za otpad koji uključuje otpad od hrane.

4.   Mjerenje otpada od hrane ne obuhvaća sljedeće stavke:

| (a) | poljoprivredni materijal iz članka 2. stavka 1. točke (f) Direktive 2008/98/EZ; |
| --- | --- |

(a)

poljoprivredni materijal iz članka 2. stavka 1. točke (f) Direktive 2008/98/EZ;

| (b) | nusproizvode životinjskog podrijetla iz članka 2. stavka 2. točke (b) Direktive 2008/98/EZ; |
| --- | --- |

(b)

nusproizvode životinjskog podrijetla iz članka 2. stavka 2. točke (b) Direktive 2008/98/EZ;

| (c) | ostatke otpada od hrane prikupljene u ambalažnom otpadu razvrstanom pod oznakom otpada „15 01 – Ambalaža (uključujući odvojeno prikupljen komunalni ambalažni otpad)” u Europskom popisu otpada kako je utvrđen u Odluci 2000/532/EZ; |
| --- | --- |

(c)

ostatke otpada od hrane prikupljene u ambalažnom otpadu razvrstanom pod oznakom otpada „15 01 – Ambalaža (uključujući odvojeno prikupljen komunalni ambalažni otpad)” u Europskom popisu otpada kako je utvrđen u Odluci 2000/532/EZ;

| (d) | ostatke otpada od hrane prikupljene u otpadu razvrstanom pod oznakom otpada: „20 03 03 – Ostaci od čišćenja ulica” u Europskom popisu otpada kako je utvrđen u Odluci 2000/532/EZ; |
| --- | --- |

(d)

ostatke otpada od hrane prikupljene u otpadu razvrstanom pod oznakom otpada: „20 03 03 – Ostaci od čišćenja ulica” u Europskom popisu otpada kako je utvrđen u Odluci 2000/532/EZ;

| (e) | neprehrambene materijale koji su pri prikupljanju pomiješani s otpadom od hrane, u mjeri u kojoj je to moguće. |
| --- | --- |

(e)

neprehrambene materijale koji su pri prikupljanju pomiješani s otpadom od hrane, u mjeri u kojoj je to moguće.

5.   Mjerenje otpada od hrane ne obuhvaća sljedeće stavke, ne dovodeći u pitanje dobrovoljno mjerenje iz članka 3.:

| (a) | otpad od hrane ocijeđen kao otpadne vode ili s otpadnim vodama; |
| --- | --- |

(a)

otpad od hrane ocijeđen kao otpadne vode ili s otpadnim vodama;

| (b) | tvari namijenjene za uporabu kao hrana za životinje iz članka 2. stavka 2. točke (e) Direktive 2008/98/EZ. |
| --- | --- |

(b)

tvari namijenjene za uporabu kao hrana za životinje iz članka 2. stavka 2. točke (e) Direktive 2008/98/EZ.

Članak 2.

Metodologija mjerenja otpada od hrane

1.   Države članice svake godine mjere količinu otpada od hrane koji je nastao u punoj kalendarskoj godini.

2.   Države članice mjere količinu otpada od hrane u određenoj fazi lanca opskrbe hranom primjenom metodologije utvrđene u Prilogu III. barem jedanput svake četiri godine.

3.   Ako se ne koristi metodologija utvrđena u Prilogu III., države članice mjere količinu otpada od hrane u određenoj fazi lanca opskrbe hranom primjenom metodologije utvrđene u Prilogu IV.

4.   Za prvo razdoblje izvješćivanja, kako je navedeno u članku 37. stavku 3. trećem podstavku Direktive 2008/98/EZ, države članice mjere količinu otpada od hrane u svim fazama lanca opskrbe hranom primjenom metodologije utvrđene u Prilogu III. Države članice za to razdoblje mogu koristiti podatke prikupljene u već postojećim mehanizmima za godinu 2017. ili kasnije.

5.   Količine otpada od hrane mjere se u metričkim tonama svježe mase.

Članak 3.

Dobrovoljno mjerenje

Države članice mogu izmjeriti razine otpada od hrane i dostaviti Komisiji dodatne podatke o njima te podatke o sprečavanju rasipavanja hrane. Ti podaci mogu uključivati sljedeće:

| (a) | količine otpada od hrane za koji se smatra da se sastoji od dijelova hrane namijenjene za prehranu ljudi; |
| --- | --- |

(a)

količine otpada od hrane za koji se smatra da se sastoji od dijelova hrane namijenjene za prehranu ljudi;

| (b) | količine otpada od hrane ocijeđenog kao otpadne vode ili s otpadnim vodama; |
| --- | --- |

(b)

količine otpada od hrane ocijeđenog kao otpadne vode ili s otpadnim vodama;

| (c) | količine otpada od hrane koja je redistribuirana za ljudsku potrošnju, kako je navedeno u članku 9. stavku 1. točki (h) Direktive 2008/98/EZ; |
| --- | --- |

(c)

količine otpada od hrane koja je redistribuirana za ljudsku potrošnju, kako je navedeno u članku 9. stavku 1. točki (h) Direktive 2008/98/EZ;

| (d) | količine hrane koja više nije namijenjena prehrani ljudi i koja je stavljena na tržište radi prerade u hranu za životinje koju obavlja subjekt u poslovanju hranom za životinje kako je definiran u članku 3. stavku 6. Uredbe (EZ) br. 178/2002; |
| --- | --- |

(d)

količine hrane koja više nije namijenjena prehrani ljudi i koja je stavljena na tržište radi prerade u hranu za životinje koju obavlja subjekt u poslovanju hranom za životinje kako je definiran u članku 3. stavku 6. Uredbe (EZ) br. 178/2002;

| (e) | bivša hrana kako je definirana u točki 3. dijela A Priloga Uredbi (EU) br. 68/2013. |
| --- | --- |

(e)

bivša hrana kako je definirana u točki 3. dijela A Priloga Uredbi (EU) br. 68/2013.

Članak 4.

Minimalni zahtjevi u pogledu kvalitete

1.   Države članice poduzimaju odgovarajuće mjere kako bi se osigurala pouzdanost i točnost mjerenja otpada od hrane. Države članice konkretno moraju osigurati sljedeće:

| (a) | mjerenja provedena u skladu s metodologijom utvrđenom u Prilogu III. temelje se na reprezentativnom uzorku populacije na koji se primjenjuju njezini rezultati te na odgovarajući način odražavaju razlike u podacima o količinama otpada od hrane koji treba mjeriti; |
| --- | --- |

(a)

mjerenja provedena u skladu s metodologijom utvrđenom u Prilogu III. temelje se na reprezentativnom uzorku populacije na koji se primjenjuju njezini rezultati te na odgovarajući način odražavaju razlike u podacima o količinama otpada od hrane koji treba mjeriti;

| (b) | mjerenja provedena u skladu s metodologijom utvrđenom u Prilogu IV. temelje se na najboljim dostupnim informacijama. |
| --- | --- |

(b)

mjerenja provedena u skladu s metodologijom utvrđenom u Prilogu IV. temelje se na najboljim dostupnim informacijama.

2.   Države članice Komisiji dostavljaju informacije o metodama koje se koriste za mjerenje otpada od hrane za svaku fazu lanca opskrbe hranom i o svim značajnim izmjenama metoda koje se koriste u usporedbi s metodama korištenima za prethodno mjerenje.

Članak 5.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Sastavljeno u Bruxellesu 3. svibnja 2019.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 312, 22.11.2008., str. 3.

1

(2)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

2

(3)  Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim statističkim područjima. (SL L 393, 30.12.2006., str. 1.).

3

(4)  Uredba (EZ) br. 2150/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2002. o statističkim podacima o otpadu (SL L 332, 9.12.2002., str. 1.).

4

(5)  Odluka Komisije 2000/532/EZ od 3. svibnja 2000. koja zamjenjuje Odluku 94/3/EZ o popisu otpada u skladu s člankom 1. točkom (a) Direktive Vijeća 75/442/EEZ o otpadu i Odluku Vijeća 94/904/EZ o utvrđivanju popisa opasnog otpada u skladu s člankom 1. stavkom 4. Direktive Vijeća 91/689/EEZ o opasnom otpadu (SL L 226, 6.9.2000., str. 3.).

5

(6)  Uredba Komisije (EU) br. 68/2013 od 16. siječnja 2013. o Katalogu krmiva (SL L 29, 30.1.2013., str. 1.).

6

---

PRILOG I.

Pripisivanje otpada od hrane različitim fazama lanca opskrbe hranom

| | | Djelatnost u kojoj nastaje otpad |
| --- | --- | --- |
| Faze lanca opskrbe hranom | Odgovarajuća stavka u statističkim podacima o otpadu (1) koji uključuju određenu fazu lanca opskrbe hranom | Odgovarajuća oznaka NACE Rev. 2 | Opis |
| Primarna proizvodnja | Dio stavke 1. | Odjeljak A | Poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo |
| | Područje 01. | Biljna i stočarska proizvodnja, lov i uslužne djelatnosti povezane s njima |
| | Područje 03. | Ribarstvo i akvakultura |
| Prerada i proizvodnja | Dio stavke 3. | Odjeljak C | Proizvodnja |
| | Područje 10. | Proizvodnja prehrambenih proizvoda |
| | Područje 11. | Proizvodnja pića |
| Maloprodaja i ostala distribucija hrane | Dio stavke 17. | Odjeljak G | Trgovina na veliko i na malo; popravak motornih vozila i motocikala |
| | Područje 46. | Trgovina na veliko, osim trgovine motornim vozilima i motociklima |
| | Područje 47. | Trgovina na malo, osim motornih vozila i motocikala |
| Restorani i ugostiteljski objekti | Dio stavke 17. | Odjeljak I | Djelatnost pružanja smještaja i ugostiteljska djelatnost |
| | Područje 55. | Smještaj |
| | Područje 56. | Djelatnosti pripreme i usluživanja hrane i pića |
| Odjeljci N, O, P, Q, R, S | |
| | Područja koja obuhvaćaju djelatnosti u kojima se pružaju ugostiteljske usluge (npr. usluge pripreme i posluživanja hrane za zaposlenike, u ustanovama zdravstvene skrbi, obrazovnim ustanovama, usluge pripreme i posluživanja hrane na putovanju). | |
| Kućanstva | Stavka 19. | „Kućanstva” kako su navedena u odjeljku 8. točki 1.2. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 2150/2002 o statističkim podacima o otpadu | Otpad iz kućanstava |

Djelatnost u kojoj nastaje otpad

Faze lanca opskrbe hranom

Odgovarajuća stavka u statističkim podacima o otpadu (1) koji uključuju određenu fazu lanca opskrbe hranom

Odgovarajuća oznaka NACE Rev. 2

Opis

Primarna proizvodnja

Dio stavke 1.

Odjeljak A

Poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo

Područje 01.

Biljna i stočarska proizvodnja, lov i uslužne djelatnosti povezane s njima

Područje 03.

Ribarstvo i akvakultura

Prerada i proizvodnja

Dio stavke 3.

Odjeljak C

Proizvodnja

Područje 10.

Proizvodnja prehrambenih proizvoda

Područje 11.

Proizvodnja pića

Maloprodaja i ostala distribucija hrane

Dio stavke 17.

Odjeljak G

Trgovina na veliko i na malo; popravak motornih vozila i motocikala

Područje 46.

Trgovina na veliko, osim trgovine motornim vozilima i motociklima

Područje 47.

Trgovina na malo, osim motornih vozila i motocikala

Restorani i ugostiteljski objekti

Dio stavke 17.

Odjeljak I

Djelatnost pružanja smještaja i ugostiteljska djelatnost

Područje 55.

Smještaj

Područje 56.

Djelatnosti pripreme i usluživanja hrane i pića

Odjeljci N, O, P, Q, R, S

Područja koja obuhvaćaju djelatnosti u kojima se pružaju ugostiteljske usluge (npr. usluge pripreme i posluživanja hrane za zaposlenike, u ustanovama zdravstvene skrbi, obrazovnim ustanovama, usluge pripreme i posluživanja hrane na putovanju).

Kućanstva

Stavka 19.

„Kućanstva” kako su navedena u odjeljku 8. točki 1.2. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 2150/2002 o statističkim podacima o otpadu

Otpad iz kućanstava

---

(1)  Odjeljak 8. točka 1. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 2150/2002.

---

PRILOG II.

Oznake otpada u europskom popisu otpada za vrste otpada koje obično uključuju otpad od hrane

| | Primarna proizvodnja






  02 01 02 | otpadna životinjska tkiva |
| --- | --- | --- |
| 02 01 03 | otpadna biljna tkiva |

Primarna proizvodnja

02 01 02

otpadna životinjska tkiva

02 01 03

otpadna biljna tkiva

| | Prerada i proizvodnja






  02 02 | otpad od pripremanja i prerade mesa, ribe i ostale hrane životinjskog podrijetla |
| --- | --- | --- |
| 02 03 | otpad od pripremanja i prerade voća, povrća, žitarica, jestivih ulja, kakaa, kave, čaja i duhana; konzerviranja; proizvodnje kvasca i ekstrakta kvasca, pripremanja melase i fermentacije |
| 02 04 | otpad iz proizvodnje šećera |
| 02 05 | otpad iz proizvodnje mljekarskih proizvoda |
| 02 06 | otpad iz pekarstva i slastičarstva |
| 02 07 | otpad nastao proizvodnjom alkoholnih i bezalkoholnih pića (osim kave, čaja i kakaa) |

Prerada i proizvodnja

02 02

otpad od pripremanja i prerade mesa, ribe i ostale hrane životinjskog podrijetla

02 03

otpad od pripremanja i prerade voća, povrća, žitarica, jestivih ulja, kakaa, kave, čaja i duhana; konzerviranja; proizvodnje kvasca i ekstrakta kvasca, pripremanja melase i fermentacije

02 04

otpad iz proizvodnje šećera

02 05

otpad iz proizvodnje mljekarskih proizvoda

02 06

otpad iz pekarstva i slastičarstva

02 07

otpad nastao proizvodnjom alkoholnih i bezalkoholnih pića (osim kave, čaja i kakaa)

| | Maloprodaja i ostala distribucija hrane






  20 01 08 | biorazgradivi otpad iz kuhinja i iz kantina |
| --- | --- | --- |
| 20 01 25 | jestiva ulja i masti |
| 20 03 01 | miješani komunalni otpad |
| 20 03 02 | otpad s tržnica |
| 16 03 06 | organski otpad koji nije naveden pod 16 03 05 |

Maloprodaja i ostala distribucija hrane

20 01 08

biorazgradivi otpad iz kuhinja i iz kantina

20 01 25

jestiva ulja i masti

20 03 01

miješani komunalni otpad

20 03 02

otpad s tržnica

16 03 06

organski otpad koji nije naveden pod 16 03 05

| | Restorani i ugostiteljski objekti






  20 01 08 | biorazgradivi otpad iz kuhinja i iz kantina |
| --- | --- | --- |
| 20 01 25 | jestiva ulja i masti |
| 20 03 01 | miješani komunalni otpad |

Restorani i ugostiteljski objekti

20 01 08

biorazgradivi otpad iz kuhinja i iz kantina

20 01 25

jestiva ulja i masti

20 03 01

miješani komunalni otpad

| | Kućanstva






  20 01 08 | biorazgradivi otpad iz kuhinja i iz kantina |
| --- | --- | --- |
| 20 01 25 | jestiva ulja i masti |
| 20 03 01 | miješani komunalni otpad |

Kućanstva

20 01 08

biorazgradivi otpad iz kuhinja i iz kantina

20 01 25

jestiva ulja i masti

20 03 01

miješani komunalni otpad

---

PRILOG III.

Metodologija za detaljno mjerenje otpada od hrane

Količina otpada od hrane u određenoj fazi lanca opskrbe hranom utvrđuje se mjerenjem otpada od hrane koji je nastao u uzorku subjekata u poslovanju hranom ili kućanstava u skladu s bilo kojom od sljedećih metoda ili kombinacijom tih metoda ili bilo kojom drugom metodom koja je jednako relevantna, reprezentativna i pouzdana.

| Faza lanca opskrbe hranom | Metode mjerenja |
| --- | --- |
| Primarna proizvodnja | — | Izravno mjerenje |

Faza lanca opskrbe hranom

Metode mjerenja

Primarna proizvodnja

—

Izravno mjerenje

| — | Bilanca mase |
| --- | --- |

—

Bilanca mase

| — | Upitnici i razgovori |
| --- | --- |

—

Upitnici i razgovori

| — | Koeficijenti i statistički podaci o proizvodnji. |
| --- | --- |

—

Koeficijenti i statistički podaci o proizvodnji.

| — | Analiza sastava otpada |
| --- | --- |

—

Analiza sastava otpada

Prerada i proizvodnja

Maloprodaja i ostala distribucija hrane

| — | Analiza sastava otpada |
| --- | --- |

—

Analiza sastava otpada

| — | Brojanje/skeniranje |
| --- | --- |

—

Brojanje/skeniranje

Restorani i ugostiteljski objekti

| — | Dnevnici |
| --- | --- |

—

Dnevnici

Kućanstva

Opis metoda

Metode koje se temelje na izravnom pristupu otpadu od hrane/izravno mjerenje

Subjekt s izravnim (fizičkim) pristupom otpadu od hrane primjenjuje sljedeće metode za mjerenje ili procjenu količine otpada od hrane:

| — | izravno mjerenje (vaganje ili procjena obujma)

  Upotreba mjernog uređaja za određivanje mase uzoraka otpada od hrane ili frakcija ukupnog otpada, izravno ili određivanjem na temelju obujma. Uključuje mjerenje odvojeno prikupljenog otpada od hrane. |
| --- | --- |

—

izravno mjerenje (vaganje ili procjena obujma)

Upotreba mjernog uređaja za određivanje mase uzoraka otpada od hrane ili frakcija ukupnog otpada, izravno ili određivanjem na temelju obujma. Uključuje mjerenje odvojeno prikupljenog otpada od hrane.

| — | skeniranje/brojanje

  Procjena broja elemenata koji čine otpad od hrane i primjena rezultata kako bi se odredila masa. |
| --- | --- |

—

skeniranje/brojanje

Procjena broja elemenata koji čine otpad od hrane i primjena rezultata kako bi se odredila masa.

| — | analiza sastava otpada

  Fizičko odvajanje otpada od hrane od drugih frakcija kako bi se utvrdila masa odvojenih frakcija. |
| --- | --- |

—

analiza sastava otpada

Fizičko odvajanje otpada od hrane od drugih frakcija kako bi se utvrdila masa odvojenih frakcija.

| — | dnevnici

  Pojedinac ili skupina pojedinaca redovito vodi evidenciju ili zapisnik informacija o otpadu od hrane. |
| --- | --- |

—

dnevnici

Pojedinac ili skupina pojedinaca redovito vodi evidenciju ili zapisnik informacija o otpadu od hrane.

Ostale metode

Ako ne postoji izravni (fizički) pristup otpadu od hrane ili ako izravno mjerenje nije izvedivo koriste se sljedeće metode:

| — | bilanca mase

  Izračun količine otpada od hrane na temelju mase hrane koja ulazi u sustav koji se mjeri i izlazi iz njega te prerade i potrošnje hrane u sustavu. |
| --- | --- |

—

bilanca mase

Izračun količine otpada od hrane na temelju mase hrane koja ulazi u sustav koji se mjeri i izlazi iz njega te prerade i potrošnje hrane u sustavu.

| — | koeficijenti

  Korištenje prethodno utvrđenih koeficijenata otpada od hrane ili postotaka koji su reprezentativni za podsektor prehrambene industrije ili za pojedini poslovni subjekt. Ti koeficijenti ili postoci utvrđuju se uzorkovanjem, na temelju podataka koje dostavljaju subjekti u poslovanju s hranom ili drugim metodama. |
| --- | --- |

—

koeficijenti

Korištenje prethodno utvrđenih koeficijenata otpada od hrane ili postotaka koji su reprezentativni za podsektor prehrambene industrije ili za pojedini poslovni subjekt. Ti koeficijenti ili postoci utvrđuju se uzorkovanjem, na temelju podataka koje dostavljaju subjekti u poslovanju s hranom ili drugim metodama.

---

PRILOG IV.

Metodologija za mjerenje otpada od hrane ako se ne provodi detaljno mjerenje u skladu s metodologijom utvrđenom u Prilogu III.

Ako se ne provodi detaljno mjerenje iz članka 2., količine otpada od hrane nastalog u određenoj fazi lanca opskrbe hranom mjere se primjenom jedne od sljedećih metoda ili kombinacijom tih metoda:

| (a) | Izračun količine otpada od hrane na temelju najnovijih dostupnih podataka o udjelu otpada od hrane u određenoj fazi lanca opskrbe hranom (utvrđen u skladu s Prilogom III.) i ukupnoj količini otpada nastalog u toj fazi. Ukupna količina otpada nastalog u određenoj fazi lanca opskrbe hranom utvrđuje se na temelju podataka dostavljenih u skladu sa zahtjevima iz Uredbe (EZ) br. 2150/2002 za svaku fazu lanca opskrbe hranom iz Priloga I. U slučajevima kada takvi podaci nisu dostupni za određenu godinu, upotrebljavaju se podaci za prethodnu godinu. |
| --- | --- |

(a)

Izračun količine otpada od hrane na temelju najnovijih dostupnih podataka o udjelu otpada od hrane u određenoj fazi lanca opskrbe hranom (utvrđen u skladu s Prilogom III.) i ukupnoj količini otpada nastalog u toj fazi. Ukupna količina otpada nastalog u određenoj fazi lanca opskrbe hranom utvrđuje se na temelju podataka dostavljenih u skladu sa zahtjevima iz Uredbe (EZ) br. 2150/2002 za svaku fazu lanca opskrbe hranom iz Priloga I. U slučajevima kada takvi podaci nisu dostupni za određenu godinu, upotrebljavaju se podaci za prethodnu godinu.

| (b) | Izračun količine otpada od hrane na temelju socioekonomskih podataka koji su relevantni za pojedine faze lanca opskrbe hranom. Izračun otpada od hrane temelji se na najnovijim podacima o količinama otpada od hrane koji je nastao u određenoj fazi lanca opskrbe hranom te podacima o povećanju ili smanjenju, u razdoblju od godine posljednjeg mjerenja tih podataka do aktualnog izvještajnog razdoblja, razine jednog ili više sljedećih socioekonomskih pokazatelja:






  Faza lanca opskrbe hranom | Pokazatelj |
| --- | --- | --- |
| Primarna proizvodnja | — | Proizvodnja hrane u poljoprivredi, ribarstvu i lovu |

(b)

Izračun količine otpada od hrane na temelju socioekonomskih podataka koji su relevantni za pojedine faze lanca opskrbe hranom. Izračun otpada od hrane temelji se na najnovijim podacima o količinama otpada od hrane koji je nastao u određenoj fazi lanca opskrbe hranom te podacima o povećanju ili smanjenju, u razdoblju od godine posljednjeg mjerenja tih podataka do aktualnog izvještajnog razdoblja, razine jednog ili više sljedećih socioekonomskih pokazatelja:

Faza lanca opskrbe hranom

Pokazatelj

Primarna proizvodnja

—

Proizvodnja hrane u poljoprivredi, ribarstvu i lovu

Prerada i proizvodnja

| — | Proizvodnja prerađene hrane – na temelju podataka PRODCOM (1). |
| --- | --- |

—

Proizvodnja prerađene hrane – na temelju podataka PRODCOM (1).

Maloprodaja i ostala distribucija hrane

| — | Promet prehrambenim proizvodima |
| --- | --- |

—

Promet prehrambenim proizvodima

| — | Stanovništvo |
| --- | --- |

—

Stanovništvo

Restorani i ugostiteljski objekti

| — | Promet |
| --- | --- |

—

Promet

| — | Zaposlenost (u ekvivalentima punog radnog vremena) |
| --- | --- |

—

Zaposlenost (u ekvivalentima punog radnog vremena)

Kućanstva

| — | Stanovništvo |
| --- | --- |

—

Stanovništvo

| — | Raspoloživi dohodak kućanstava (2) |
| --- | --- |

—

Raspoloživi dohodak kućanstava (2)

Države članice mogu koristiti i druge pokazatelje ako su bolje povezani s nastankom otpada od hrane u određenoj fazi lanca opskrbe hranom.

---

(1)  Uredba Komisije (EZ) br. 912/2004 od 29. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3924/91 o uspostavi istraživanja Zajednice o industrijskoj proizvodnji (SL L 163, 30.4.2004., str. 71.).

(2)  Prema izvješću Eurostata.

---

| 27.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | L 248/86 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

L 248/86

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2019/1598

оd 26. rujna 2019.

o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2018/638 o utvrđivanju hitnih mjera za sprečavanje unošenja u Uniju štetnog organizma Spodoptera frugiperda (Smith)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2019) 6818)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/29/EZ od 8. svibnja 2000. o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihovog širenja unutar Zajednice (1), a posebno njezin članak 16. stavak 3. treću rečenicu,

budući da:

| (1) | Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2018/638 (2) utvrđene su hitne mjere za sprečavanje unošenja u Uniju štetnog organizma Spodoptera frugiperda (Smith) („navedeni organizam”), koji je u dijelu A odjeljku I. (a) točki 22. Priloga I. Direktivi 2000/29/EZ naveden kao štetni organizam za koji nema spoznaja o pojavi u Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2018/638 (2) utvrđene su hitne mjere za sprečavanje unošenja u Uniju štetnog organizma Spodoptera frugiperda (Smith) („navedeni organizam”), koji je u dijelu A odjeljku I. (a) točki 22. Priloga I. Direktivi 2000/29/EZ naveden kao štetni organizam za koji nema spoznaja o pojavi u Uniji.

| (2) | Od donošenja Provedbene odluke (EU) 2018/638 navedeni organizam unesen je u Aziju, gdje se nastavlja širiti. S obzirom na brzo širenje, zemljopisno područje utvrđeno u Provedbenoj odluci (EU) 2018/638 trebalo bi proširiti kako bi obuhvatilo sve treće zemlje jer nema sigurnih spoznaja o širenju tog organizma diljem svijeta. |
| --- | --- |

(2)

Od donošenja Provedbene odluke (EU) 2018/638 navedeni organizam unesen je u Aziju, gdje se nastavlja širiti. S obzirom na brzo širenje, zemljopisno područje utvrđeno u Provedbenoj odluci (EU) 2018/638 trebalo bi proširiti kako bi obuhvatilo sve treće zemlje jer nema sigurnih spoznaja o širenju tog organizma diljem svijeta.

| (3) | S obzirom na brzinu širenja navedenog organizma, datum isteka hitnih mjera trebalo bi produljiti do 30. lipnja 2021. kako bi se omogućilo preispitivanje prije tog datuma. |
| --- | --- |

(3)

S obzirom na brzinu širenja navedenog organizma, datum isteka hitnih mjera trebalo bi produljiti do 30. lipnja 2021. kako bi se omogućilo preispitivanje prije tog datuma.

| (4) | Ova bi se Odluka trebala primjenjivati od 1. listopada 2019. kako bi se predmetnim nadležnim službenim tijelima, specijaliziranim gospodarskim subjektima i trećim zemljama omogućilo da se prilagode tim zahtjevima. |
| --- | --- |

(4)

Ova bi se Odluka trebala primjenjivati od 1. listopada 2019. kako bi se predmetnim nadležnim službenim tijelima, specijaliziranim gospodarskim subjektima i trećim zemljama omogućilo da se prilagode tim zahtjevima.

| (5) | Provedbenu odluku (EU) 2018/638 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(5)

Provedbenu odluku (EU) 2018/638 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (6) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(6)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Provedbena odluka (EU) 2018/638 mijenja se kako slijedi:

| 1. | članak 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | ‚navedeno bilje’ znači plodovi bilja Capsicum L., Momordica L., Solanum aethiopicum L., Solanum macrocarpon L. i Solanum melongena L. te bilje, osim žive peludi, kultura biljnog tkiva, sjemena i zrnja, vrste Zea mays L. podrijetlom iz trećih zemalja osim Švicarske;” |
| --- | --- | --- |

1.

članak 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

‚navedeno bilje’ znači plodovi bilja Capsicum L., Momordica L., Solanum aethiopicum L., Solanum macrocarpon L. i Solanum melongena L. te bilje, osim žive peludi, kultura biljnog tkiva, sjemena i zrnja, vrste Zea mays L. podrijetlom iz trećih zemalja osim Švicarske;”

| 2. | tekst članka 8. zamjenjuje se sljedećim:
  „Ova Odluka primjenjuje se do 30. lipnja 2021.”. |
| --- | --- |

2.

tekst članka 8. zamjenjuje se sljedećim:

„Ova Odluka primjenjuje se do 30. lipnja 2021.”.

Članak 2.

Ova Odluka primjenjuje se od 1. listopada 2019.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 26. rujna 2019.

Za Komisiju

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 169, 10.7.2000., str. 1.

1

(2)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/638 оd 23. travnja 2018. o utvrđivanju hitnih mjera za sprečavanje unošenja u Uniju štetnog organizma Spodoptera frugiperda (Smith) i njegova širenja unutar Unije (SL L 105, 25.4.2018., str. 31.).

2

Spodoptera frugiperda

---

AKTI KOJE DONOSE TIJELA STVORENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

| 27.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | L 248/88 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

L 248/88

---

ODLUKA br. 1/2019 VIJEĆA ZA PRIDRUŽIVANJE EU-UKRAJINA

od 8. srpnja 2019.

u pogledu izmjene Priloga XXVII. Sporazumu o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te njihovih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane [2019/1599]

VIJEĆE ZA PRIDRUŽIVANJE EU-UKRAJINA,

uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te njihovih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane, a posebno njegov članak 463.,

budući da:

| (1) | Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te njihovih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane (1) („Sporazum”) potpisan je 21. ožujka i 27. lipnja 2014., a stupio je na snagu 1. rujna 2017. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te njihovih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane (1) („Sporazum”) potpisan je 21. ožujka i 27. lipnja 2014., a stupio je na snagu 1. rujna 2017.

| (2) | U preambuli Sporazumu prepoznaje se želja stranaka da unaprijede proces reformi i približavanja u Ukrajini te na taj način doprinesu postupnoj gospodarskoj integraciji i dubljem političkom pridruživanju kao i ostvarivanju gospodarske integracije kroz znatno regulatorno približavanje. U preambuli se ističe i predanost stranaka jačanju energetske sigurnosti, među ostalim jačanjem tržišne integracije i regulatornog približavanja prema ključnim elementima pravne stečevine EU-a. |
| --- | --- |

(2)

U preambuli Sporazumu prepoznaje se želja stranaka da unaprijede proces reformi i približavanja u Ukrajini te na taj način doprinesu postupnoj gospodarskoj integraciji i dubljem političkom pridruživanju kao i ostvarivanju gospodarske integracije kroz znatno regulatorno približavanje. U preambuli se ističe i predanost stranaka jačanju energetske sigurnosti, među ostalim jačanjem tržišne integracije i regulatornog približavanja prema ključnim elementima pravne stečevine EU-a.

| (3) | Nadalje, u bilateralnome Memorandumu o razumijevanju o strateškom energetskom partnerstvu između Europske unije i Ukrajine od 24. studenoga 2016. navodi se da je cilj intenzivnije suradnje u području energetike i reformi energetskog sektora potpuna integracija energetskih tržišta Unije i Ukrajine. |
| --- | --- |

(3)

Nadalje, u bilateralnome Memorandumu o razumijevanju o strateškom energetskom partnerstvu između Europske unije i Ukrajine od 24. studenoga 2016. navodi se da je cilj intenzivnije suradnje u području energetike i reformi energetskog sektora potpuna integracija energetskih tržišta Unije i Ukrajine.

| (4) | U članku 1. Sporazuma upućuje se na cilj da se podrže nastojanja Ukrajine da dovrši prelazak na funkcionalno tržišno gospodarstvo, između ostalog postupnim približavanjem svojeg zakonodavstva zakonodavstvu Unije. |
| --- | --- |

(4)

U članku 1. Sporazuma upućuje se na cilj da se podrže nastojanja Ukrajine da dovrši prelazak na funkcionalno tržišno gospodarstvo, između ostalog postupnim približavanjem svojeg zakonodavstva zakonodavstvu Unije.

| (5) | U skladu s člankom 273. Sporazuma stranke trebaju prilagoditi svoje zakonodavstvo, kako je navedeno u Prilogu XXVII. Sporazumu, kako bi osigurale da svi uvjeti za transport električne energije i plina budu objektivni, opravdani, transparentni i nediskriminirajući. |
| --- | --- |

(5)

U skladu s člankom 273. Sporazuma stranke trebaju prilagoditi svoje zakonodavstvo, kako je navedeno u Prilogu XXVII. Sporazumu, kako bi osigurale da svi uvjeti za transport električne energije i plina budu objektivni, opravdani, transparentni i nediskriminirajući.

| (6) | Nadalje, kako bi se ostvario napredak prema tržišnoj integraciji, člankom 337. Sporazuma predviđa se da će stranke nastaviti i jačati svoju suradnju u pitanjima energetike, između ostalog postupnim približavanjem u energetskom sektoru. |
| --- | --- |

(6)

Nadalje, kako bi se ostvario napredak prema tržišnoj integraciji, člankom 337. Sporazuma predviđa se da će stranke nastaviti i jačati svoju suradnju u pitanjima energetike, između ostalog postupnim približavanjem u energetskom sektoru.

| (7) | U članku 341. Sporazuma utvrđeno je da se postupno približavanje u energetskom sektoru odvija u skladu s vremenskim rasporedom navedenim u Prilogu XXVII. Sporazumu. |
| --- | --- |

(7)

U članku 341. Sporazuma utvrđeno je da se postupno približavanje u energetskom sektoru odvija u skladu s vremenskim rasporedom navedenim u Prilogu XXVII. Sporazumu.

| (8) | Člankom 474. Sporazuma ponavlja se opća obveza Ukrajine da postupno približava svoje zakonodavstvo pravu Unije, između ostalog u energetskom sektoru. |
| --- | --- |

(8)

Člankom 474. Sporazuma ponavlja se opća obveza Ukrajine da postupno približava svoje zakonodavstvo pravu Unije, između ostalog u energetskom sektoru.

| (9) | Pravna stečevina EU-a u energetskom sektoru znatno se razvila od završetka pregovora o Sporazumu, a razvile su se i obveze Ukrajine koje proizlaze iz provedbe Sporazuma i njezina članstva u Ugovoru o Energetskoj zajednici. Taj razvoj mora se uzeti u obzir u Prilogu XXVII. Sporazumu, koji bi stoga trebalo ažurirati. |
| --- | --- |

(9)

Pravna stečevina EU-a u energetskom sektoru znatno se razvila od završetka pregovora o Sporazumu, a razvile su se i obveze Ukrajine koje proizlaze iz provedbe Sporazuma i njezina članstva u Ugovoru o Energetskoj zajednici. Taj razvoj mora se uzeti u obzir u Prilogu XXVII. Sporazumu, koji bi stoga trebalo ažurirati.

| (10) | U članku 475. Sporazuma utvrđeni su opći uvjeti praćenja napretka u približavanju ukrajinskog prava pravu Unije, uključujući aspekte provedbe i primjene. U njemu se predviđa da će se pri izvješćivanju i procesu ocjenjivanja uzimati u obzir posebni modaliteti utvrđeni u Sporazumu ili odlukama institucionalnih tijela uspostavljenih u okviru Sporazuma. |
| --- | --- |

(10)

U članku 475. Sporazuma utvrđeni su opći uvjeti praćenja napretka u približavanju ukrajinskog prava pravu Unije, uključujući aspekte provedbe i primjene. U njemu se predviđa da će se pri izvješćivanju i procesu ocjenjivanja uzimati u obzir posebni modaliteti utvrđeni u Sporazumu ili odlukama institucionalnih tijela uspostavljenih u okviru Sporazuma.

| (11) | Kako bi se osigurala djelotvornija provedba reformi u Ukrajini, potrebno je ojačati mehanizam praćenja za reforme u energetskom sektoru kako bi ostvarene reforme imale nepovratan karakter i na taj način trajno doprinijele modernizaciji energetskog sektora. |
| --- | --- |

(11)

Kako bi se osigurala djelotvornija provedba reformi u Ukrajini, potrebno je ojačati mehanizam praćenja za reforme u energetskom sektoru kako bi ostvarene reforme imale nepovratan karakter i na taj način trajno doprinijele modernizaciji energetskog sektora.

| (12) | Na temelju članka 463. stavaka 1. i 3. Sporazuma Vijeće za pridruživanje ovlašteno je donositi odluke u svrhu postizanja ciljeva Sporazuma. Posebice može ažurirati ili izmijeniti priloge Sporazumu uzimajući u obzir razvoj prava Unije i primjenjivih normi koje su navedene u međunarodnim instrumentima i koje stranke smatraju mjerodavnima. |
| --- | --- |

(12)

Na temelju članka 463. stavaka 1. i 3. Sporazuma Vijeće za pridruživanje ovlašteno je donositi odluke u svrhu postizanja ciljeva Sporazuma. Posebice može ažurirati ili izmijeniti priloge Sporazumu uzimajući u obzir razvoj prava Unije i primjenjivih normi koje su navedene u međunarodnim instrumentima i koje stranke smatraju mjerodavnima.

| (13) | Vijeće za pridruživanje stoga treba izmijeniti Prilog XXVII. Sporazumu kako bi se utvrdila detaljnija pravila za praćenje približavanja ukrajinskog prava pravu Unije u energetskom sektoru. U tu svrhu u Prilog XXVII. Sporazumu trebalo bi uvrstiti odgovarajuće odredbe kojima se jača proces praćenja, |
| --- | --- |

(13)

Vijeće za pridruživanje stoga treba izmijeniti Prilog XXVII. Sporazumu kako bi se utvrdila detaljnija pravila za praćenje približavanja ukrajinskog prava pravu Unije u energetskom sektoru. U tu svrhu u Prilog XXVII. Sporazumu trebalo bi uvrstiti odgovarajuće odredbe kojima se jača proces praćenja,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Prilog XXVII. Sporazumu zamjenjuje se Prilogom ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu Europske unije i u Službenom listu Ukrajine.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2019.

Za Vijeće za pridruživanje

Predsjednik

V. GROYSMAN

---

(1)  
  SL L 161, 29.5.2014., str. 3.

1

---

PRILOG

„PRILOG XXVII. POGLAVLJU 1.

SURADNJA U PODRUČJU ENERGETIKE, UKLJUČUJUĆI NUKLEARNA PITANJA

PRILOG XXVII.-A

PRAĆENJE PRIBLIŽAVANJA U ENERGETSKOM SEKTORU

Kako bi poboljšale praćenje približavanja ukrajinskog domaćeg prava pravnoj stečevini EU-a u energetskom sektoru i postigle trajnu modernizaciju ukrajinskog energetskog sektora, stranke primjenjuju sljedeće dodatne mjere u skladu s člankom 475. stavkom 2. Sporazuma. Te mjere ne utječu na prava i obveze stranaka koji proizlaze iz njihova članstva u Ugovoru o Energetskoj zajednici.

Djelotvorna provedba pravne stečevine EU-a

| 1. | Europska komisija odmah obavješćuje Ukrajinu o svim prijedlozima Europske komisije o donošenju ili izmjeni pravne stečevine EU-a navedene u ovom Prilogu i o svim aktima EU-a kojima se mijenja pravna stečevina EU-a navedena u ovom Prilogu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ukrajina osigurava djelotvornu provedbu približenih domaćih akata i poduzima sve mjere potrebne kako bi se promjene u pravu Unije uzele u obzir u njezinu domaćem pravu u području energetike, kako je navedeno u Prilogu XXVII.-B. To se posebice odnosi na sljedeće akte:






  (a) | uredba ili odluka EU-a mora se uključiti u unutarnji pravni poredak Ukrajine; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

uredba ili odluka EU-a mora se uključiti u unutarnji pravni poredak Ukrajine;

| (b) | kada je riječ o direktivi EU-a, ukrajinska tijela odabiru oblik i metodu provedbe; |
| --- | --- |

(b)

kada je riječ o direktivi EU-a, ukrajinska tijela odabiru oblik i metodu provedbe;

| (c) | uredba Europske komisije o mrežnim pravilima u sektoru električne energije ili plina mora se uključiti u unutarnji pravni poredak Ukrajine bez izmjena strukture i teksta uredbe osim onih koje proizlaze iz prijevoda, osim ako Europska komisija navede da su takve izmjene neophodne. |
| --- | --- |

(c)

uredba Europske komisije o mrežnim pravilima u sektoru električne energije ili plina mora se uključiti u unutarnji pravni poredak Ukrajine bez izmjena strukture i teksta uredbe osim onih koje proizlaze iz prijevoda, osim ako Europska komisija navede da su takve izmjene neophodne.

| 3. | Ukrajina ne smije poduzimati nikakve mjere koje bi ugrozile cilj ili ishod približavanja njezina domaćeg prava pravnoj stečevini EU-a u energetskom sektoru, kako je navedeno u Prilogu XXVII.-B. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ukrajina mora staviti izvan snage odredbe svojeg domaćeg prava ili prekinuti nacionalne prakse koje nisu usklađene s pravom Unije ili s domaćim pravom približenim pravu Unije u energetskom sektoru, kako je navedeno u Prilogu XXVII.-B. |
| --- | --- |

4.

Savjetovanja

| 5. | Ukrajina se mora savjetovati s Europskom komisijom u pogledu usklađenosti s pravnom stečevinom EU-a svakog zakonodavnog prijedloga u područjima koja se trebaju približiti pravnim aktima EU-a navedenima u Prilogu XXVII.-B. prije njegova stupanja na snagu. Obveza savjetovanja obuhvaća prijedloge izmjene već približenih domaćih zakonodavnih akata neovisno o pravnom obliku prijedloga. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vlada Ukrajine može se savjetovati s Europskom komisijom u pogledu usklađenosti s pravnom stečevinom EU-a svakog prijedloga akta kojim se provodi zakonodavstvo u energetskom sektoru, koji je približen ili se treba približiti pravnoj stečevini EU-a navedenoj u Prilogu XXVII.-B. Ako se Vlada Ukrajine odluči savjetovati s Europskom komisijom o takvom aktu, primjenjuje se točka 7. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ukrajina ne smije početi primjenjivati akte poslane na savjetovanje kako je navedeno u točkama 5. i 6. prije nego što Europska komisija procijeni usklađenost predloženog akta s relevantnom pravnom stečevinom EU-a i ako Europska komisija zaključi da je predloženi akt neusklađen s navedenom pravnom stečevinom EU-a. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Procjena usklađenosti koju provodi Europska komisija može sadržavati preporuke u pogledu predloženog akta koji Europska komisija smatra neusklađenim s pravnom stečevinom EU-a ili u pogledu dijelova tog akta. U svrhu procjene Europska komisija može se savjetovati s Tajništvom Energetske zajednice ili organizirati misije stručnjaka ako to smatra primjerenim. Procjena usklađenosti mora se dovršiti u roku od tri mjeseca od datuma primitka verzije predloženog akta na engleskom jeziku ili u duljem roku o kojem se mogu dogovoriti Europska komisija i Ukrajina. Ako u navedenom roku ne dobije odgovor od Europske komisije, Ukrajina može početi primjenjivati predloženi akt. Ako odgovor nije dostavljen u navedenom roku, time se ne podrazumijeva da Europska komisija predloženi akt smatra usklađenim s pravnom stečevinom EU-a. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ukrajina mora dostaviti Europskoj komisiji konačnu verziju svakog akta iz područja koja treba približiti pravnoj stečevini EU-a navedenoj u Prilogu XXVII.-B. ili akta kojim se mijenja približeno domaće zakonodavstvo u tim područjima. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Vlada Ukrajine može obavijestiti Europsku komisiju o bilo kojem drugom aktu ili prijedlogu iz područja energetike obuhvaćenom ovim Sporazumom kako bi zatražila neobvezujuće mišljenje o usklađenosti akta s pravnom stečevinom EU-a navedenom u Prilogu XXVII.-B. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Stranke razmjenjuju informacije navedene u ovom Prilogu putem tajništava Odbora za pridruživanje. |
| --- | --- |

11.

Izvješćivanje Vijeća za pridruživanje

| 12. | Europska komisija obavješćuje Vijeće za pridruživanje prije njegova godišnjeg sastanka o svim mišljenjima o usklađenosti ukrajinskih domaćih akata s pravnom stečevinom EU-a koja je zatražila Ukrajina i koja su joj izdana u skladu s ovim Prilogom. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Ukrajina u pisanom obliku izvješćuje Vijeće za pridruživanje tri mjeseca prije njegova godišnjeg sastanka o napretku u provedbi reforme energetskog sektora na temelju pravne stečevine EU-a navedene u Prilogu XXVII.-B. U tom izvješću detaljno se opisuje način na koji je Ukrajina uzela u obzir mišljenja i preporuke Europske komisije u svojim donesenim aktima te se pružaju informacije o djelotvornoj primjeni donesenih zakona. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Rezultati aktivnosti praćenja podnose se na raspravu u svim relevantnim tijelima uspostavljenima u okviru ovog Sporazuma, između ostalog za potrebe preporuka iz članka 475. stavka 4. Sporazuma. |
| --- | --- |

14.

PRILOG XXVII.-B

OBVEZE PRIBLIŽAVANJA UKRAJINE U ENERGETSKOM SEKTORU

Ukrajina se obvezuje postupno približiti svoje zakonodavstvo sljedećem zakonodavstvu EU-a u utvrđenim rokovima.

| 1. | Pravna stečevina EU-a koju se Ukrajina obvezala provoditi u okviru Ugovora o Energetskoj zajednici. Rokovi dogovoreni u tom okviru primjenjuju se na ovaj Prilog.
  Električna energija
  Direktiva 2009/72/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije i stavljanju izvan snage Direktive 2003/54/EZ
  Uredba (EZ) br. 714/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uvjetima za pristup mreži za prekograničnu razmjenu električne energije i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1228/2003
  Uredba (EU) br. 1227/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o cjelovitosti i transparentnosti veleprodajnog tržišta energije
  Direktiva 2005/89/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. siječnja 2006. o mjerama zaštite sigurnosti opskrbe električnom energijom i ulaganja u infrastrukturu
  Uredba Komisije (EU) br. 838/2010 od 23. rujna 2010. o utvrđivanju smjernica koje se odnose na mehanizam naknade između operatora prijenosnih sustava i zajednički regulatorni pristup naplati prijenosa
  Uredba Komisije (EU) br. 543/2013 od 14. lipnja 2013. o dostavi i objavi podataka na tržištima električne energije i o izmjeni Priloga I. Uredbi (EZ) br. 714/2009 Europskog parlamenta i Vijeća
  Uredba Komisije (EU) 2016/1388 оd 17. kolovoza 2016. o uspostavljanju mrežnih pravila za zahtjeve za priključak kupca
  Uredba Komisije (EU) 2016/631 оd 14. travnja 2016. o uspostavljanju mrežnih pravila za zahtjeve za priključivanje proizvođača električne energije na mrežu
  Uredba Komisije (EU) 2016/1447 od 26. kolovoza 2016. o uspostavljanju mrežnih pravila za zahtjeve za priključivanje na mrežu sustava za prijenos istosmjernom strujom visokog napona i istosmjerno priključenih modula elektroenergetskog parka
  Uredba (EU) 2016/1952 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o europskoj statistici cijena prirodnog plina i električne energije te stavljanju izvan snage Direktive 2008/92/EZ
  Plin
  Direktiva 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište prirodnog plina i stavljanju izvan snage Direktive 2003/55/EZ
  Uredba (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uvjetima za pristup mrežama za transport prirodnog plina i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1775/2005
  Direktiva Vijeća 2004/67/EZ od 26. travnja 2004. o mjerama zaštite sigurnosti opskrbe prirodnim plinom
  Uredba (EU) 2015/703 оd 30. travnja 2015. o uspostavi mrežnih pravila interoperabilnosti i razmjene podataka
  Uredba Komisije (EU) 2017/459 od 16. ožujka 2017. o uspostavljanju mrežnih pravila za mehanizme raspodjele kapaciteta u transportnim sustavima za plin i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 984/2013
  Uredba Komisije (EU) 2017/460 оd 16. ožujka 2017. o uspostavljanju mrežnih pravila o usklađenim strukturama transportnih tarifa za plin
  Obnovljivi izvori energije
  Direktiva 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ
  Nafta
  Direktiva Vijeća 2009/119/EZ od 14. rujna 2009. o obvezi država članica da održavaju minimalne zalihe sirove nafte i/ili naftnih derivata
  Energetska infrastruktura
  Uredba (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu te stavljanju izvan snage Odluke br. 1364/2006/EZ i izmjeni uredaba (EZ) br. 713/2009, (EZ) br. 714/2009 i (EZ) br. 715/2009
  Energetska učinkovitost
  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ
  Direktiva 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o energetskoj učinkovitosti zgrada
  Uredba (EU) 2017/1369 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2017. o utvrđivanju okvira za označivanje energetske učinkovitosti i o stavljanju izvan snage Direktive 2010/30/EU
  Provedbene uredbe:






  — | Delegirana uredba Komisije (EU) br. 518/2014 оd 5. ožujka 2014. o izmjeni delegiranih uredbi Komisije (EU) br. 1059/2010, (EU) br. 1060/2010, (EU) br. 1061/2010, (EU) br. 1062/2010, (EU) br. 626/2011, (EU) br. 392/2012, (EU) br. 874/2012, (EU) br. 665/2013, (EU) br. 811/2013 i (EU) br. 812/2013 u pogledu označivanja proizvoda povezanih s energijom na internetu; |
| --- | --- | --- |

1.

Pravna stečevina EU-a koju se Ukrajina obvezala provoditi u okviru Ugovora o Energetskoj zajednici. Rokovi dogovoreni u tom okviru primjenjuju se na ovaj Prilog.

Električna energija

Direktiva 2009/72/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije i stavljanju izvan snage Direktive 2003/54/EZ

Uredba (EZ) br. 714/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uvjetima za pristup mreži za prekograničnu razmjenu električne energije i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1228/2003

Uredba (EU) br. 1227/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o cjelovitosti i transparentnosti veleprodajnog tržišta energije

Direktiva 2005/89/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. siječnja 2006. o mjerama zaštite sigurnosti opskrbe električnom energijom i ulaganja u infrastrukturu

Uredba Komisije (EU) br. 838/2010 od 23. rujna 2010. o utvrđivanju smjernica koje se odnose na mehanizam naknade između operatora prijenosnih sustava i zajednički regulatorni pristup naplati prijenosa

Uredba Komisije (EU) br. 543/2013 od 14. lipnja 2013. o dostavi i objavi podataka na tržištima električne energije i o izmjeni Priloga I. Uredbi (EZ) br. 714/2009 Europskog parlamenta i Vijeća

Uredba Komisije (EU) 2016/1388 оd 17. kolovoza 2016. o uspostavljanju mrežnih pravila za zahtjeve za priključak kupca

Uredba Komisije (EU) 2016/631 оd 14. travnja 2016. o uspostavljanju mrežnih pravila za zahtjeve za priključivanje proizvođača električne energije na mrežu

Uredba Komisije (EU) 2016/1447 od 26. kolovoza 2016. o uspostavljanju mrežnih pravila za zahtjeve za priključivanje na mrežu sustava za prijenos istosmjernom strujom visokog napona i istosmjerno priključenih modula elektroenergetskog parka

Uredba (EU) 2016/1952 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o europskoj statistici cijena prirodnog plina i električne energije te stavljanju izvan snage Direktive 2008/92/EZ

Plin

Direktiva 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište prirodnog plina i stavljanju izvan snage Direktive 2003/55/EZ

Uredba (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uvjetima za pristup mrežama za transport prirodnog plina i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1775/2005

Direktiva Vijeća 2004/67/EZ od 26. travnja 2004. o mjerama zaštite sigurnosti opskrbe prirodnim plinom

Uredba (EU) 2015/703 оd 30. travnja 2015. o uspostavi mrežnih pravila interoperabilnosti i razmjene podataka

Uredba Komisije (EU) 2017/459 od 16. ožujka 2017. o uspostavljanju mrežnih pravila za mehanizme raspodjele kapaciteta u transportnim sustavima za plin i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 984/2013

Uredba Komisije (EU) 2017/460 оd 16. ožujka 2017. o uspostavljanju mrežnih pravila o usklađenim strukturama transportnih tarifa za plin

Obnovljivi izvori energije

Direktiva 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ

Nafta

Direktiva Vijeća 2009/119/EZ od 14. rujna 2009. o obvezi država članica da održavaju minimalne zalihe sirove nafte i/ili naftnih derivata

Energetska infrastruktura

Uredba (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu te stavljanju izvan snage Odluke br. 1364/2006/EZ i izmjeni uredaba (EZ) br. 713/2009, (EZ) br. 714/2009 i (EZ) br. 715/2009

Energetska učinkovitost

Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ

Direktiva 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o energetskoj učinkovitosti zgrada

Uredba (EU) 2017/1369 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2017. o utvrđivanju okvira za označivanje energetske učinkovitosti i o stavljanju izvan snage Direktive 2010/30/EU

Provedbene uredbe:

—

Delegirana uredba Komisije (EU) br. 518/2014 оd 5. ožujka 2014. o izmjeni delegiranih uredbi Komisije (EU) br. 1059/2010, (EU) br. 1060/2010, (EU) br. 1061/2010, (EU) br. 1062/2010, (EU) br. 626/2011, (EU) br. 392/2012, (EU) br. 874/2012, (EU) br. 665/2013, (EU) br. 811/2013 i (EU) br. 812/2013 u pogledu označivanja proizvoda povezanih s energijom na internetu;

| — | Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/254 оd 30. studenoga 2016. o izmjeni delegiranih uredaba (EU) br. 1059/2010, (EU) br. 1060/2010, (EU) br. 1061/2010, (EU) br. 1062/2010, (EU) br. 626/2011, (EU) br. 392/2012, (EU) br. 874/2012, (EU) br. 665/2013, (EU) br. 811/2013, (EU) br. 812/2013, (EU) br. 65/2014, (EU) br. 1254/2014, (EU) 2015/1094, (EU) 2015/1186 i (EU) 2015/1187 u pogledu primjene dopuštenih odstupanja u postupcima provjere; |
| --- | --- |

—

Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/254 оd 30. studenoga 2016. o izmjeni delegiranih uredaba (EU) br. 1059/2010, (EU) br. 1060/2010, (EU) br. 1061/2010, (EU) br. 1062/2010, (EU) br. 626/2011, (EU) br. 392/2012, (EU) br. 874/2012, (EU) br. 665/2013, (EU) br. 811/2013, (EU) br. 812/2013, (EU) br. 65/2014, (EU) br. 1254/2014, (EU) 2015/1094, (EU) 2015/1186 i (EU) 2015/1187 u pogledu primjene dopuštenih odstupanja u postupcima provjere;

| — | Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1060/2010 od 28. rujna 2010. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti kućanskih rashladnih uređaja; |
| --- | --- |

—

Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1060/2010 od 28. rujna 2010. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti kućanskih rashladnih uređaja;

| — | Delegirana uredba Komisije (EU) br. 65/2014 оd 1. listopada 2013. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti kućanskih pećnica i napa; |
| --- | --- |

—

Delegirana uredba Komisije (EU) br. 65/2014 оd 1. listopada 2013. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti kućanskih pećnica i napa;

| — | Delegirana uredba Komisije (EU) br. 626/2011 od 4. svibnja 2011. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti klimatizacijskih uređaja; |
| --- | --- |

—

Delegirana uredba Komisije (EU) br. 626/2011 od 4. svibnja 2011. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti klimatizacijskih uređaja;

| — | Delegirana uredba Komisije (EU) br. 874/2012 od 12. srpnja 2012. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti električnih žarulja i rasvjetnih tijela; |
| --- | --- |

—

Delegirana uredba Komisije (EU) br. 874/2012 od 12. srpnja 2012. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti električnih žarulja i rasvjetnih tijela;

| — | Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1059/2010 od 28. rujna 2010. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti kućanskih perilica posuđa; |
| --- | --- |

—

Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1059/2010 od 28. rujna 2010. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti kućanskih perilica posuđa;

| — | Direktiva Komisije 96/60/EZ od 19. rujna 1996. o provedbi Direktive Vijeća 92/75/EEZ u vezi s energetskim označivanjem kombiniranih perilica-sušilica rublja; |
| --- | --- |

—

Direktiva Komisije 96/60/EZ od 19. rujna 1996. o provedbi Direktive Vijeća 92/75/EEZ u vezi s energetskim označivanjem kombiniranih perilica-sušilica rublja;

| — | Delegirana uredba Komisije (EU) br. 392/2012 od 1. ožujka 2012. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u odnosu na označivanje energetske učinkovitosti kućanskih bubnjastih sušilica rublja; |
| --- | --- |

—

Delegirana uredba Komisije (EU) br. 392/2012 od 1. ožujka 2012. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u odnosu na označivanje energetske učinkovitosti kućanskih bubnjastih sušilica rublja;

| — | Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1061/2010 od 28. rujna 2010. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti kućanskih perilica rublja; |
| --- | --- |

—

Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1061/2010 od 28. rujna 2010. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti kućanskih perilica rublja;

| — | Delegirana uredba Komisije (EU) br. 665/2013 od 3. svibnja 2013. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti usisavača; |
| --- | --- |

—

Delegirana uredba Komisije (EU) br. 665/2013 od 3. svibnja 2013. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti usisavača;

| — | Delegirana uredba Komisije (EU) br. 812/2013 od 18. veljače 2013. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti grijača vode, spremnika tople vode i kompleta koji sadržavaju grijač vode i solarni uređaj; |
| --- | --- |

—

Delegirana uredba Komisije (EU) br. 812/2013 od 18. veljače 2013. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti grijača vode, spremnika tople vode i kompleta koji sadržavaju grijač vode i solarni uređaj;

| — | Delegirana uredba Komisije (EU) br. 811/2013 оd 18. veljače 2013. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti grijača prostora, kombiniranih grijača, kompleta koji sadržavaju grijač prostora, uređaj za upravljanje temperaturom i solarni uređaj i kompleta koji sadržavaju kombinirani grijač, uređaj za upravljanje temperaturom i solarni uređaj; |
| --- | --- |

—

Delegirana uredba Komisije (EU) br. 811/2013 оd 18. veljače 2013. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti grijača prostora, kombiniranih grijača, kompleta koji sadržavaju grijač prostora, uređaj za upravljanje temperaturom i solarni uređaj i kompleta koji sadržavaju kombinirani grijač, uređaj za upravljanje temperaturom i solarni uređaj;

| — | Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1062/2010 od 28. rujna 2010. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti televizora; |
| --- | --- |

—

Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1062/2010 od 28. rujna 2010. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti televizora;

| — | Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1254/2014 od 11. srpnja 2014. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti stambenih ventilacijskih jedinica; |
| --- | --- |

—

Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1254/2014 od 11. srpnja 2014. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti stambenih ventilacijskih jedinica;

| — | Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1094 od 5. svibnja 2015. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti profesionalnih rashladnih ormara; |
| --- | --- |

—

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1094 od 5. svibnja 2015. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti profesionalnih rashladnih ormara;

| — | Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1186 od 24. travnja 2015. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s energetskim označivanjem uređaja za lokalno grijanje prostora; |
| --- | --- |

—

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1186 od 24. travnja 2015. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s energetskim označivanjem uređaja za lokalno grijanje prostora;

| — | Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1187 od 27. travnja 2015. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti kotlova na kruta goriva i paketa koji se sastoje od kotlova na kruta goriva, dodatnih grijača, regulatora temperature i solarnih uređaja; |
| --- | --- |

—

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1187 od 27. travnja 2015. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti kotlova na kruta goriva i paketa koji se sastoje od kotlova na kruta goriva, dodatnih grijača, regulatora temperature i solarnih uređaja;

| 2. | Pravna stečevina EU-a koju Ukrajina treba primjenjivati uz obveze iz Ugovora o Energetskoj zajednici.
  Plin
  Uredba Komisije (EU) br. 312/2014 оd 26. ožujka 2014. o uspostavljanju mrežnih pravila o uravnoteženju plina transportnih mreža
  Vremenski raspored: odredbe Uredbe moraju se primijeniti do 31. prosinca 2019.

  Traženje i istraživanje ugljikovodika
  Direktiva 94/22/EZ o uvjetima za davanje i korištenje odobrenja za traženje, istraživanje i proizvodnju ugljikovodika
  Vremenski raspored: odredbe Direktive moraju se primijeniti u roku od 3 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma, uzimajući u obzir članke (279. i 280.) u pogledu odredbi koje se odnose na energetiku povezanu s trgovinom iz poglavlja 11. (Energetika povezana s trgovinom) glave IV. (Trgovina i pitanja povezana s trgovinom).
  Energetska učinkovitost – energetska učinkovitost zgrada
  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 244/2012 od 16. siječnja 2012. o dopuni Direktive 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća o energetskim svojstvima zgrada utvrđivanjem usporednog metodološkog okvira za izračunavanje troškovno optimalnih razina za minimalne zahtjeve energetskih svojstava zgrada i dijelova zgrada
  Vremenski raspored: odredbe Uredbe moraju se primijeniti do 30. lipnja 2019.

  Energetska učinkovitost – ekološki dizajn
  Direktiva 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn proizvoda koji koriste energiju
  Vremenski raspored: odredbe Direktive 2009/125/EZ moraju se primijeniti u roku od 3 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma.
  Provedbene uredbe:






  — | Uredba Komisije (EU) 2016/2282 оd 30. studenoga 2016. o izmjeni uredbi (EZ) br. 1275/2008, (EZ) br. 107/2009, (EZ) br. 278/2009, (EZ) br. 640/2009, (EZ) br. 641/2009, (EZ) br. 642/2009, (EZ) br. 643/2009, (EU) br. 1015/2010, (EU) br. 1016/2010, (EU) br. 327/2011, (EU) br. 206/2012, (EU) br. 547/2012, (EU) br. 932/2012, (EU) br. 617/2013, (EU) br. 666/2013, (EU) br. 813/2013, (EU) br. 814/2013, (EU) br. 66/2014, (EU) br. 548/2014, (EU) br. 1253/2014, (EU) 2015/1095, (EU) 2015/1185, (EU) 2015/1188, (EU) 2015/1189 i (EU) 2016/2281 u pogledu primjene dopuštenih odstupanja u postupcima provjere
  Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021. |
| --- | --- | --- |

2.

Pravna stečevina EU-a koju Ukrajina treba primjenjivati uz obveze iz Ugovora o Energetskoj zajednici.

Plin

Uredba Komisije (EU) br. 312/2014 оd 26. ožujka 2014. o uspostavljanju mrežnih pravila o uravnoteženju plina transportnih mreža

Vremenski raspored: odredbe Uredbe moraju se primijeniti do 31. prosinca 2019.

Traženje i istraživanje ugljikovodika

Direktiva 94/22/EZ o uvjetima za davanje i korištenje odobrenja za traženje, istraživanje i proizvodnju ugljikovodika

Vremenski raspored: odredbe Direktive moraju se primijeniti u roku od 3 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma, uzimajući u obzir članke (279. i 280.) u pogledu odredbi koje se odnose na energetiku povezanu s trgovinom iz poglavlja 11. (Energetika povezana s trgovinom) glave IV. (Trgovina i pitanja povezana s trgovinom).

Energetska učinkovitost – energetska učinkovitost zgrada

Delegirana uredba Komisije (EU) br. 244/2012 od 16. siječnja 2012. o dopuni Direktive 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća o energetskim svojstvima zgrada utvrđivanjem usporednog metodološkog okvira za izračunavanje troškovno optimalnih razina za minimalne zahtjeve energetskih svojstava zgrada i dijelova zgrada

Vremenski raspored: odredbe Uredbe moraju se primijeniti do 30. lipnja 2019.

Energetska učinkovitost – ekološki dizajn

Direktiva 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn proizvoda koji koriste energiju

Vremenski raspored: odredbe Direktive 2009/125/EZ moraju se primijeniti u roku od 3 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma.

Provedbene uredbe:

—

Uredba Komisije (EU) 2016/2282 оd 30. studenoga 2016. o izmjeni uredbi (EZ) br. 1275/2008, (EZ) br. 107/2009, (EZ) br. 278/2009, (EZ) br. 640/2009, (EZ) br. 641/2009, (EZ) br. 642/2009, (EZ) br. 643/2009, (EU) br. 1015/2010, (EU) br. 1016/2010, (EU) br. 327/2011, (EU) br. 206/2012, (EU) br. 547/2012, (EU) br. 932/2012, (EU) br. 617/2013, (EU) br. 666/2013, (EU) br. 813/2013, (EU) br. 814/2013, (EU) br. 66/2014, (EU) br. 548/2014, (EU) br. 1253/2014, (EU) 2015/1095, (EU) 2015/1185, (EU) 2015/1188, (EU) 2015/1189 i (EU) 2016/2281 u pogledu primjene dopuštenih odstupanja u postupcima provjere

Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.

| — | Uredba Komisije (EU) 2016/2281 od 30. studenoga 2016. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn proizvoda koji koriste energiju u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn uređaja za grijanje zraka, uređaja za hlađenje, visokotemperaturnih procesnih rashladnih uređaja i ventilatorskih konvektora
  Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021. |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) 2016/2281 od 30. studenoga 2016. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn proizvoda koji koriste energiju u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn uređaja za grijanje zraka, uređaja za hlađenje, visokotemperaturnih procesnih rashladnih uređaja i ventilatorskih konvektora

Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.

| — | Uredba Komisije (EU) 2015/1189 od 28. travnja 2015. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn kotlova na kruta goriva
  Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021. |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) 2015/1189 od 28. travnja 2015. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn kotlova na kruta goriva

Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.

| — | Uredba Komisije (EU) 2015/1188 od 28. travnja 2015. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn grijalica za lokalno grijanje prostora
  Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021. |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) 2015/1188 od 28. travnja 2015. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn grijalica za lokalno grijanje prostora

Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.

| — | Uredba Komisije (EU) 2015/1185 od 24. travnja 2015. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn uređaja za lokalno grijanje prostora na kruto gorivo
  Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021. |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) 2015/1185 od 24. travnja 2015. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn uređaja za lokalno grijanje prostora na kruto gorivo

Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.

| — | Uredba Komisije (EU) 2015/1095 od 5. svibnja 2015. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn profesionalnih rashladnih ormara, brzih rashlađivača ili zamrzivača, kondenzacijskih uređaja i procesnih rashladnih uređaja |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) 2015/1095 od 5. svibnja 2015. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn profesionalnih rashladnih ormara, brzih rashlađivača ili zamrzivača, kondenzacijskih uređaja i procesnih rashladnih uređaja

| — | Uredba Komisije (EU) br. 1253/2014 od 7. srpnja 2014. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn ventilacijskih jedinica
  Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021. |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) br. 1253/2014 od 7. srpnja 2014. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn ventilacijskih jedinica

Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.

| — | Uredba Komisije (EU) br. 548/2014 оd 21. svibnja 2014. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu malih, srednjih i velikih strujnih transformatora
  Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021. |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) br. 548/2014 оd 21. svibnja 2014. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu malih, srednjih i velikih strujnih transformatora

Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.

| — | Uredba Komisije (EU) br. 66/2014 оd 14. siječnja 2014. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn kućanskih pećnica, ploča za kuhanje i napa
  Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021. |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) br. 66/2014 оd 14. siječnja 2014. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn kućanskih pećnica, ploča za kuhanje i napa

Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.

| — | Uredba Komisije (EU) br. 813/2013 оd 2. kolovoza 2013. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za ekološki dizajn grijača prostora i kombiniranih grijača
  Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021. |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) br. 813/2013 оd 2. kolovoza 2013. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za ekološki dizajn grijača prostora i kombiniranih grijača

Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.

| — | Uredba Komisije (EU) br. 814/2013 оd 2. kolovoza 2013. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za ekološki dizajn grijača vode i spremnika tople vode
  Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021. |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) br. 814/2013 оd 2. kolovoza 2013. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za ekološki dizajn grijača vode i spremnika tople vode

Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.

| — | Uredba Komisije (EU) br. 666/2013 od 8. srpnja 2013. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn usisavača
  Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021. |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) br. 666/2013 od 8. srpnja 2013. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn usisavača

Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.

| — | Uredba Komisije (EU) br. 617/2013 od 26. lipnja 2013. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn računala i računalnih poslužitelja
  Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021. |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) br. 617/2013 od 26. lipnja 2013. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn računala i računalnih poslužitelja

Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.

| — | Uredba Komisije (EU) br. 932/2012 od 3. listopada 2012. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn kućanskih bubnjastih sušilica rublja
  Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021. |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) br. 932/2012 od 3. listopada 2012. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn kućanskih bubnjastih sušilica rublja

Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.

| — | Uredba Komisije (EU) br. 622/2012 od 11. srpnja 2012. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 641/2009 u odnosu na zahtjeve za ekološki dizajn samostalnih cirkulacijskih sisaljki bez brtvenice i cirkulacijskih sisaljki bez brtvenice integriranih u proizvode
  Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021. |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) br. 622/2012 od 11. srpnja 2012. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 641/2009 u odnosu na zahtjeve za ekološki dizajn samostalnih cirkulacijskih sisaljki bez brtvenice i cirkulacijskih sisaljki bez brtvenice integriranih u proizvode

Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.

| — | Uredba Komisije (EZ) br. 641/2009 od 22. srpnja 2009. o provedbi Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u odnosu na zahtjeve za ekološki dizajn samostalnih cirkulacijskih sisaljki bez brtvenice i cirkulacijskih sisaljki bez brtvenice integriranih u proizvode
  Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021. |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EZ) br. 641/2009 od 22. srpnja 2009. o provedbi Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u odnosu na zahtjeve za ekološki dizajn samostalnih cirkulacijskih sisaljki bez brtvenice i cirkulacijskih sisaljki bez brtvenice integriranih u proizvode

Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.

| — | Uredba Komisije (EU) br. 547/2012 od 25. lipnja 2012. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn pumpi za vodu
  Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021. |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) br. 547/2012 od 25. lipnja 2012. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn pumpi za vodu

Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.

| — | Uredba Komisije (EU) br. 206/2012 od 6. ožujka 2012. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn klima-uređaja i ventilatora
  Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021. |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) br. 206/2012 od 6. ožujka 2012. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn klima-uređaja i ventilatora

Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.

| — | Uredba Komisije (EU) br. 327/2011 od 30. ožujka 2011. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn za ventilatore pogonjene motorima ulazne električne snage između 125 W i 500 kW
  Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021. |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) br. 327/2011 od 30. ožujka 2011. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn za ventilatore pogonjene motorima ulazne električne snage između 125 W i 500 kW

Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.

| — | Uredba Komisije (EU) br. 1016/2010 od 10. studenoga 2010. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za ekološki dizajn kućanskih perilica posuđa
  Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021. |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) br. 1016/2010 od 10. studenoga 2010. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za ekološki dizajn kućanskih perilica posuđa

Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.

| — | Uredba Komisije (EU) br. 1015/2010 od 10. studenoga 2010. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za ekološki dizajn kućanskih perilica rublja
  Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021. |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) br. 1015/2010 od 10. studenoga 2010. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za ekološki dizajn kućanskih perilica rublja

Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.

| — | Uredba Komisije (EU) 2015/1428 od 25. kolovoza 2015. o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 244/2009 s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn neusmjerenih svjetiljki za kućanstva i Uredbe Komisije (EZ) br. 245/2009 s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn za fluorescentne cijevi bez ugrađenih prigušnica, visokoučinkovite žarulje s izbojem te prigušnice i svjetiljke koje mogu upravljati takvim žaruljama i o stavljanju izvan snage Direktive 2000/55/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Komisije (EU) br. 1194/2012 u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn usmjerenih žarulja, LED žarulja i povezane opreme
  Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021. |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) 2015/1428 od 25. kolovoza 2015. o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 244/2009 s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn neusmjerenih svjetiljki za kućanstva i Uredbe Komisije (EZ) br. 245/2009 s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn za fluorescentne cijevi bez ugrađenih prigušnica, visokoučinkovite žarulje s izbojem te prigušnice i svjetiljke koje mogu upravljati takvim žaruljama i o stavljanju izvan snage Direktive 2000/55/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Komisije (EU) br. 1194/2012 u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn usmjerenih žarulja, LED žarulja i povezane opreme

Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.

| — | Uredba Komisije (EZ) br. 245/2009 od 18. ožujka 2009. o primjeni Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn za fluorescentne cijevi bez ugrađenih prigušnica, visokoučinkovite žarulje s izbojem te prigušnice i svjetiljke koje mogu upravljati takvim žaruljama i o stavljanju izvan snage Direktive 2000/55/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kako je izmijenjena
  Vremenski raspored: odredbe Uredbe moraju se primijeniti u roku od 3 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EZ) br. 245/2009 od 18. ožujka 2009. o primjeni Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn za fluorescentne cijevi bez ugrađenih prigušnica, visokoučinkovite žarulje s izbojem te prigušnice i svjetiljke koje mogu upravljati takvim žaruljama i o stavljanju izvan snage Direktive 2000/55/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kako je izmijenjena

Vremenski raspored: odredbe Uredbe moraju se primijeniti u roku od 3 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma

| — | Uredba Komisije (EU) br. 1194/2012 od 12. prosinca 2012. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn usmjerenih žarulja, LED žarulja i povezane opreme
  Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021. |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) br. 1194/2012 od 12. prosinca 2012. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn usmjerenih žarulja, LED žarulja i povezane opreme

Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.

| — | Uredba Komisije (EZ) br. 244/2009 od 18. ožujka 2009. o provedbi Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn neusmjerenih svjetiljki za kućanstva, kako je izmijenjena
  Vremenski raspored: odredbe Uredbe moraju se primijeniti u roku od 3 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EZ) br. 244/2009 od 18. ožujka 2009. o provedbi Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn neusmjerenih svjetiljki za kućanstva, kako je izmijenjena

Vremenski raspored: odredbe Uredbe moraju se primijeniti u roku od 3 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma

| — | Uredba Komisije (EZ) br. 859/2009 od 18. rujna 2009. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 244/2009 s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn u pogledu ultraljubičastog zračenja neusmjerenih svjetiljki za kućanstva
  Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021. |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EZ) br. 859/2009 od 18. rujna 2009. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 244/2009 s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn u pogledu ultraljubičastog zračenja neusmjerenih svjetiljki za kućanstva

Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.

| — | Uredba Komisije (EU) br. 347/2010 od 21. travnja 2010. o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 245/2009 s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn za fluorescentne cijevi bez ugrađenih prigušnica, visokoučinkovite žarulje s izbojem te prigušnice i svjetiljke koje mogu upravljati takvim žaruljama
  Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021. |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) br. 347/2010 od 21. travnja 2010. o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 245/2009 s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn za fluorescentne cijevi bez ugrađenih prigušnica, visokoučinkovite žarulje s izbojem te prigušnice i svjetiljke koje mogu upravljati takvim žaruljama

Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.

| — | Uredba Komisije (EZ) br. 643/2009 od 22. srpnja 2009. o provedbi Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn kućanskih rashladnih uređaja
  Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021. |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EZ) br. 643/2009 od 22. srpnja 2009. o provedbi Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn kućanskih rashladnih uređaja

Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.

| — | Uredba Komisije (EZ) br. 642/2009 od 22. srpnja 2009. o provedbi Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u odnosu na zahtjeve za ekološki dizajn televizora
  Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021. |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EZ) br. 642/2009 od 22. srpnja 2009. o provedbi Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u odnosu na zahtjeve za ekološki dizajn televizora

Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.

| — | Uredba Komisije (EU) br. 4/2014 оd 6. siječnja 2014. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 640/2009 o provedbi Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn za elektromotore
  Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021. |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EU) br. 4/2014 оd 6. siječnja 2014. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 640/2009 o provedbi Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn za elektromotore

Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.

| — | Uredba Komisije (EZ) br. 640/2009 od 22. srpnja 2009. o provedbi Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u odnosu na zahtjeve za ekološki dizajn za elektromotore + Ispravak SL L 46, 19.2.2011.
  Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021. |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EZ) br. 640/2009 od 22. srpnja 2009. o provedbi Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u odnosu na zahtjeve za ekološki dizajn za elektromotore + Ispravak SL L 46, 19.2.2011.

Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.

| — | Uredba Komisije (EZ) br. 278/2009 od 6. travnja 2009. o provedbi Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn za korištenje električne energije u uvjetima bez opterećenja i prosječnu učinkovitost pod opterećenjem vanjskih izvora dobave električne energije, kako je izmijenjena
  Vremenski raspored: odredbe Uredbe moraju se primijeniti u roku od 3 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EZ) br. 278/2009 od 6. travnja 2009. o provedbi Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn za korištenje električne energije u uvjetima bez opterećenja i prosječnu učinkovitost pod opterećenjem vanjskih izvora dobave električne energije, kako je izmijenjena

Vremenski raspored: odredbe Uredbe moraju se primijeniti u roku od 3 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma

| — | Uredba Komisije (EZ) br. 107/2009 od 4. veljače 2009. o provedbi Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na zahtjeve ekodizajna za dodatne prijamnike za pretvorbu signala iz digitalnog u analogni, kako je izmijenjena
  Vremenski raspored: odredbe Uredbe moraju se primijeniti u roku od 3 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EZ) br. 107/2009 od 4. veljače 2009. o provedbi Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na zahtjeve ekodizajna za dodatne prijamnike za pretvorbu signala iz digitalnog u analogni, kako je izmijenjena

Vremenski raspored: odredbe Uredbe moraju se primijeniti u roku od 3 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma

| — | Uredba Komisije (EZ) br. 1275/2008 od 17. prosinca 2008. o provedbi Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn za uporabu električne energije u električnoj i elektroničkoj kućanskoj i uredskoj opremi u stanju pripravnosti ili isključenosti, kako je izmijenjena
  Vremenski raspored: odredbe Uredbe moraju se primijeniti u roku od 3 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EZ) br. 1275/2008 od 17. prosinca 2008. o provedbi Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn za uporabu električne energije u električnoj i elektroničkoj kućanskoj i uredskoj opremi u stanju pripravnosti ili isključenosti, kako je izmijenjena

Vremenski raspored: odredbe Uredbe moraju se primijeniti u roku od 3 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma

| — | Direktiva Vijeća 92/42/EEZ od 21. svibnja 1992. o zahtjevima za stupanj djelovanja novih toplovodnih kotlova na tekuća ili plinovita goriva, kako je izmijenjena
  Vremenski raspored: odredbe Direktive moraju se primijeniti u roku od 3 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma |
| --- | --- |

—

Direktiva Vijeća 92/42/EEZ od 21. svibnja 1992. o zahtjevima za stupanj djelovanja novih toplovodnih kotlova na tekuća ili plinovita goriva, kako je izmijenjena

Vremenski raspored: odredbe Direktive moraju se primijeniti u roku od 3 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma

| — | Uredba Komisije (EZ) br. 643/2009 od 22. srpnja 2009. o provedbi Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn kućanskih rashladnih uređaja, kako je izmijenjena
  Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021. |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (EZ) br. 643/2009 od 22. srpnja 2009. o provedbi Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn kućanskih rashladnih uređaja, kako je izmijenjena

Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.

Nuklearna energija

Direktiva Vijeća 2013/59/Euratom od 5. prosinca 2013. o osnovnim sigurnosnim standardima za zaštitu od opasnosti koje potječu od izloženosti ionizirajućem zračenju, i o stavljanju izvan snage direktiva 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom i 2003/122/Euratom

Vremenski raspored: odredbe Direktive moraju se primijeniti u roku od 4 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma

Direktiva Vijeća 2006/117/Euratom od 20. studenoga 2006. o nadzoru i kontroli pošiljaka radioaktivnog otpada i istrošenoga goriva

Vremenski raspored: odredbe Direktive moraju se primijeniti u roku od 2 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma

Direktiva Vijeća 2009/71/Euratom od 25. lipnja 2009. o uspostavi okvira Zajednice za nuklearnu sigurnost nuklearnih postrojenja

Vremenski raspored: odredbe Direktive moraju se primijeniti u roku od 3 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma

Direktiva Vijeća 2014/87/Euratom od 8. srpnja 2014. o izmjeni Direktive 2009/71/Euratom o uspostavi okvira Zajednice za nuklearnu sigurnost nuklearnih postrojenja

Vremenski raspored: odredbe Direktive moraju se primijeniti u roku od 3 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma

Direktiva Vijeća 2011/70/Euratom od 19. srpnja 2011. o uspostavi okvira Zajednice za odgovorno i sigurno gospodarenje istrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom

Vremenski raspored: odredbe Direktive moraju se primijeniti u roku od 3 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma.

---

| 27.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | L 248/99 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

L 248/99

---

ODLUKA br. 2/2019 ZAJEDNIČKOG ODBORA U OKVIRU SPORAZUMA O GOSPODARSKOM PARTNERSTVU IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I JAPANA

od 26. kolovoza 2019.

o utvrđivanju popisa osoba koje su voljne i mogu obavljati funkciju arbitra [2019/1600]

ZAJEDNIČKI ODBOR,

uzimajući u obzir Sporazum o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i Japana (SGP EU–Japan), potpisan u Tokiju 17. srpnja 2018., a posebno njegov članak 21.9. stavak 1. i članak 22.2.,

DONIO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Popis osoba koje su voljne i mogu obavljati funkciju arbitra utvrđuje se u skladu s Prilogom.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Cecilia MALMSTRÖM

Europska povjerenica za trgovinu

Taro KONO

Ministar vanjskih poslova Japana

---

PRILOG

POPIS ARBITARA IZ ČLANKA 21.9. STAVKA 1. SGP-a EU–JAPAN

Potpopis za Europsku uniju

| 1. | Laurence BOISSON DE CHAZOURNES |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pieter Jan KUIJPER |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hélène RUIZ FABRI |
| --- | --- |

3.

| 4. | Giorgio SACERDOTI |
| --- | --- |

4.

Potpopis za Japan

| 1. | Ichiro ARAKI |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kozo KAWAI |
| --- | --- |

2.

| 3. | Shotaro OSHIMA |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hironobu SAKAI |
| --- | --- |

4.

| 5. | Akio SHIMIZU |
| --- | --- |

5.

Potpopis osoba koje nisu državljani nijedne od stranaka, a koje će obavljati dužnost predsjednika panela

| 1. | William DAVEY (Sjedinjene Američke Države) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Armand DE MESTRAL (Kanada) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Christian HÄBERLI (Švicarska) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jennifer A. HILLMAN (Sjedinjene Američke Države) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Merit JANOW (Sjedinjene Američke Države) |
| --- | --- |

5.

| 6. | David UNTERHALTER (Južna Afrika) |
| --- | --- |

6.

---