# Euroopa Liidu L 208/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 208 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik8. august 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 208

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik8. august 2019

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/1332, 25. juuni 2019, Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja nimetatud partnerluslepingu rakendamise protokolli liidu nimel allkirjastamise ja nende ajutise kohaldamise kohta | 1 |
| | | Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping | 3 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2019/1333, 25. juuni 2019, mis käsitleb kalapüügivõimaluste jaotamist Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokolli alusel | 42 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1334, 7. august 2019, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga Slovakkias
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 5989 all)

   (
  1
  ) | 44 |
| | | SUUNISED |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2019/1335, 7. juuni 2019, millega muudetakse suunist (EL) 2018/876 asutuste ja filiaalide andmete registri kohta (EKP/2019/17) | 47 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/1332, 25. juuni 2019, Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja nimetatud partnerluslepingu rakendamise protokolli liidu nimel allkirjastamise ja nende ajutise kohaldamise kohta

1

Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping

3

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2019/1333, 25. juuni 2019, mis käsitleb kalapüügivõimaluste jaotamist Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokolli alusel

42

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1334, 7. august 2019, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga Slovakkias
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 5989 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 5989 all)

1

44

SUUNISED

*

Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2019/1335, 7. juuni 2019, millega muudetakse suunist (EL) 2018/876 asutuste ja filiaalide andmete registri kohta (EKP/2019/17)

47

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 8.8.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 208/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 208/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/1332,

25. juuni 2019,

Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja nimetatud partnerluslepingu rakendamise protokolli liidu nimel allkirjastamise ja nende ajutise kohaldamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse komisjoni soovitust ning nõukogu otsust, millega antakse luba alustada läbirääkimisi,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon pidas liidu nimel läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu (edaspidi „partnerlusleping“) ja partnerluslepingu rakendamise protokolli (edaspidi „protokoll“) üle. Partnerlusleping ja protokoll parafeeriti 19. oktoobril 2018. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon pidas liidu nimel läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu (edaspidi „partnerlusleping“) ja partnerluslepingu rakendamise protokolli (edaspidi „protokoll“) üle. Partnerlusleping ja protokoll parafeeriti 19. oktoobril 2018.

| (2) | Partnerluslepinguga tunnistatakse kehtetuks Euroopa Majandusühenduse ja Gambia Vabariigi valitsuse vaheline Gambia rannikuvetes kalastamise leping, (1) mis jõustus 2. juunil 1987. |
| --- | --- |

(2)

Partnerluslepinguga tunnistatakse kehtetuks Euroopa Majandusühenduse ja Gambia Vabariigi valitsuse vaheline Gambia rannikuvetes kalastamise leping, (1) mis jõustus 2. juunil 1987.

| (3) | Protokolli eesmärk on võimaldada liidul ja Gambial teha tihedamat koostööd, et arendada säästvat kalanduspoliitikat ja kalavarude vastutustundlikku kasutamist Gambia vetes. |
| --- | --- |

(3)

Protokolli eesmärk on võimaldada liidul ja Gambial teha tihedamat koostööd, et arendada säästvat kalanduspoliitikat ja kalavarude vastutustundlikku kasutamist Gambia vetes.

| (4) | Partnerlusleping ja protokoll tuleks allkirjastada. Selleks et liidu laevad saaksid alustada kiiresti püügitegevust, tuleks partnerluslepingut ja protokolli kohaldada ajutiselt alates nende allkirjastamisest kuni nende jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni, |
| --- | --- |

(4)

Partnerlusleping ja protokoll tuleks allkirjastada. Selleks et liidu laevad saaksid alustada kiiresti püügitegevust, tuleks partnerluslepingut ja protokolli kohaldada ajutiselt alates nende allkirjastamisest kuni nende jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ning Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokolli liidu nimel allkirjastamiseks antakse luba, eeldusel et nimetatud õigusaktid sõlmitakse.

Partnerluslepingu ja protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isiku(d), kes on volitatud partnerluslepingule ja protokollile liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 3

Partnerluslepingu artikli 14 kohaselt kohaldatakse partnerluslepingut ajutiselt alates allkirjastamisest kuni selle jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni. (2)

Artikkel 4

Protokolli artikli 13 kohaselt kohaldatakse protokolli ajutiselt alates allkirjastamisest kuni selle jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni. (3)

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 25. juuni 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

A. ANTON

---

(1)  
  ELT L 146, 6.6.1987, lk 3.

1

(2)  Nõukogu peasekretariaat avaldab partnerluslepingu ajutise kohaldamise alguskuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Nõukogu peasekretariaat avaldab protokolli ajutise kohaldamise alguskuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

3

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 8.8.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 208/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 208/3

---

EUROOPA LIIDU JA GAMBIA VABARIIGI VAHELINE SÄÄSTVA KALAPÜÜGI PARTNERLUSLEPING

EUROOPA LIIT

(edaspidi „liit“) ja

GAMBIA VABARIIK

(edaspidi „Gambia“),

(edaspidi „lepinguosalised“),

VÕTTES ARVESSE tihedaid koostöösidemeid liidu ja Gambia vahel, eelkõige koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, mis allkirjastati 23. juunil 2000 Cotonous. (edaspidi „Cotonou leping“) raames, ning nende ühist soovi omavahelisi suhteid tihendada,

PIDADES SILMAS Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni ja 1995. aasta kokkulepet piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise kohta,

OLLES OTSUSTANUD kohaldada otsuseid ja soovitusi, mille on teinud Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT) ja muud asjaomased piirkondlikud kalandusorganisatsioonid,

OLLES TEADLIKUD Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 1995. aasta konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis kindlaks määratud põhimõtete tähtsusest,

OLLES OTSUSTANUD teha vastutustundliku kalapüügi edendamiseks vastastikku kasulikku koostööd, et tagada mere bioloogiliste ressursside pikaajaline kaitse ja säästev kasutamine,

OLLES VEENDUNUD, et selline koostöö peaks toimuma üksteist täiendavate ühiste või ühepoolsete algatuste ja meetmete kaudu, millega tagatakse poliitiliste otsuste kooskõla ja jõupingutuste koostoime,

KAVATSEDES algatada kõnealuste eesmärkide saavutamiseks dialoogi Gambia valitsuse kalanduspoliitika üle, et määrata kindlaks asjakohased vahendid kõnealuse poliitika tõhusaks rakendamiseks ning kaasata sellesse protsessi ettevõtjad ja kodanikuühiskond,

SOOVIDES kehtestada reeglid ja tingimused, millega reguleeritakse liidu laevade püügitegevust Gambia vetes ning liidu toetust vastutustundlikule kalapüügile kõnealuses piirkonnas,

SOOVIDES saavutada liidule ja Gambiale vastastikku kasulik kokkulepe,

OLLES OTSUSTANUD teha tihedamat majanduskoostööd kalatööstuses ja sellega seotud valdkondades lepinguosaliste vahel,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „Gambia ametiasutused“– kalanduse eest vastutav Gambia Vabariigi ministeerium;

„Gambia ametiasutused“

b)   „liidu ametiasutused“– Euroopa Komisjon;

„liidu ametiasutused“

c)   „käesolev leping“– Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping;

„käesolev leping“

d)   „protokoll“– Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokoll, protokolli lisa ja lisa liited;

„protokoll“

e)   „püügitegevus“– kalade otsimine, püügivahendite vettelaskmine, paigaldamine, vedamine ja haalamine, saagi pardale võtmine, kalade ja kalandustoodete pardal töötlemine, üleandmine, sumpadesse paigutamine, nuumamine ja lossimine;

„püügitegevus“

f)   „kalalaev“– laev, mille seadmestik on ette nähtud mere bioloogiliste ressursside ärieesmärgil kasutamiseks;

„kalalaev“

g)   „liidu laev“– liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;

„liidu laev“

h)   „abilaev“– kalalaevu abistav liidu laev, mis ei tohi olla varustatud kalapüügiks vajalike vahenditega ning mida ei tohi kasutada ümberlaadimiseks;

„abilaev“

i)   „Gambia püügipiirkond“– Gambia suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete osa, kus Gambia lubab liidu laevadel kala püüda;

„Gambia püügipiirkond“

j)   „säästev kalapüük“– FAO 1995. aasta konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis kindlaks määratud eesmärkide ja põhimõtete kohane kalapüük.

„säästev kalapüük“

Artikkel 2

Kohaldamisala

Käesoleva lepinguga määratakse kindlaks põhimõtted, reeglid ja menetlused, millega reguleeritakse,

| a) | millistel tingimustel võivad liidu laevad Gambia püügipiirkonnas kala püüda; |
| --- | --- |

a)

millistel tingimustel võivad liidu laevad Gambia püügipiirkonnas kala püüda;

| b) | kalandussektoris tehtavat majandus-, rahandus-, teadus- ja tehnikakoostööd, mille eesmärk on edendada Gambia püügipiirkonnas säästvat kalapüüki ning arendada Gambia kalandus- ja merendussektorit; |
| --- | --- |

b)

kalandussektoris tehtavat majandus-, rahandus-, teadus- ja tehnikakoostööd, mille eesmärk on edendada Gambia püügipiirkonnas säästvat kalapüüki ning arendada Gambia kalandus- ja merendussektorit;

| c) | majandamis-, kontrolli- ja järelevalvemeetmetega seotud koostööd Gambia püügipiirkonnas, et tagada eespool nimetatud tingimuste järgimine ning kalavarude säilitamise ja kalapüügi majandamise meetmete, eelkõige ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga võitlemise tõhusus; |
| --- | --- |

c)

majandamis-, kontrolli- ja järelevalvemeetmetega seotud koostööd Gambia püügipiirkonnas, et tagada eespool nimetatud tingimuste järgimine ning kalavarude säilitamise ja kalapüügi majandamise meetmete, eelkõige ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga võitlemise tõhusus;

| d) | ettevõtjate koostööd, mille eesmärk on arendada ühistest huvidest lähtudes kalandussektori ja sellega seotud valdkondade majandustegevust. |
| --- | --- |

d)

ettevõtjate koostööd, mille eesmärk on arendada ühistest huvidest lähtudes kalandussektori ja sellega seotud valdkondade majandustegevust.

Artikkel 3

Käesoleva lepingu täitmise põhimõtted ja eesmärgid

1.   Lepinguosalised kohustuvad edendama säästvat kalapüüki Gambia püügipiirkonnas kala püüdvate laevade võrdse kohtlemise põhimõtte alusel.

2.   Gambia ametiasutused kohustuvad mitte andma käesolevast lepingust soodsamaid tingimusi oma püügipiirkonnas tegutsevatele muude välisriikide laevadele, mille laevad on samade tehniliste näitajatega nagu käesoleva lepingu ja protokolliga hõlmatud laevad ja mis püüavad samu liike. Kõnealused tingimused hõlmavad kalavarude säilitamist, arendamist ja majandamist, rahastamiskorda, tasusid ja püügilubade väljaandmisega seotud õigusi. Gambia ametiasutused kohustuvad andma liidu laevadele asjakohase osa mere bioloogiliste ressursside ülejäägist, kui see on asjakohane.

3.   Läbipaistvuse huvides kohustub Gambia avalikustama ja vahetama teavet lepingu kohta, millega lubatakse välisriikide laevu tema püügipiirkonda, ja sellest tuleneva püügikoormuse kohta, eelkõige välja antud püügilubade arvu ja teatatud püügikoguste kohta.

4.   Lepinguosalised lepivad kokku, et liidu laevad püüavad ainult lubatud kogupüügi ülejääki, millele on osutatud ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 62 lõigetes 2 ja 3 ning mis on kindlaks tehtud selgel ja läbipaistval viisil parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete ning asjakohase teabe põhjal, mida lepinguosalised vahetavad kõnealuste varude kogu püügikoormuse kohta kõigi asjaomases püügipiirkonnas tegutsevate laevade poolt.

5.   Piirialade või pika rändega kalavarude puhul järgivad lepinguosalised piirkondlikke teaduslikke hinnanguid ning kaitse- ja majandamismeetmeid, mille on vastu võtnud asjaomased piirkondlikud kalandusorganisatsioonid.

6.   Lepinguosalised kohustuvad rakendama käesolevat lepingut kooskõlas Cotonou lepingu artikliga 9, milles käsitletakse olulisi osi, mis hõlmavad inimõigusi, demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid, ning põhiosa, mis hõlmab head valitsemistava.

7.   Lepinguosalised teevad koostööd Gambia valitsuse kinnitatud kalanduspoliitika rakendamiseks ning algatavad vajalike reformide arutamiseks poliitilise dialoogi.

8.   Liidu laevadele tööle võetud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooni, eelkõige seoses töötajate ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õigusega ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega.

9.   Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega enne iga otsuse vastuvõtmist, mis võib mõjutada liidu laevade tegevust käesoleva lepingu raames.

Artikkel 4

Juurdepääs Gambia püügipiirkonnale

Gambia ametiasutused kohustuvad lubama liidu laevadel Gambia püügipiirkonnas kala püüda kooskõlas käesoleva lepinguga ja Gambia kohaldatavate õigusaktidega.

Artikkel 5

Püügitegevuse tingimused ja ainuõigusklausel

1.   Liidu laevad võivad käesoleva lepinguga hõlmatud Gambia püügipiirkonnas kala püüda ainult siis, kui neil on käesoleva lepingu alusel välja antud püügiluba (määratletud kui „litsents“ Gambia õigusaktides). Igasugune püügitegevus, mida käesolev leping ei hõlma, on keelatud.

2.   Gambia ametiasutused annavad liidu laevadele püügiload ainult käesoleva lepingu kohaselt. Liidu laevale sellise püügiloa väljaandmine, mis ei ole hõlmatud käesoleva lepinguga, eelkõige otsese loa vormis, ei ole lubatud.

3.   Liidu laevale püügiloa saamise kord, kohaldatavad tasud ja laevaomanike kasutatavad makseviisid määratakse kindlaks protokollis.

4.   Lepinguosalised tagavad kõnealuste tingimuste ja korra nõuetekohase täitmise pädevate asutuste vahelise asjakohase halduskoostöö kaudu.

Artikkel 6

Kohaldatav õigus

1.   Gambia püügipiirkonnas tegutsevate liidu laevade püügitegevuse suhtes kohaldatakse Gambia õigusnorme, kui käesolevas lepingus või protokollis ei ole sätestatud teisiti. Gambia esitab liidu ametiasutustele kohaldatavad õigusnormid.

2.   Gambia võtab asjakohased meetmed, et tagada käesoleva lepinguga ette nähtud kalapüügi seiret, kontrolli ja järelevalvet käsitlevate sätete tõhus rakendamine. Liidu laevad teevad koostööd asjaomase seire, kontrolli ja järelevalve eest vastutavate Gambia ametiasutustega.

3.   Gambia ametiasutused teavitavad liidu ametiasutusi kõikidest kehtivates õigusaktides tehtavatest muudatustest või uutest õigusaktidest, millel võib olla mõju liidu laevade tegevusele. Nimetatud õigusaktid saavad liidu laevade jaoks siduvaks alates 60. päevast pärast seda, kui liidu ametiasutused on saanud Gambialt teate.

4.   Liit võtab asjakohased meetmed eesmärgiga tagada, et tema laevad järgiksid käesoleva lepingu sätteid ja õigusakte, mis käsitlevad kalapüüki Gambia püügipiirkonnas.

5.   Liidu ametiasutused teavitavad viivitamata Gambia ametiasutusi kõikidest liidu õiguse muudatustest, millel võib olla mõju liidu laevade tegevusele käesoleva lepingu raames.

Artikkel 7

Rahaline toetus

1.   Käesoleva lepinguga nähakse Gambiale ette liidu rahaline toetus, et

| a) | maksta osa liidu laevade Gambia püügipiirkonnale ja kalavarudele juurdepääsu tasust, sõltumata laevaomanike poolt makstavatest juurdepääsutasudest; |
| --- | --- |

a)

maksta osa liidu laevade Gambia püügipiirkonnale ja kalavarudele juurdepääsu tasust, sõltumata laevaomanike poolt makstavatest juurdepääsutasudest;

| b) | suurendada valdkondliku toetuse kaudu Gambia suutlikkust töötada välja säästev kalanduspoliitika. |
| --- | --- |

b)

suurendada valdkondliku toetuse kaudu Gambia suutlikkust töötada välja säästev kalanduspoliitika.

2.   Valdkonna toetamiseks ette nähtud rahaline toetus ei ole seotud juurdepääsutasudega ning on kindlaks määratud ja sõltub Gambia valdkondliku toetuse eesmärkide saavutamisest vastavalt protokollile ning iga-aastasele ja mitmeaastasele tegevuskavale selle rakendamiseks.

3.   Liidu rahalist toetust makstakse vastavalt protokollile igal aastal.

Ühiskomitee võib lõike 1 punktis a osutatud toetuse summat korrigeerida järgmistel juhtudel:

| a) | liidu laevadele antud kalapüügivõimaluste vähendamine asjaomaste kalavarude majandamiseks, kui seda peetakse parimate olemasolevate teaduslike nõuannete alusel varude säilitamise ja säästva kasutamise seisukohalt vajalikuks; |
| --- | --- |

a)

liidu laevadele antud kalapüügivõimaluste vähendamine asjaomaste kalavarude majandamiseks, kui seda peetakse parimate olemasolevate teaduslike nõuannete alusel varude säilitamise ja säästva kasutamise seisukohalt vajalikuks;

| b) | liidu laevadele antud kalapüügivõimaluste suurendamine, kui kalavarude seisukord seda parimate olemasolevate teaduslike nõuannete alusel võimaldab. |
| --- | --- |

b)

liidu laevadele antud kalapüügivõimaluste suurendamine, kui kalavarude seisukord seda parimate olemasolevate teaduslike nõuannete alusel võimaldab.

Lõike 1 punktis b osutatud toetuse summat võib korrigeerida Gambia kalanduspoliitika rakendamise toetamiseks ettenähtud rahalise toetuse maksmise tingimuste ümberhindamise tulemusena, kui lepinguosaliste tuvastatud iga-aastaste ja mitmeaastaste kavade konkreetsed tulemused selleks alust annavad.

Toetuse maksmine võidakse peatada järgmistel juhtudel:

| a) | käesoleva lepingu artikli 15 kohaldamisel; |
| --- | --- |

a)

käesoleva lepingu artikli 15 kohaldamisel;

| b) | käesoleva lepingu artikli 16 kohaldamisel. |
| --- | --- |

b)

käesoleva lepingu artikli 16 kohaldamisel.

Artikkel 8

Ettevõtjate ja kodanikuühiskonna koostöö edendamine

1.   Lepinguosalised edendavad majandus- ja tehnikakoostööd kalandussektoris ning sellega seonduvates sektorites. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks võetavate meetmete kooskõlastamiseks peavad nad teineteisega nõu.

2.   Lepinguosalised soodustavad kalapüügivõtete ja -vahendite, kalakaitseviiside ning kalatoodete tööstusliku töötlemisega seotud teabe vahetamist.

3.   Lepinguosalised püüavad asjakohasel juhul luua soodsaid tingimusi oma äriühingute sidemete laiendamiseks tehnika-, majandus- ja ärivaldkondades, toetades ettevõtluse ning investeerimise arengut soodustava keskkonna loomist.

4.   Lepinguosalised teevad koostööd, et edendada Gambia vetes tegutsevate liidu laevade püütud saagi lossimist sadamates.

5.   Lepinguosalised soodustavad ühisettevõtete loomist kalanduse ja meremajanduse valdkonnas.

Artikkel 9

Ühiskomitee

1.   Käesoleva lepingu kohaldamise jälgimiseks moodustatakse liidu ja Gambia ametiasutuste esindajatest koosnev ühiskomitee. Ühiskomitee võib vastu võtta protokolli muudatusi.

2.   Ühiskomitee tegevus hõlmab eelkõige järgmist:

| a) | lepingu täitmise, tõlgendamise ja kohaldamise jälgimine, eriti artikli 7 lõikes 2 osutatud ühe- ja mitmeaastaste kavade koostamine ning nende elluviimise hindamine; |
| --- | --- |

a)

lepingu täitmise, tõlgendamise ja kohaldamise jälgimine, eriti artikli 7 lõikes 2 osutatud ühe- ja mitmeaastaste kavade koostamine ning nende elluviimise hindamine;

| b) | vajalike sidemete loomine vastastikust huvi pakkuvate kalandusküsimuste arutamiseks, eelkõige püügiandmete statistiliseks analüüsiks; |
| --- | --- |

b)

vajalike sidemete loomine vastastikust huvi pakkuvate kalandusküsimuste arutamiseks, eelkõige püügiandmete statistiliseks analüüsiks;

| c) | tegutsemine käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidluste rahumeelse lahendamise foorumina. |
| --- | --- |

c)

tegutsemine käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidluste rahumeelse lahendamise foorumina.

3.   Ühiskomitee otsustajaroll seisneb protokolli muudatuste heakskiitmisel, mis on seotud järgmisega:

| a) | kalapüügivõimaluste ja sellega seotud rahalise toetuse läbivaatamine; |
| --- | --- |

a)

kalapüügivõimaluste ja sellega seotud rahalise toetuse läbivaatamine;

| b) | valdkondliku toetuse rakenduskord; |
| --- | --- |

b)

valdkondliku toetuse rakenduskord;

| c) | liidu laevade püügitegevuse tehnilised tingimused ja viisid. |
| --- | --- |

c)

liidu laevade püügitegevuse tehnilised tingimused ja viisid.

4.   Ühiskomitee lähtub oma tegevuses käesoleva lepingu eesmärkidest ning asjakohasel juhul ICCATi ja muude piirkondlike kalandusorganisatsioonide vastuvõetud asjaomastest reeglitest.

5.   Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas vaheldumisi Gambias ja liidus või mõnes muus vastastikku kokkulepitud paigas ning kohtumise eesistuja on kohtumist korraldav lepinguosaline. Kummagi lepinguosalise nõudmisel tuleb kokku ühiskomitee erakorraline kohtumine. Otsused võetakse vastu konsensuse alusel ning need esitatakse kohtumise protokolli lisas.

Artikkel 10

Koostöö võitluses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga

Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses vastutustundliku ja säästva kalapüügi juurutamiseks.

Artikkel 11

Teaduskoostöö

1.   Lepinguosalised edendavad teaduskoostööd, et hinnata regulaarselt kalavarude olukorda Gambia vetes koostöös piirkondlike ja allpiirkondlike teadusasutustega.

2.   Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega ICCATi ja muude asjaomaste piirkondlike kalandusorganisatsioonide kaudu, et parandada Gambia püügipiirkonnas mere bioloogiliste ressursside majandamist ja kaitset.

Artikkel 12

Geograafiline kohaldamisala

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt selliste territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut, nimetatud lepingutes sätestatud tingimustel, ning teiselt poolt Gambia territooriumi suhtes.

Artikkel 13

Kestus ja automaatne pikenemine

Käesolevat lepingut kohaldatakse kuue aasta jooksul alates selle ajutise kohaldamise alguskuupäevast. See pikeneb automaatselt, kui ei teatata lepingu lõpetamisest kooskõlas artikliga 16.

Artikkel 14

Ajutine kohaldamine

Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamisest.

Artikkel 15

Peatamine

1.   Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu kohaldamise peatada ühel või mitmel järgmisel juhul:

| a) | kui asjaolud, mis ei ole seotud loodusjõudude tegevusega ja mis väljuvad ühe lepinguosalise mõistliku kontrolli alt, takistavad kalapüüki Gambia püügipiirkonnas; |
| --- | --- |

a)

kui asjaolud, mis ei ole seotud loodusjõudude tegevusega ja mis väljuvad ühe lepinguosalise mõistliku kontrolli alt, takistavad kalapüüki Gambia püügipiirkonnas;

| b) | lepinguosaliste erimeelsuste korral seoses käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega; |
| --- | --- |

b)

lepinguosaliste erimeelsuste korral seoses käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega;

| c) | kui üks lepinguosalistest tuvastab Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõigusi käsitlevate oluliste osade ja põhiosa rikkumise ning vastavalt selle artiklites 8 ja 96 sätestatud menetlusele. |
| --- | --- |

c)

kui üks lepinguosalistest tuvastab Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõigusi käsitlevate oluliste osade ja põhiosa rikkumise ning vastavalt selle artiklites 8 ja 96 sätestatud menetlusele.

2.   Asjaomane lepinguosaline annab käesoleva lepingu kohaldamise peatamisest teisele lepinguosalisele teada kirjalikult ja peatamine jõustub kolme kuu möödumisel teate kättesaamisest. Pärast nimetatud teate kättesaamist alustatakse lepinguosaliste vahelisi konsultatsioone, mille eesmärk on jõuda kolme kuu jooksul mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni.

3.   Kui erimeelsuste osas ei jõuta mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni ja käesoleva lepingu kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised üksteisega konsulteerimist, et leida vaidlusele lahendus. Lahenduse leidmisel jätkatakse käesoleva lepingu kohaldamist ning kui ei ole kokku lepitud teisiti, vähendatakse artiklis 7 osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt ajavahemikule, mil kohaldamine oli peatatud.

Artikkel 16

Lõpetamine

1.   Mõlemad lepinguosalised võivad käesoleva lepingu kohaldamise lõpetada ühel või mitmel järgmisel juhul:

| a) | kui asjaolud, mis ei ole seotud loodusjõudude tegevusega ja mis väljuvad ühe lepinguosalise mõistliku kontrolli alt, takistavad kalapüüki Gambia püügipiirkonnas; |
| --- | --- |

a)

kui asjaolud, mis ei ole seotud loodusjõudude tegevusega ja mis väljuvad ühe lepinguosalise mõistliku kontrolli alt, takistavad kalapüüki Gambia püügipiirkonnas;

| b) | asjaomaste varude vähenemise korral, võttes arvesse parimaid olemasolevaid teaduslikke nõuandeid; |
| --- | --- |

b)

asjaomaste varude vähenemise korral, võttes arvesse parimaid olemasolevaid teaduslikke nõuandeid;

| c) | kui liidu laevadele antud kalapüügivõimalusi ei kasutata täies ulatuses; |
| --- | --- |

c)

kui liidu laevadele antud kalapüügivõimalusi ei kasutata täies ulatuses;

| d) | kui esineb võetud kohustuste rikkumine seoses võitlusega ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu. |
| --- | --- |

d)

kui esineb võetud kohustuste rikkumine seoses võitlusega ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu.

2.   Asjaomane lepinguosaline annab käesoleva lepingu lõpetamisest teisele lepinguosalisele teada kirjalikult ja see jõustub kuue kuu möödumisel teate kättesaamisest, välja arvatud juhul, kui lepinguosalised otsustavad vastastikusel kokkuleppel seda tähtaega pikendada. Pärast teate saamist lepingu lõpetamise kohta alustavad lepinguosalised konsultatsioone, et leida kuue kuu jooksul mõlemat poolt rahuldav lahendus.

3.   Lõpetamise korral vähendatakse artiklis 7 osutatud rahalist toetust lõpetamise aasta eest proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel.

Artikkel 17

Kehtetuks tunnistamine

Tunnistatakse kehtetuks Euroopa Majandusühenduse ja Gambia Vabariigi valitsuse vaheline Gambia rannikuvetes kalastamise leping, mis jõustus 2. juunil 1987.

Artikkel 18

Jõustumine

Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Artikkel 19

Keeled

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Съставено в Брюксел на тридесет и първи юли две хиляди и деветнадесета година.

Hecho en Bruselas, el treinta y uno de julio de dos mil diecinueve.

V Bruselu dne třicátého prvního července dva tisíce devatenáct.

Udfærdiget i Bruxelles den enogtredivte juli to tusind og nitten.

Geschehen zu Brüssel am einunddreißigsten Juli zweitausendneunzehn.

Kahe tuhande üheksateistkümnenda aasta juulikuu kolmekümne esimesel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα μία Ιουλίου δύο χιλιάδες δεκαεννέα.

Done at Brussels on the thirty first day of July in the year two thousand and nineteen.

Fait à Bruxelles, le trente et un juillet deux mille dix-neuf.

Sastavljeno u Bruxellesu trideset prvog srpnja godine dvije tisuće devetnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì trentuno luglio duemiladiciannove.

Briselē, divi tūkstoši deviņpadsmitā gada trīsdesmit pirmajā jūlijā.

Priimta du tūkstančiai devynioliktų metų liepos trisdešimt pirmą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkilencedik év július havának harmincegyedik napján.

Magħmul fi Brussell, fil-wieħed u tletin jum ta’ Lulju fis-sena elfejn u dsatax.

Gedaan te Brussel, eenendertig juli tweeduizend negentien.

Sporządzono w Brukseli dnia trzydziestego pierwszego lipca roku dwa tysiące dziewiętnastego.

Feito em Bruxelas, em trinta e um de julho de dois mil e dezanove.

Întocmit la Bruxelles la treizeci și unu iulie două mii nouăsprezece.

V Bruseli tridsiateho prvého júla dvetisícdevätnásť.

V Bruslju, dne enaintridesetega julija leta dva tisoč devetnajst.

Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenäensimmäisenä päivänä heinäkuuta vuonna kaksituhattayhdeksäntoista.

Som skedde i Bryssel den trettioförsta juli år tjugohundranitton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 1

За Република Гамбия

Por la República de Gambia

Za Gambijskou republiku

For vegne af Republikken Gambia

Für die Republik Gambia

Gambia Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία της Γκάμπια

For the Republic of The Gambia

Pour la République de Gambie

Za Republiku Gambiju

Per la Repubblica della Gambia

Gambijas Republikas vārdā –

Gambijos Respublikos vardu

A Gambiai Köztársaság részéről

Għar-Repubblika tal-Gambja

Voor de Republiek Gambia

W imieniu Republiki Gambii

Pela República da Gâmbia

Pentru Republica Gambia

Za Gambijskú republiku

Za Republiko Gambijo

Gambian tasavallan puolesta

För Republiken Gambias vägnar

Image 2

---

Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise

PROTOKOLL

Artikkel 1

Mõisted

Käesoleva protokolli kohaldamisel kehtivad Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu (edaspidi „leping“) artiklis 1 esitatud mõisted, mida on täiendatud järgmiselt:

a)   „käesolev protokoll“– lepingu rakendamise protokoll, selle lisa ja lisa liited;

„käesolev protokoll“

b)   „lossimine“– kalandustoodete mis tahes koguse laadimine kalalaevalt kaldale;

„lossimine“

c)   „ümberlaadimine“– kõigi või osade laeva pardal olevate kalandustoodete laadimine teisele laevale;

„ümberlaadimine“

d)   „vaatleja“– isik, kes on vastavalt lisale volitatud riikliku asutuse poolt jälgima püügitegevuse suhtes kohaldatavate reeglite rakendamist või jälgima kõnealust tegevust teaduslikel eesmärkidel;

„vaatleja“

e)   „püügiluba“– ametlik luba, mille kalandusosakond väljastab laevaomanikule kord aastas või kvartalis makstava tasu eest ja mis annab talle õiguse kalastada Gambia püügipiirkonnas ajavahemikul, mille jaoks luba väljastati;

„püügiluba“

f)   „käitaja“– füüsiline või juriidiline isik, kes käitab ettevõtet või kellele kuulub ettevõte, mille tegevus on seotud kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmise, töötlemise, turustamise, levitamise ning jaemüügi etapiga;

„käitaja“

g)   „pika rändega liigid“– liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni 1. lisas, välja arvatud Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) kaitstud või keelustatud liigid;

„pika rändega liigid“

h)   „vääramatu jõud“– äkiline, ettenägematu ja vältimatu sündmus, mis ohustab või pärsib normaalset püügitegevust Gambia püügipiirkonnas.

„vääramatu jõud“

Artikkel 2

Eesmärk

Käesoleva protokolli eesmärk on rakendada lepingu sätteid, milles määratakse eelkõige kindlaks liidu laevade juurdepääsu tingimused lepingu artikli 1 punktis i määratletud Gambia püügipiirkonnale ning lepingu rakendussätteid.

Artikkel 3

Kalapüügivõimalused

1.   Liidu laevade kalapüügivõimalused on järgmised:

| — | pika rändega liigid:






  a) | 28 tuunikülmutusseinerit, |
| --- | --- | --- |

—

pika rändega liigid:

a)

28 tuunikülmutusseinerit,

| b) | 10 ritvõngelaeva |
| --- | --- |

b)

10 ritvõngelaeva

| — | põhjalähedased süvamereliigid (vastavalt käesoleva protokolli lisa 2b liitele):






  c) | 3 traalerit. |
| --- | --- | --- |

—

põhjalähedased süvamereliigid (vastavalt käesoleva protokolli lisa 2b liitele):

c)

3 traalerit.

2.   Käesoleva artikli lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklites 5 ja 7 osutatud tingimustel.

3.   Lepingu artikli 5 kohaselt võivad liidu laevad Gambia püügipiirkonnas kala püüda vaid juhul, kui neil on käesoleva protokolli kohaselt ja kooskõlas lisaga välja antud püügiluba.

Artikkel 4

Rahaline toetus

1.   Käesoleva protokolli artiklis 12 osutatud ajavahemikul antava liidu rahalise toetuse kogusumma on 3 300 000 eurot. Kõnealune rahaline toetus on 550 000 eurot aastas lepingu artiklis 7 osutatud rahalise toetuse raames ning see jaguneb järgmiselt:

| a) | Gambia püügipiirkonnas kalavarudele juurdepääsu eest makstava rahalise toetuse aastane summa on 275 000 eurot, mis vastab pika rändega liikide 3 300 tonni suurusele aastasele võrdlustonnaažile, ja |
| --- | --- |

a)

Gambia püügipiirkonnas kalavarudele juurdepääsu eest makstava rahalise toetuse aastane summa on 275 000 eurot, mis vastab pika rändega liikide 3 300 tonni suurusele aastasele võrdlustonnaažile, ja

| b) | eritoetus Gambia kalanduspoliitika rakendamiseks on 275 000 eurot aastas. |
| --- | --- |

b)

eritoetus Gambia kalanduspoliitika rakendamiseks on 275 000 eurot aastas.

Lisaks maksavad laevaomanikud aastas rahalist toetust summas 315 000 eurot, mis vastab laevaomanikele lepingu artikli 5 kohaselt ning vastavalt lisa II peatüki 2. jaos kindlaks määratud korrale välja antud püügilubade tasudele.

2.   Käesoleva artikli lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 5, 6, 7, 8 ja 14 ning lepingu artiklite 15 ja 16 kohaselt.

3.   Gambia jälgib liidu laevade püügitegevust Gambia püügipiirkonnas, et tagada pika rändega liikide puhul lõike 1 punktis a osutatud võrdlustonnaaži ja põhjalähedaste liikide puhul käesoleva protokolli lisa liites esitatud asjakohasel kalapüügi teabelehel märgitud lubatud kogupüügi asjakohane haldamine, võttes arvesse varude olukorda ja kalavarude kasutamata ülejääki.

4.   Nii liidu kui ka Gambia tagavad, et liidu laevade püütud saaki kontrollitakse korrapäraselt. Niipea kui põhjalähedaste liikide puhul on jõutud 80 %ni lubatud kogupüügist, teatab Gambia sellest liidu ametiasutustele. Pärast kõnealuse teate kättesaamist teavitab liit sellest ka liikmesriike. Seejärel võtavad liikmesriigid asjakohased meetmed, et põhjalähedaste liikide püügikogus ei ületaks lubatud kogupüüki.

5.   Kui liidu laevade pika rändega liikide aastane püük Gambia vetes ületab lõike 1 punktis a osutatud aastast võrdlustonnaaži, suurendatakse aastast rahalist kogutoetust iga lisanduva väljapüütud tonni kohta 50 euro võrra.

6.   Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi olla suurem kui kahekordne lõike 1 punktis a osutatud summa. Kui liidu laevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud täiendavad summad järgmisel aastal.

7.   Lõike 1 punktis a osutatud rahalise toetuse liidu laevade juurdepääsu eest Gambia kalavarudele maksab liit esimesel aastal hiljemalt kolme kuu möödumisel protokolli ajutise kohaldamise algusest ning järgmistel aastatel hiljemalt käesoleva protokollil ajutise kohaldamise alguskuupäeva aastapäeval.

8.   Lõike 1 punktis a osutatud rahaline toetus makstakse Gambia riigikassa arveldusarvele. Lõike 1 punktis b osutatud rahaline toetus valdkonna edendamiseks makstakse riigikassas kalandusosakonna jaoks avatud arvelduskontole. Gambia ametiasutused edastavad igal aastal Euroopa Komisjonile arvelduskonto andmed.

Artikkel 5

Kalapüügivõimaluste ja rahalise hüvitise läbivaatamine

1.   Ühiskomitee võib artiklis 3 osutatud kalapüügivõimalusi uuesti hinnata ja need läbi vaadata, kui ICCATi ja muude piirkondlike teadusasutuste soovitused ja resolutsioonid kinnitavad seisukohta, et kõnealune läbivaatamine aitab tagada käesoleva protokolliga hõlmatud kalavarude säästva majandamise. Sellisel juhul vaadatakse artikli 4 lõike 1 punktis a osutatud rahaline toetus läbi ühiskomitee otsusega proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi aga ületada artikli 4 lõike 1 punktis a osutatud summat rohkem kui kaks korda.

2.   Ühiskomitee võib vajaduse korral vaadata läbi ja kohandada püügitegevust reguleerivaid sätteid ning käesoleva protokolli ja selle lisa rakendussätteid.

Artikkel 6

Valdkondlik toetus

1.   Hiljemalt kolme kuu möödumisel käesoleva protokolli jõustumise või selle ajutise kohaldamise alguskuupäevast lepib ühiskomitee kokku mitmeaastases valdkondlikus kavas ja selle üksikasjalikes rakendussätetes, eelkõige järgmises:

| a) | ühe- ja mitmeaastased suunised artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud rahalise toetuse alla kuuluva eritoetuse kasutamise kohta; |
| --- | --- |

a)

ühe- ja mitmeaastased suunised artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud rahalise toetuse alla kuuluva eritoetuse kasutamise kohta;

| b) | nii ühe- kui ka mitmeaastased eesmärgid, mis tuleb aja jooksul saavutada, et arendada vastutustundlikku ja säästvat kalapüüki, võttes arvesse Gambia riiklikku poliitikat, mis on seotud järgmiste valdkondadega või mis neid valdkondi mõjutavad:






  i) | kalandust, vesiviljelust ja rannalähedast kalapüüki hõlmavad toetus- ja majandamismeetmed; |
| --- | --- | --- |

b)

nii ühe- kui ka mitmeaastased eesmärgid, mis tuleb aja jooksul saavutada, et arendada vastutustundlikku ja säästvat kalapüüki, võttes arvesse Gambia riiklikku poliitikat, mis on seotud järgmiste valdkondadega või mis neid valdkondi mõjutavad:

i)

kalandust, vesiviljelust ja rannalähedast kalapüüki hõlmavad toetus- ja majandamismeetmed;

| ii) | sanitaar- ja kvaliteedijuhtimine ekspordisuutlikkuse arendamiseks; |
| --- | --- |

ii)

sanitaar- ja kvaliteedijuhtimine ekspordisuutlikkuse arendamiseks;

| iii) | kalapüügi seire, kontroll ja järelevalve ning võitlus ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu; |
| --- | --- |

iii)

kalapüügi seire, kontroll ja järelevalve ning võitlus ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu;

| iv) | kalandusvaldkonna teadussuutlikkuse arendamine ja tugevdamine; |
| --- | --- |

iv)

kalandusvaldkonna teadussuutlikkuse arendamine ja tugevdamine;

| v) | meetmed, et kaitsta tundlikke ökosüsteeme või selliseid ökosüsteeme, mis on andnud olulise panuse varude seisukorra parandamisse, näiteks merekaitsealade loomine ja majandamine; |
| --- | --- |

v)

meetmed, et kaitsta tundlikke ökosüsteeme või selliseid ökosüsteeme, mis on andnud olulise panuse varude seisukorra parandamisse, näiteks merekaitsealade loomine ja majandamine;

| c) | kriteeriumid ja menetlused, mis võivad vastavalt vajadusele hõlmata kvaliteedi- ja finantsnäitajaid ning võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele. |
| --- | --- |

c)

kriteeriumid ja menetlused, mis võivad vastavalt vajadusele hõlmata kvaliteedi- ja finantsnäitajaid ning võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele.

2.   Artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud rahalise toetuse alla kuuluva eritoetuse kasutamisel lähtutakse ühiskomitee kindlaks määratud eesmärkidest ning nende saavutamiseks rakendatavatest ühe- ja mitmeaastastest programmidest.

3.   Mitmeaastase valdkondliku kava kõik muudatusettepanekud kiidab heaks ühiskomitee. Kui Gambia ametiasutused seda nõuavad, võib ühiskomitee teha aasta valdkondlikusse kavasse kiireloomulisi muudatusi, sealhulgas kirjavahetuse teel.

4.   Gambia ametiasutused esitavad ühiskomiteele igal aastal aruande valdkondliku toetuse rakendamisel tehtud edusammude kohta.

5.   Enne käesoleva protokolli kehtivusaja lõppu esitavad Gambia ametiasutused käesoleva protokolli kohase valdkondliku toetuse rakendamise lõpparuande.

6.   Artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud rahalise toetuse alla kuuluvat eritoetust makstakse osamaksetena. Käesoleva protokolli kohaldamise esimesel aastal makstakse osamakseid vastavalt heakskiidetud kava osana kindlaks määratud vajadustele. Järgmistel kohaldamisaastatel makstakse osamakseid vastavalt heakskiidetud kava osana kindlaks määratud vajadustele ning valdkondliku toetuse rakendamisel saavutatud tulemuste analüüsile.

7.   Liidul on õigus vaadata läbi ja/või peatada osaliselt või täielikult käesoleva protokolli artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud eritoetuse maksmine,

| a) | kui ühiskomitee hinnangul ei vasta saavutatud tulemused seatud eesmärkidele; |
| --- | --- |

a)

kui ühiskomitee hinnangul ei vasta saavutatud tulemused seatud eesmärkidele;

| b) | kui rahalist toetust ei kasutata ühiskomitee kindlaks määratud viisil. |
| --- | --- |

b)

kui rahalist toetust ei kasutata ühiskomitee kindlaks määratud viisil.

8.   Rahalise toetuse maksmine jätkub pärast lepinguosaliste arutelu ja ühiskomitees saavutatud kokkulepet, kui see on käesoleva artikli lõikes 1 osutatud heakskiidetud kava rakendamise tulemuste põhjal õigustatud. Artikli 4 lõike 1 punktiga b ette nähtud eritoetust ei saa siiski enam maksta pärast käesoleva protokolli kehtivuse lõppemisele järgneva kuue kuu pikkuse perioodi lõppu.

9.   Lepinguosalised kohustuvad tagama valdkondliku toetuse abil rakendatud meetmete tutvustamise ja nähtavuse.

Artikkel 7

Teadusalane koostöö vastutustundliku kalapüügi valdkonnas

1.   Lepinguosalised järgivad ICCATi soovitusi ja resolutsioone ning võtavad arvesse muude asjaomaste piirkondlike kalandusorganisatsioonide teaduslikke nõuandeid.

2.   Lepinguosalised võivad vajaduse korral kokku kutsuda ühise teaduskohtumise, et arutada kõiki käesoleva protokolli rakendamisega seotud teadusküsimusi. Seda saab teha koostöös muude piirkondlike ja allpiirkondlike teadusasutustega.

3.   Lähtudes ICCATi soovitustest ja resolutsioonidest, võttes arvesse parimaid kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid ja asjakohasel juhul ka teadusalaste ühiskoosolekute järeldusi, võib ühiskomitee vastu võtta otsuse, mis käsitleb liidu laevade tegevusega seotud meetmeid käesoleva protokolliga hõlmatud kalavarude säästvaks majandamiseks.

Artikkel 8

Uurimuslik kalapüük ja uued kalapüügivõimalused

1.   Ühe lepinguosalise taotlusel võib ühiskomitee kaaluda Gambia püügipiirkonnas uurimusliku kalapüügi korraldamist, et katsetada selliste uute kalapüügiliikide tehnilist kasutatavust ja majanduslikku tasuvust, mida ei ole ette nähtud artikliga 3. Selleks määrab ühiskomitee üksikjuhtumite kaupa kindlaks nii liigid, tingimused kui ka muud asjaomased näitajad.

2.   Kui liidul tekib huvi uute kalapüügivõimaluste vastu, tuleb ühiskomitee kokku, et arutada ja sätestada sellise uue püügitegevuse suhtes kohaldatavaid tingimusi, võttes arvesse parimaid olemasolevaid teaduslikke nõuandeid ja lähtudes uurimusliku kalapüügi tulemustest.

3.   Kui Gambia on andnud kõnealuse uue püügitegevuse jaoks loa, teeb ühiskomitee käesolevasse protokolli ja selle lisasse vastavad muudatused.

Artikkel 9

Ettevõtjate koostöö

Kooskõlas kehtivate õigusnormidega kohustuvad lepinguosalised soodustama ettevõtjate koostööd järgmistes valdkondades:

| a) | kalandusega seotud tegevuse (eelkõige kalatöötlemine, püügivahendite ja -materjalide tootmine, laevaehitus ja remont) arendamine; |
| --- | --- |

a)

kalandusega seotud tegevuse (eelkõige kalatöötlemine, püügivahendite ja -materjalide tootmine, laevaehitus ja remont) arendamine;

| b) | erialateadmiste vahetamine ja töötajate koolitamine kalandussektoris; |
| --- | --- |

b)

erialateadmiste vahetamine ja töötajate koolitamine kalandussektoris;

| c) | kalandustoodete turustamine ja müük; |
| --- | --- |

c)

kalandustoodete turustamine ja müük;

| d) | sinine majandus, sealhulgas vesiviljelus. |
| --- | --- |

d)

sinine majandus, sealhulgas vesiviljelus.

Lepinguosalised teevad koostööd, et tagada soodne ärikeskkond investeeringute edendamiseks esimese lõigu punktides a–d osutatud valdkondades.

Artikkel 10

Elektrooniline teabevahetus

1.   Lepingu ja selle protokolli kohaldamisega seotud dokumentide ja teabe vahetamiseks kohustuvad Gambia ja liit rakendama vajalikke elektroonilise teabevahetuse süsteeme.

2.   Dokumendi elektroonilist vormi käsitatakse igas etapis samaväärsena paberil oleva vormiga.

3.   Mõlemad lepinguosalised teatavad teisele lepinguosalisele viivitamata sellist andmevahetust takistavatest arvutisüsteemi tõrgetest. Sellise olukorra puhul asendatakse lepingu ja käesoleva protokolli rakendamisega seotud teave ja dokumendid lisas kehtestatud korra kohaselt automaatselt paberil dokumentidega.

Artikkel 11

Konfidentsiaalsus

1.   Lepinguosalised kohustuvad tagama, et kõiki isikuandmeid liidu laevade ja nende püügitegevuse kohta, mis on saadud kalanduslepingu kohaldamise raames, sealhulgas vaatlejate tegevuse käigus, käsitatakse alati kooskõlas konfidentsiaalsuse ja andmekaitse põhimõtetega.

2.   Lepinguosalised tagavad, et Gambia püügipiirkonnas toimuva püügitegevuse kohta tehakse üldsusele kättesaadavaks üksnes koondandmed.

3.   Konfidentsiaalseks peetavaid andmeid kasutavad pädevad asutused üksnes kalanduslepingu rakendamise ning kalanduse juhtimise, kontrolli ja järelevalve eesmärgil.

4.   Liidu esitatud isikuandmete jaoks kehtestatakse ühiskomitees asjakohased kaitsemeetmed ja õiguskaitsevahendid, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 (1) (isikuandmete kaitse üldmäärus).

Artikkel 12

Kestus

Käesolevat protokolli kohaldatakse kuue aasta jooksul alates selle ajutise kohaldamise alguskuupäevast.

Artikkel 13

Ajutine kohaldamine

Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates protokolli allkirjastamisest.

Artikkel 14

Peatamine

Kumbki lepinguosaline võib peatada käesoleva protokolli rakendamise lepingu artiklis 15 osutatud tingimustel.

Artikkel 15

Lõpetamine

Kumbki lepinguosaline võib lõpetada käesoleva protokolli rakendamise lepingu artiklis 16 osutatud tingimustel.

Artikkel 16

Jõustumine

Käesolev protokoll jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Съставено в Брюксел на тридесет и първи юли две хиляди и деветнадесета година.

Hecho en Bruselas, el treinta y uno de julio de dos mil diecinueve.

V Bruselu dne třicátého prvního července dva tisíce devatenáct.

Udfærdiget i Bruxelles den enogtredivte juli to tusind og nitten.

Geschehen zu Brüssel am einunddreißigsten Juli zweitausendneunzehn.

Kahe tuhande üheksateistkümnenda aasta juulikuu kolmekümne esimesel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα μία Ιουλίου δύο χιλιάδες δεκαεννέα.

Done at Brussels on the thirty first day of July in the year two thousand and nineteen.

Fait à Bruxelles, le trente et un juillet deux mille dix-neuf.

Sastavljeno u Bruxellesu trideset prvog srpnja godine dvije tisuće devetnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì trentuno luglio duemiladiciannove.

Briselē, divi tūkstoši deviņpadsmitā gada trīsdesmit pirmajā jūlijā.

Priimta du tūkstančiai devynioliktų metų liepos trisdešimt pirmą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkilencedik év július havának harmincegyedik napján.

Magħmul fi Brussell, fil-wieħed u tletin jum ta’ Lulju fis-sena elfejn u dsatax.

Gedaan te Brussel, eenendertig juli tweeduizend negentien.

Sporządzono w Brukseli dnia trzydziestego pierwszego lipca roku dwa tysiące dziewiętnastego.

Feito em Bruxelas, em trinta e um de julho de dois mil e dezanove.

Întocmit la Bruxelles la treizeci și unu iulie două mii nouăsprezece.

V Bruseli tridsiateho prvého júla dvetisícdevätnásť.

V Bruslju, dne enaintridesetega julija leta dva tisoč devetnajst.

Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenäensimmäisenä päivänä heinäkuuta vuonna kaksituhattayhdeksäntoista.

Som skedde i Bryssel den trettioförsta juli år tjugohundranitton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 3

За Република Гамбия

Por la República de Gambia

Za Gambijskou republiku

For vegne af Republikken Gambia

Für die Republik Gambia

Gambia Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία της Γκάμπια

For the Republic of The Gambia

Pour la République de Gambie

Za Republiku Gambiju

Per la Repubblica della Gambia

Gambijas Republikas vārdā –

Gambijos Respublikos vardu

A Gambiai Köztársaság részéről

Għar-Repubblika tal-Gambja

Voor de Republiek Gambia

W imieniu Republiki Gambii

Pela República da Gâmbia

Pentru Republica Gambia

Za Gambijskú republiku

Za Republiko Gambijo

Gambian tasavallan puolesta

För Republiken Gambias vägnar

Image 4

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

1

LISA

LIIDU LAEVADE PÜÜGITINGIMUSED GAMBIA PÜÜGIPIIRKONNAS

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Pädeva asutuse nimetamine

| 1. | Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, peetakse käesolevas lisas liidule või Gambiale viidates silmas järgmisi pädevaid asutusi:






  — | liidu puhul: Euroopa Komisjon, vajaduse korral Gambias asuva Euroopa Liidu delegatsiooni (edaspidi „ELi delegatsioon“) vahendusel; |
| --- | --- | --- |

1.

—

liidu puhul: Euroopa Komisjon, vajaduse korral Gambias asuva Euroopa Liidu delegatsiooni (edaspidi „ELi delegatsioon“) vahendusel;

| — | Gambia puhul: Gambia kalandus-, veevarude ja rahvuskogu küsimuste ministeerium (edaspidi „Gambia kalandusministeerium“). |
| --- | --- |

—

Gambia puhul: Gambia kalandus-, veevarude ja rahvuskogu küsimuste ministeerium (edaspidi „Gambia kalandusministeerium“).

Gambia püügipiirkond

| 2. | Lepingu artikli 1 punktis i määratletud Gambia püügipiirkonna geograafilised koordinaadid. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Gambia pädevad asutused teatavad liidu pädevatele talitustele enne protokolli ajutist kohaldamist Gambia lähtejoone, Gambia püügipiirkondade ning navigatsiooniks ja kalapüügiks keelatud piirkondade geograafilised koordinaadid. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Gambia teatab nende piirkondade koordinaadid laevaomanikele püügiloa väljaandmisel. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Gambia teavitab liitu kõikidest muudatustest, mis hõlmavad navigeerimiseks ja kalapüügiks keelatud piirkondi, vähemalt kaks kuud enne muudatuste jõustumist. |
| --- | --- |

5.

Laevaomanike tasud

| 6. | Enne protokolli ajutist kohaldamist edastab Gambia liidule valitsuse selle (nende) pangakonto(de) andmed, millele tuleb kanda lepingu raames liidu laevade eest makstavad summad. Pangaülekannetega seotud ülekandekulud jäävad laevaomanike kanda. |
| --- | --- |

6.

Kontaktandmed

| 7. | Gambia ametiasutuste andmed on esitatud käesoleva lisa 6. liites. |
| --- | --- |

7.

II PEATÜKK

PÜÜGILUBA

1. JAGU

PÜÜGILUBADE TAOTLEMINE JA VÄLJAANDMINE

Püügilubade saamise tingimused

| 1. | Gambia püügipiirkonnas võivad püügiloa saada üksnes nõuetele vastavad laevad. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Laev vastab nõuetele juhul, kui selle omaniku, kapteni ega laeva enda suhtes ei ole Gambia püügipiirkonnas rakendatud kalapüügikeeldu. Neil ei tohi olla vastuolusid Gambia ametiasutustega, st nad peavad olema täitnud kõik varasemad kohustused, mis tulenevad Gambia ja liidu vaheliste kalanduslepingute kohasest püügitegevusest. Lepingu artiklis 5 osutatud püügiload antakse välja tingimusel, et laev on kantud liidu kalalaevade registrisse ja kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 2017/2403 (1). Laevad peavad olema kantud ICCATi laevaregistrisse ning nad ei tohi olla kantud ICCATi ega muude piirkondlike kalandusorganisatsioonide ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja. |
| --- | --- |

2.

Püügiloa taotlemine

| 3. | Liit esitab kalandusosakonnale elektroonilisel teel taotluse ja liidu delegatsioonile taotluse koopia iga laeva kohta, mis soovib lepingu raames kala püüda, vähemalt 15 kalendripäeva enne loa kehtivuse soovitud alguskuupäeva. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Taotlused esitatakse vormil, mille näidis on esitatud käesoleva lisa 1. liites, ja sellele lisatakse järgmised dokumendid:






  a) | tõend, et taotletava püügiloa kehtivusaja eest on tasutud ettemakse, mis on tagastamatu; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

tõend, et taotletava püügiloa kehtivusaja eest on tasutud ettemakse, mis on tagastamatu;

| b) | protokolli raames esitatud esimese püügiloa taotluse puhul või kui asjaomast laeva on hiljuti (12 või vähema kuu jooksul) tehniliselt muudetud, hiljutine asjakohase resolutsiooniga digitaalne värvifoto laevast külgvaates, kus laevakerel on näha laeva nimi ja pardatähis; |
| --- | --- |

b)

protokolli raames esitatud esimese püügiloa taotluse puhul või kui asjaomast laeva on hiljuti (12 või vähema kuu jooksul) tehniliselt muudetud, hiljutine asjakohase resolutsiooniga digitaalne värvifoto laevast külgvaates, kus laevakerel on näha laeva nimi ja pardatähis;

| 5. | Punktis 4 osutatud taotlusvormis esitatud teavet kasutavad Gambia pädevad asutused, et menetleda ja anda välja aastane merekõlblikkuse tunnistus punktis 3 osutatud aja jooksul. Aastane merekõlblikkuse tunnistus tuleks anda välja enne, kui Gambia pädevad asutused annavad välja püügiloa. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kõikidel liidu põhjapüügitraaleritel tuleb enne püügiloa saamist teha inspekteerimine, mis on osa käesoleva protokolli kohasest esmakordse püügiloa taotlusest. Esmakordse püügiloa väljaandmine sõltub kõnealuse inspekteerimise edukast läbimisest; inspekteeritakse liidu ja Gambia vahelise kokkuleppega kindlaks määratud alampiirkonna sadamas asjaomase sadamariigi loal. Kõikide inspekteerimiste puhul, mis toimuvad Banjuli sadamast väljaspool, kannab seotud kulud laevaomanik. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kui kehtiva protokolli raames uuendatakse püügiluba laevale, mille tehnilised näitajad ei ole muutunud, tuleb koos uuendamistaotlusega esitada üksnes maksekinnitus tagastamatu loatasu maksmise kohta. Kui tehnilisi näitajaid on muudetud, tuleb enne püügiloa andmist esitada taotlus uuesti koos kõikide punktis 4 täpsustatud asjaomaste dokumentidega. |
| --- | --- |

7.

Püügiloa väljaandmine

| 8. | Gambia annab püügiload laevaomanikele või teavitab liitu taotluse tagasilükkamisest 15 kalendripäeva jooksul alates punktis 4 osutatud dokumentide laekumisest. Püügiloa originaal antakse üle laevaomaniku kohalikule esindajale või saadetakse laevaomanikule ELi delegatsiooni vahendusel.
  Selleks et kalapüügiga saaks ettenähtud ajal alustada, saadetakse püügiloa koopia viivitamata elektrooniliselt liidule, et edastada see laevaomanikele, samuti saadetakse see teavitamiseks ELi delegatsioonile. Kõnealust koopiat võib kasutada maksimaalselt 60 päeva pärast püügiloa väljaandmise kuupäeva. Selles ajavahemikus käsitatakse koopiat originaaliga samaväärsena. |
| --- | --- |

8.

Selleks et kalapüügiga saaks ettenähtud ajal alustada, saadetakse püügiloa koopia viivitamata elektrooniliselt liidule, et edastada see laevaomanikele, samuti saadetakse see teavitamiseks ELi delegatsioonile. Kõnealust koopiat võib kasutada maksimaalselt 60 päeva pärast püügiloa väljaandmise kuupäeva. Selles ajavahemikus käsitatakse koopiat originaaliga samaväärsena.

Püügiloaga laevade nimekiri

| 9. | Kui püügiluba on välja antud, kannab Gambia liidu laeva viivitamata nende laevade nimekirja, millel on lubatud Gambia püügipiirkonnas kala püüda. See nimekiri edastatakse viivitamata riiklikule kalandusbüroole, kalapüügi seire-, kontrolli- ja järelevalveüksusele (edaspidi „püügiseirekeskus“), Gambia kalandusministeeriumile ning liidule. Gambia ajakohastab püügiloaga laevade nimekirja regulaarselt. Uus nimekiri edastatakse viivitamata samadele asutustele. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kui püügiluba ei anta välja punktis 7 osutatud aja jooksul, kantakse laev ajutiselt nimekirja, välja arvatud juhul, kui on selgeid tõendeid selle kohta, et laev ei vasta punktis 2 esitatud nõuetele. Selle aja vältel on laeval lubatud kala püüda. |
| --- | --- |

10.

Püügiloa edasiandmine

| 11. | Püügiluba antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei tohi edasi anda. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tõestatud vääramatu jõu korral, mis väljendub selles, et laev raske tehnilise avarii tõttu hukkub või jääb pikaks ajaks liikumatuks, võib liidu taotlusel laeva püügiloa asendada mõnele muule sama püügikategooria laevale antava uue püügiloaga, tingimusel et punkti 4 kohaselt on esitatud uus püügiloa taotlus. Uue püügiloa eest loatasu maksma ei pea. Sel juhul võetakse püügikoguste arvutamisel võimalike täiendavate maksete kindlaksmääramiseks arvesse kahe laeva summaarseid püügikoguseid. Liidu taotlusel võib sama püügikategooria alla kuuluva kahe laeva vahel püügiloa tasuta üleandmine toimuda ka siis, kui loa saanud laev ei ole Gambia püügipiirkonnas veel püügitoiminguid alustanud; sellisel juhul järgitakse tavapärast taotluse esitamise korda. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud püügiloa ELi delegatsiooni vahendusel Gambiale. Uus püügiluba jõustub päeval, mil tagastatakse tühistatud püügiluba. ELi delegatsiooni tuleb püügiloa edasiandmisest teavitada. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Gambia ajakohastab püügiloaga laevade nimekirja ja edastab selle viivitamata riiklikule kalandusbüroole, püügiseirekeskusele, Gambia kalandusministeeriumile ning liidule. |
| --- | --- |

14.

Püügiloa kehtivusaeg

| 15. | Tuunipüügiseinerite ja ritvõngelaevade püügilubade kehtivusaeg on üks aasta. Põhjapüügitraalerite (põhjalähedaste süvamereliikide) püügilubade kehtivusaeg on kolm kuud. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Püügilube võib uuendada. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kehtivusaja alguse kindlaksmääramiseks käsitatakse






  — | aastase kehtivusajana protokolli kohaldamise esimesel aastal ajavahemikku kehtima hakkamise kuupäevast kuni sama aasta 31. detsembrini; seejärel iga täielikku kalendriaastat; protokolli kohaldamise viimasel aastal ajavahemikku alates 1. jaanuarist kuni protokolli kehtivuse lõppemiseni; |
| --- | --- | --- |

17.

—

aastase kehtivusajana protokolli kohaldamise esimesel aastal ajavahemikku kehtima hakkamise kuupäevast kuni sama aasta 31. detsembrini; seejärel iga täielikku kalendriaastat; protokolli kohaldamise viimasel aastal ajavahemikku alates 1. jaanuarist kuni protokolli kehtivuse lõppemiseni;

| — | kolmekuulise kehtivusajana protokolli kohaldamise esimesel aastal ajavahemikku kehtima hakkamise kuupäevast kuni järgmise kolmekuulise perioodi alguseni, milleks on kehtestatud korra kohaselt 1. jaanuar, 1. aprill, 1. juuli või 1. oktoober; seejärel iga täielikku kolmekuulist perioodi; protokolli kohaldamise viimasel aastal ajavahemikku viimase täieliku kolmekuulise perioodi lõpust kuni protokolli kehtivuse lõppemiseni. |
| --- | --- |

—

kolmekuulise kehtivusajana protokolli kohaldamise esimesel aastal ajavahemikku kehtima hakkamise kuupäevast kuni järgmise kolmekuulise perioodi alguseni, milleks on kehtestatud korra kohaselt 1. jaanuar, 1. aprill, 1. juuli või 1. oktoober; seejärel iga täielikku kolmekuulist perioodi; protokolli kohaldamise viimasel aastal ajavahemikku viimase täieliku kolmekuulise perioodi lõpust kuni protokolli kehtivuse lõppemiseni.

Pardadokumendid

| 18. | Kui laev on Gambia püügipiirkonnas või kindlaks määratud alampiirkonna sadamas, peavad laeva pardal olema kogu aeg järgmised dokumendid:






  a) | püügiluba; |
| --- | --- | --- |

18.

a)

püügiluba;

| b) | laeva merekõlblikkuse tunnistus; |
| --- | --- |

b)

laeva merekõlblikkuse tunnistus;

| c) | laeva registreerimistunnistus; |
| --- | --- |

c)

laeva registreerimistunnistus;

| d) | mõõdukiri; |
| --- | --- |

d)

mõõdukiri;

| e) | kindlustuspoliis; |
| --- | --- |

e)

kindlustuspoliis;

| f) | kasutatavate püügivahendite pilt ja üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

f)

kasutatavate püügivahendite pilt ja üksikasjalik kirjeldus;

| g) | kalalaeva üldplaani ajakohased kinnitatud joonised ja kirjeldused ning eelkõige kalalaeva kalatrümmide arv ja nende ladustamismaht kuupmeetrites; |
| --- | --- |

g)

kalalaeva üldplaani ajakohased kinnitatud joonised ja kirjeldused ning eelkõige kalalaeva kalatrümmide arv ja nende ladustamismaht kuupmeetrites;

| h) | kalalaeva lipuriigi pädeva asutuse kinnitatud tõend, milles kirjeldatakse muudatusi ja nende laadi, kui kalalaeva omadusi on mis tahes viisil muudetud seoses laeva üldpikkuse, registreeritud kogutonnaaži, peamasina või -masinate võimsuse või lastiruumi mahutavusega; |
| --- | --- |

h)

kalalaeva lipuriigi pädeva asutuse kinnitatud tõend, milles kirjeldatakse muudatusi ja nende laadi, kui kalalaeva omadusi on mis tahes viisil muudetud seoses laeva üldpikkuse, registreeritud kogutonnaaži, peamasina või -masinate võimsuse või lastiruumi mahutavusega;

2. JAGU

PÜÜGILUBADE TINGIMUSED – KINDLASUMMALISED TASUD JA ETTEMAKSED

1.   Pika rändega liigid

| a) | tuunipüügiseinerite ja ritvõngelaevade eest makstav tasu on 70 eurot iga Gambia püügipiirkonnas püütud tonni kohta. |
| --- | --- |

a)

tuunipüügiseinerite ja ritvõngelaevade eest makstav tasu on 70 eurot iga Gambia püügipiirkonnas püütud tonni kohta.

| b) | püügiload väljastatakse pärast seda, kui pädevatele asutustele on tasutud järgmised kindlasummalised tasud.






  i) | tuunipüügiseinerid: 4 200 eurot laeva kohta, mis vastab 60 tonni suuruse saagi hinnale aastas; |
| --- | --- | --- |

b)

püügiload väljastatakse pärast seda, kui pädevatele asutustele on tasutud järgmised kindlasummalised tasud.

i)

tuunipüügiseinerid: 4 200 eurot laeva kohta, mis vastab 60 tonni suuruse saagi hinnale aastas;

| ii) | ritvõngelaevad: 1 400 eurot laeva kohta, mis vastab 20 tonni suuruse saagi hinnale aastas; |
| --- | --- |

ii)

ritvõngelaevad: 1 400 eurot laeva kohta, mis vastab 20 tonni suuruse saagi hinnale aastas;

| c) | kui lõpparuande summa on suurem kui kindlasummaline tasu, mis maksti ettemaksuna püügiloa saamiseks, kannab laevaomanik punkti 19 alapunktis b osutatud tasust lähtuvalt arvestatud puuduva summa Gambiale üle käesoleva lisa IV peatüki 1. jao punktis 8 osutatud tähtajaks. Kui lõpparuande summa on väiksem kui kindlasummaline tasu, ei ole laevaomanikul õigus ülejäävat summat tagasi saada. |
| --- | --- |

c)

kui lõpparuande summa on suurem kui kindlasummaline tasu, mis maksti ettemaksuna püügiloa saamiseks, kannab laevaomanik punkti 19 alapunktis b osutatud tasust lähtuvalt arvestatud puuduva summa Gambiale üle käesoleva lisa IV peatüki 1. jao punktis 8 osutatud tähtajaks. Kui lõpparuande summa on väiksem kui kindlasummaline tasu, ei ole laevaomanikul õigus ülejäävat summat tagasi saada.

2.   Põhjalähedased liigid

Tasu põhjalähedaste liikide eest on märgitud 2b liites esitatud teabelehel. Püügiload väljastatakse pärast seda, kui riiklikele pädevatele asutustele on tasutud kõnealusel teabelehel märgitud ettemaksed.

3.   Loatasu ettemakse sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud ja teenustasud.

4.   Kui püügiloa kehtivusaeg on lühem kui üks aasta, näiteks bioloogilise taastumise perioodi tõttu, kohandatakse kindlasummalist loatasu proportsionaalselt püügiloa kehtivusajaga.

3. JAGU

ABILAEVAD

| 1. | Gambia lubab abilaevadel abistada liidu laevu, millel on püügiluba. Abilaevad peavad sõitma liidu liikmesriigi lipu all ega tohi olla varustatud kalapüügiks vajalike vahenditega, samuti ei tohi neid kasutada ümberlaadimiseks. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Gambia määrab kindlaks abiks loetavad tegevused ja loa saamise tingimused, koostab lubatud abilaevade nimekirja ja edastab selle viivitamata riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja liidule. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Abilaevade puhul kohaldatav aastane loatasu on 2 000 eurot laeva kohta. |
| --- | --- |

3.

III PEATÜKK

TEHNILISED KAITSEMEETMED

Püügiloaga laevade suhtes kohaldatavad tehnilised kaitsemeetmed seoses Gambia püügipiirkonna, püügivahendite ja täiendava püügiga on määratud püügikategooriate kaupa kindlaks käesoleva lisa 2a ja 2b liites esitatud teabelehel.

Kui lepingus ja selle protokollis ei ole ette nähtud teisiti, järgivad laevad ICCATi soovitusi ja Gambia õigusaktide vastavaid sätteid.

Peibutuspüügivahenditest on Gambia püügipiirkonnas lubatud kasutada üksnes kunstlikke abivahendeid, mille veealuste rippstruktuuridega välditakse kalade kinnijäämist. Selliste kunstlike peibutuspüügivahendite levikut ja nende kasutamist reguleerib liit, võttes vastu ICCATi vastuvõetud sätetele vastava majandamiskava.

Liidu laevade püügitegevus ei tohi häirida kohalikku traditsioonilist kalapüüki ning kõik püütud kilpkonnalised, mereimetajad, merelinnud ja korallriffidel elutsevad kalad tuleb vabastada viisil, mis tagab kõnealuste erinevate liikide isenditele võimalikult suured ellujäämisvõimalused.

Liidu laevad, nende kaptenid ja käitajad püüavad kala viisil, mis ei häiri teiste kalalaevade püügitegevust ega kahjusta nende kalapüügivahendeid.

IV PEATÜKK

KONTROLL, SEIRE JA JÄRELEVALVE

1. JAGU

Püügitegevuse registreerimine püügipäevikus – teabe edastamine gambia püügiseirekeskusele

| 1. | Kapten registreerib iga päev püügipäevikus iga püütud ja pardal hoitava või vette tagasi lastud liigi hinnangulise koguse iga püügitoimingu kohta. Püütud või vette tagasi lastud saagi hinnanguline kogus registreeritakse liigiti olenemata saagi kaalust. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kui laev, mis asub Gambia püügipiirkonnas, ei tegele kalapüügiga, siis registreeritakse laeva asukoht keskpäeval. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Püügipäevik edastatakse Gambiale elektroonilisel teel (elektrooniline laevaettekannete süsteem – ERS) automaatselt iga päev iga ajavahemiku kohta, mil laev viibib Gambia püügipiirkonnas; edastamine toimub 5. liite kohaselt ja seda tehakse ka nullpüügi korral. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Iga päev edastatakse Gambiale elektrooniliselt vähemalt järgmine teave:






  a) | kalalaeva pardatähis ja nimi; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

kalalaeva pardatähis ja nimi;

| b) | iga liigi FAO kolmetäheline kood ja geograafiline piirkond, kus saak püüti; |
| --- | --- |

b)

iga liigi FAO kolmetäheline kood ja geograafiline piirkond, kus saak püüti;

| c) | püügi kuupäev ja vajaduse korral kellaaeg; |
| --- | --- |

c)

püügi kuupäev ja vajaduse korral kellaaeg;

| d) | sadamast lahkumise ja sadamasse saabumise kuupäev ja kellaaeg ning püügireisi kestus; |
| --- | --- |

d)

sadamast lahkumise ja sadamasse saabumise kuupäev ja kellaaeg ning püügireisi kestus;

| e) | püügivahendi tüüp, selle tehniline kirjeldus ja mõõtmed; |
| --- | --- |

e)

püügivahendi tüüp, selle tehniline kirjeldus ja mõõtmed;

| f) | iga liigi hinnanguline kogus eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna; |
| --- | --- |

f)

iga liigi hinnanguline kogus eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna;

| g) | hinnanguline tagasiheite kogus eluskaalu ekvivalendina; |
| --- | --- |

g)

hinnanguline tagasiheite kogus eluskaalu ekvivalendina;

| h) | kasutatud ümberarvestuskoefitsiendid; |
| --- | --- |

h)

kasutatud ümberarvestuskoefitsiendid;

| 5. | Erandina punktist 3 ja juhul kui Gambia püügipiirkonnas viibitakse vähem kui 24 tundi ning saaki ei püüta ega lasta vette tagasi, edastatakse Gambia püügiseirekeskusele ainult andmed püügipiirkonda sisenemisel ja sealt väljumisel pardal olnud saagi kohta. Vastavad automaatteated tuleb saata Gambia püügiseirekeskusele. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kui Gambias puudub süsteem elektrooniliselt edastatava püügipäeviku automaatseks vastuvõtuks, edastab laev püügipäeviku Gambia püügiseirekeskusele, lipuriigi püügiseirekeskusele ja Euroopa Komisjonile käsitsi e-posti teel või kasutades selleks alternatiivseid vahendeid, hiljemalt 48 tunni jooksul pärast sadamasse naasmist, kasutades selleks 3. liites esitatud vormi. Gambia esitab andmete edastamise koordinaadid ja ajakohastab neid. Gambia tagab, et tema püügiseirekeskuses on igal ajal tagatud piisavad tingimused püügipäeviku elektroonilise koopia vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kui püügiaruannete kohta kehtivaid sätteid ei järgita, võib Gambia peatada asjaomase laeva püügiloa kuni puuduvate püügiaruannete esitamiseni ja karistada laevaomanikku kehtivate riigisiseste õigusaktide vastavate sätete kohaselt. Korduva rikkumise korral võib Gambia keelduda püügiloa uuendamisest. Gambia teavitab liitu viivitamata kõikidest kõnealuses kontekstis kohaldatavatest karistustest. |
| --- | --- |

7.

Püügiaruannete esitamine Gambiale – püügiga seotud tasude ja toetuste maksmine

| 8. | Andmeid iga laeva püütud saagi ja tagasiheite igakuise koguse kohta ajakohastatakse Euroopa Komisjoni andmebaasis kord kvartalis ja liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse protokolli kohaselt lubatud kogupüüki, ajakohastatakse andmeid kord kuus. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ajakohastamise abil tagatakse, et andmeid võrreldakse lossimis-, müügi-, kontrolli-, teaduslike või vaatlusandmetega ja muu asjakohase teabega. Kui kontrollimise tulemusena on vaja andmebaasi ajakohastada, tehakse seda võimalikult kiiresti. Andmete võrdlemisel lähtutakse Gambia püügipiirkonna geograafilistest koordinaatidest, mis on kindlaks määratud kooskõlas protokolliga. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Pardal toimuva töötlemise puhul kohaldatakse eluskaalu ekvivalendi arvutamisel töödeldud kalade kaalu suhtes ümberarvestuskoefitsienti, mis esitatakse taotluse korral. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Lähtudes andmebaasist saadud andmetest esitab liit Gambiale enne iga kvartali lõppu koondandmed jooksva aasta eelmiste kvartalite kohta, märkides püügikoguse laevade, kuude ja liikide kaupa. Neid andmeid käsitatakse ajutistena. Gambia analüüsib teavet ja annab teada kõigist suurtest ebakõladest selle teabe ja Gambiale esitatud toorandmete, eelkõige paberil püügipäevikute alusel või ERSi kaudu esitatud püügiaruannete, vahel. Lepinguosalised viivad läbi uurimise ja tagavad vajaduse korral andmete ajakohastamise. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Liit esitab enne iga aasta 31. märtsi koondandmed Gambia püügipiirkonnas eelmisel kalendriaastal püütud koguste kohta laevade, kuude ja liikide kaupa. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Liidu ametiasutused esitavad Gambiale ja lipuriigile selgitused iga laeva eest maksmisele kuuluva tasu arvutamiseks. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Gambial on aega üks kuu kuni 30. aprillini, et andmed vaidlustada ning esitada iga laeva püügi kohta alternatiivne aruanne ja selle aluseks olevad dokumendid, näiteks inspekteerimisaruanded või vaatlusandmed. Lepinguosalised püüavad jõuda andmetes esinevaid lahknevuste osas ühisele seisukohale ühe kuu jooksul pärast Gambia vastuse saamist, st hiljemalt 31. maiks. |
| --- | --- |

14.

| 15. | 15. juuniks edastatakse ELi andmebaasis märgitud kogustel põhinevad aruanded laevaomanikele, kes peavad tasuma täiendava püügikoguse eest 45 päeva jooksul arvelduskontole, kuhu kantakse ka püügiloa tasu. Gambia jälgib kõnealuste maksete laekumist ning teatab liidule kõikidest viivitustest ja puudulikest maksetest. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Lepinguosalised võivad hiljem või püsiva lahkarvamuse korral muuta konkreetse aasta püügiandmeid toetudes sellistele tõenditele nagu püügipäeviku andmed ja püügireiside ajal või teadusinstituutide poolt laeval tehtud vaatluste andmed. Selliseid muudatusi võib teha kuni püügiaastale järgneva aasta 1. septembrini ja nendest teatatakse viivitamata lepinguosalistele. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Lepinguosalised kiidavad ühiskomitees andmed heaks (see võib toimuda ka kirjavahetuse teel) hiljemalt püügiaastale järgneva aasta 31. oktoobriks. Kõik ühiskomitee kinnitatud parandused on aluseks täiendavate maksete sissenõudmiseks. Ühiskomitees heaks kiidetud andmeid käsitatakse liidu ametlike püügiandmetena Gambias asjaomase aasta kohta ning andmeid Euroopa Komisjoni hallatavas andmebaasis ajakohastatakse vastavalt. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kui ühiskomitee leiab, et liidu laevad peavad tegema täiendavaid makseid, tuleb maksed tasuda kuue kuu jooksul pärast kõnealuse järelduse tegemist. Ülemääraselt tasutud maksed peab Gambia kas tagasi maksma või võtma neid arvesse asjaomase lipuriigi laevale antava püügiloa tasu puhul. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kõiki ühiskomitee tehtud ajakohastusi võetakse arvesse liidu makse arvutamisel protokolli artiklis 5 sätestatud aastast võrdluskogust ületava püügikoguse eest. |
| --- | --- |

19.

2. JAGU

LOSSIMINE JA ÜMBERLAADIMINE

Lossimistegevus (2)

| 1. | Liidu laeva kapten, kes soovib lossida Gambia püügipiirkonnas püütud saaki Gambia sadamas, esitab Gambiale vähemalt 48 tundi enne lossimist järgmise teabe:






  a) | lossida sooviva kalalaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

lossida sooviva kalalaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung;

| b) | lossimissadam; |
| --- | --- |

b)

lossimissadam;

| c) | lossimise plaanitud kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

c)

lossimise plaanitud kuupäev ja kellaaeg;

| d) | iga lossitava liigi (identifitseeritav FAO kolmetähelise koodi alusel) kogus (väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna); |
| --- | --- |

d)

iga lossitava liigi (identifitseeritav FAO kolmetähelise koodi alusel) kogus (väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna);

| e) | toodete esitusviis. |
| --- | --- |

e)

toodete esitusviis.

| 2. | Lossimine peab toimuma Gambia püügipiirkonna selleks ettenähtud Gambia sadamas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui lossimisega seotud sätteid ei täideta, rakendatakse Gambia kehtivate õigusaktidega ettenähtud asjakohaseid karistusi. |
| --- | --- |

3.

Ümberlaadimine (3)

| 4. | Liidu laeva kapten, kes soovib ümberlaadida Gambia püügipiirkonnas püütud saaki Gambia sadamas, esitab Gambiale vähemalt 48 tundi enne ümberlaadimist järgmise teabe:






  a) | mahalaadiva kalalaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

mahalaadiva kalalaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung;

| b) | vastuvõtva kalalaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung; |
| --- | --- |

b)

vastuvõtva kalalaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung;

| c) | ümberlaadimissadam; |
| --- | --- |

c)

ümberlaadimissadam;

| d) | ümberlaadimise plaanitud kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

d)

ümberlaadimise plaanitud kuupäev ja kellaaeg;

| e) | iga ümberlaaditava liigi (identifitseeritav FAO kolmetähelise koodi alusel) kogus (väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna); |
| --- | --- |

e)

iga ümberlaaditava liigi (identifitseeritav FAO kolmetähelise koodi alusel) kogus (väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna);

| f) | toodete esitusviis. |
| --- | --- |

f)

toodete esitusviis.

| 5. | Ümberlaadimine peab toimuma selleks ettenähtud Gambia sadamas Gambia inspektorite juuresolekul. Kui Gambia inspektori kohalolek ei ole võimalik, lubatakse kaptenil viivituste vältimiseks alustada ümberlaadimist pärast punkti 4 kohaselt antud etteteatamisaja möödumist. Ümberlaadimine merel on keelatud. |
| --- | --- |

5.

3. JAGU

KONTROLL JA INSPEKTEERIMINE

Püügipiirkonda sisenemine ja sealt lahkumine

| 1. | Igast püügiluba omava liidu laeva Gambia püügipiirkonda sisenemisest ja sealt lahkumisest tuleb Gambiat teavitada vähemalt neli tundi enne sisenemist või lahkumist. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sisenemisest või lahkumisest teavitamisel edastab liidu laev eelkõige






  a) | kuupäeva, kellaaja ja kavandatud piiriületuspunkti; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

kuupäeva, kellaaja ja kavandatud piiriületuspunkti;

| b) | kõikide püütud ja pardal hoitavate liikide FAO kolmetähelise koodi ja koguse väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna; |
| --- | --- |

b)

kõikide püütud ja pardal hoitavate liikide FAO kolmetähelise koodi ja koguse väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna;

| c) | toodete esitusviisi. |
| --- | --- |

c)

toodete esitusviisi.

| 3. | Teatatakse eelistatavalt e-posti või selle puudumisel faksi või raadio teel Gambia edastatud e-posti aadressile, faksinumbrile või edastussagedusele, nagu on osutatud 6. liites. Gambia saadab viivitamata e-posti teel vastu kättesaamisteate. Gambia teavitab viivitamata asjaomaseid laevu ja liitu e-posti aadressi, telefoninumbri või edastussageduse muudatustest. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Iga Gambia püügipiirkonnas püügitegevuselt tabatud liidu laeva, mis ei ole eelnevalt oma kohalolekust teatanud, käsitatakse ebaseadusliku püügiga tegeleva laevana. |
| --- | --- |

4.

Inspekteerimine sadamas või merel

| 5. | Püügiluba omavaid liidu laevu inspekteerivad sadamas või merel Gambia vetes Gambia laevad ja inspektorid, kelle kalanduskontrolli funktsioon on selgelt identifitseeritav. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Enne pardale minekut teavitavad volitatud inspektorid liidu laeva oma inspekteerimiskavatsusest. Inspekteerivad kalandusinspektorid, kes peavad enne inspekteerimise alustamist oma isikut ja inspektori kvalifikatsiooni tõendama. Laeva kapten näitab inspekteerimise toimumise jooksul üles koostöövalmidust. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Volitatud inspektorid jäävad liidu laevale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks. Nad püüavad inspekteerimisel avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile või lossimisele ja ümberlaadimisele. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Gambia võib lubada liidul osaleda inspekteerimistel vaatlejana. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Iga inspekteerimise lõpus koostavad volitatud inspektorid inspekteerimisaruande. Liidu laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastavad selle koostanud inspektor ja liidu laeva kapten. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt ei piira laevaomaniku õigust kaitsele rikkumisjuhtumi menetlemise korral. Kui kapten keeldub kõnealusele dokumendile alla kirjutamast, peab ta keeldumist kirjalikult põhjendama ja inspektor lisab kande „allkirja andmisest keeldunud“. Volitatud inspektorid annavad enne laevalt lahkumist liidu laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Rikkumise tuvastamise korral edastatakse liidule rikkumist käsitleva teate koopia kaheksa kalendripäeva jooksul pärast inspekteerimist. |
| --- | --- |

10.

Osalusjärelevalve ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses

| 11. | Selleks et tõhustada ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastast võitlust, kannavad liidu laevade kaptenid ette iga sellise laeva viibimisest Gambia püügipiirkonnas, mille tegevuses esineb ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi märke, ning püüavad saada nähtu kohta võimalikult palju teavet. Vaatlusaruanded saadetakse viivitamata riiklikule kalandusbüroole, püügiseirekeskusele, Gambia kalandusministeeriumile ja vaatlust teinud laeva asukohaliikmesriigi pädevale asutusele, kes edastab need viivitamata liidule või selle määratud asutusele. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Gambia edastab liidule kõik tema käsutuses olevad vaatlusaruanded kalalaevade kohta, mille tegevuses Gambia püügipiirkonnas esineb ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi märke. |
| --- | --- |

12.

4. JAGU

LAEVASEIRESÜSTEEM

Laevade asukohateated – laevaseiresüsteem

| 1. | Püügiloaga liidu laevad peavad olema Gambia püügipiirkonnas alati varustatud laevaseiresüsteemiga (Vessel Monitoring System – VMS), mille abil edastatakse nende asukoht iga kahe tunni järel automaatselt ja pidevalt nende lipuriigi püügiseirekeskusele. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Iga asukohateade peab sisaldama järgmist:






  a) | laeva tunnusandmed; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

laeva tunnusandmed;

| b) | laeva viimati määratud geograafiline asukoht (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 100 meetri ja usaldusvahemik 99 %; |
| --- | --- |

b)

laeva viimati määratud geograafiline asukoht (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 100 meetri ja usaldusvahemik 99 %;

| c) | asukohateate registreerimise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

c)

asukohateate registreerimise kuupäev ja kellaaeg;

| d) | laeva kiirus ja kurss. |
| --- | --- |

d)

laeva kiirus ja kurss.

| 3. | Iga asukohateade peab olema esitatud käesoleva lisa 4. liites osutatud vormingus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Esimene Gambia püügipiirkonnas registreeritud asukoht on identifitseeritav koodiga „ENT“. kõik järgmised asukohad on identifitseeritavad koodiga „POS“, välja arvatud esimene asukoht, mis on registreeritud pärast Gambia püügipiirkonnast väljumist, mis on identifitseeritav koodiga „EXI“. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Lipuriigi püügiseirekeskus tagab asukohateadete automaatse töötlemise ja vajaduse korral nende elektroonilise edastuse. Asukohateated peavad olema registreeritud turvaliselt ning neid tuleb kolme aasta jooksul alles hoida. |
| --- | --- |

5.

Teabe edastamine laeva poolt laevaseiresüsteemi rikke korral

| 6. | Kapten peab tagama, et tema laeva laevaseiresüsteem on kogu aeg täielikult töökorras ja et asukohateated edastatakse nõuetekohaselt lipuriigi püügiseirekeskusele. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Laevaseiresüsteemi rikke korral tuleb see parandada või vahetada välja kümne päeva jooksul. Pärast seda tähtaega ei lubata laeval enam Gambia püügipiirkonnas kala püüda. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Laevad, mis püüavad Gambia püügipiirkonnas kala rikkis laevaseiresüsteemiga, peavad edastama oma asukohateated lipuriigi püügiseirekeskusele e-posti, raadio või faksi teel vähemalt iga nelja tunni järel, lisades kõik kohustuslikud andmed. |
| --- | --- |

8.

Asukohateadete turvaline edastamine Gambiale

| 9. | Lipuriigi püügiseirekeskus edastab asjaomaste laevade asukohateated automaatselt Gambia püügiseirekeskusele. Lipuriigi ja Gambia püügiseirekeskused vahetavad omavahel elektroonilisi kontaktaadresse ja hoiavad üksteist pidevalt kursis nende aadresside muutumisega. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Asukohateateid edastatakse lipuriigi ja Gambia püügiseirekeskuse vahel elektroonilisel teel vastavalt turvalisele teabevahetussüsteemile. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Gambia püügiseirekeskus teavitab viivitamata lipuriigi püügiseirekeskust ja liitu kõikidest katkestustest püügiloaga laeva järjestikuste asukohateadete vastuvõtmisel, kui asjaomane laev ei ole teatanud Gambia püügipiirkonnast lahkumisest. |
| --- | --- |

11.

Teabevahetussüsteemi tõrked

| 12. | Gambia tagab, et tema elektroonilised seadmed on vastavuses lipuriigi püügiseirekeskuse seadmetega ja teavitab liitu viivitamata kõikidest riketest teabevahetuses ja asukohateate saamisel võimalikult kiire tehnilise lahenduse leidmiseks. Tekkida võivaid erimeelsusi lahendab ühiskomitee. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Laevaseiresüsteemis avastatud muudetud seadistuste eest, mille eesmärk on rikkuda süsteemi toimimist või moonutada asukohateateid, kannab vastutust kapten. Rikkumiste korral rakendatakse Gambia kehtivate õigusaktidega ettenähtud karistusi. |
| --- | --- |

13.

Asukohateadete sageduse muutmine

| 14. | Gambia võib rikkumist tõendavate dokumentide alusel esitada lipuriigi püügiseirekeskusele taotluse, mille koopia edastatakse liidule ja millega palutakse vähendada laeva asukohateate saatmise intervalle kindlaksmääratud uurimisperioodiks 30 minutile. Gambia edastab dokumentaalsed tõendid viivitamata lipuriigi püügiseirekeskusele ja liidule. Lipuriigi püügiseirekeskus saadab Gambiale viivitamata asukohateate, kasutades uut sagedust. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kui kindlaksmääratud uurimisperiood on lõppenud, teavitab Gambia sellest kohe lipuriigi püügiseirekeskust ja liitu, teavitades ühtlasi kõnealuse uurimise võimalikest järelmeetmetest. |
| --- | --- |

15.

5. JAGU

VAATLEJAD

Püügitegevuse vaatlemine

| 1. | Püügiloaga laevad peavad lubama lepingu raames kohaldada oma püügitegevuse suhtes vaatluskorda. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vaatluskorda rakendatakse vastavalt ICCATi vastuvõetud soovitustele. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kuni ICCATi uue piirkondliku vaatlusprogrammi kasutuselevõtuni kohaldatakse vaatlejaid käsitlevaid järgmisi sätteid. |
| --- | --- |

3.

Määratud laevad ja vaatlejad

| 4. | Liidu põhjapüügitraaleritel on kohustus võtta pardale vaatleja. Riiklik kalandusbüroo nimetab liidu põhjapüügitraaleritele määratud vaatleja hiljemalt 15 kalendripäeva jooksul enne vaatleja pardalevõtmiseks ettenähtud kuupäeva. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vaatleja ei tohi liidu põhjapüügitraaleril viibida rohkem kui kolm kuud. Vaatlejate pardal viibimine ei tohi ületada nende ülesannete täitmiseks vajalikku ajavahemikku. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Riiklik kalandusbüroo määrab kindlaks need liidu tuunipüügilaevad, mis peavad vaatleja pardale võtma, ja vastava ülesande saanud vaatleja hiljemalt 15 kalendripäeva jooksul enne vaatleja pardalevõtmiseks ettenähtud kuupäeva. Vaatleja peab pardal olema kuni 15 % liidu tuunipüügilaevadest. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Riiklik kalandusbüroo püüab mitte määrata vaatlejaid nendele liidu tuunipüügilaevadele, mille pardal on juba vaatleja või mille puhul kehtib seoses nende laevade püügitegevusega muudes püügipiirkondades kui Gambia püügipiirkond ametlik kohustus asjaomase püügihooaja jooksul vaatleja pardale võtta. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vaatleja viibib liidu tuunipüügilaeva pardal ühe püügireisi vältel või teatava laeva puhul rohkem kui ühe püügireisi vältel, kui laevaomanik seda sõnaselgelt nõuab. Vaatlejate pardal viibimine ei tohi ületada nende ülesannete täitmiseks vajalikku ajavahemikku. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Püügiloa väljaandmisel teatab riiklik kalandusbüroo liidule ning laevaomanikule või tema agendile määratud laevad ja vaatlejad, kes peavad iga laeva pardal viibima. Laevaomanik valib pardalevõtmise aja ja sadama, mis võib olla ka muu kui Gambia sadam. Riiklik tahes muudatustest seoses määratud laevade ja vaatlejatega. |
| --- | --- |

9.

Kindlasummaline rahaline toetus

| 10. | Iga-aastase ettemaksu maksmise ajal maksavad tuunikülmutusseinerid ja ritvõngelaevad Gambiale iga laeva kohta kindla summa, mis on 300 eurot aastas. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Põhjapüügitraalerite omanikud tasuvad koos kvartaalse loatasuga Gambiale kindlasummalise toetuse 75 eurot iga laeva kohta, et tagada vaatlusprogrammi nõuetekohane toimimine. |
| --- | --- |

11.

Vaatleja töötasu

| 12. | Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksab Gambia. |
| --- | --- |

12.

Pardalevõtmise tingimused

| 13. | Vaatleja pardalevõtmise tingimused, eelkõige pardal viibimise aeg, määratakse kindlaks laevaomaniku või tema agendi ja riikliku kalandusbüroo ühisel kokkuleppel. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatleja majutamine pardal oleneb aga laeva tehnilisest ehitusest. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Laevaomanik katab vaatleja majutus- ja söögikulud pardal ning võimaldab juurdepääsu laeva juhtkonnaga vähemalt võrdse kvaliteediga pesemisvõimalustele ja tualettruumile. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Laeva kapten teeb oma ametiseisusest tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline ja üldine heaolu. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Laeva kapten tagab, et vaatleja käsutuses on laeva pardal tema ülesannete täitmiseks vajalikud seadmed, vahendid ja varustus, sealhulgas:






  a) | laeva sild ning kommunikatsiooni- ja navigatsiooniseadmed; |
| --- | --- | --- |

17.

a)

laeva sild ning kommunikatsiooni- ja navigatsiooniseadmed;

| b) | dokumendid ja protokollid, sealhulgas kõik laeva püügipäevikud, mille olemasolu ja pidamist nõutakse kas Gambia kalandusalaste õigusaktidega või muul viisil, kontrollimise ja koopiate tegemise eesmärgil. |
| --- | --- |

b)

dokumendid ja protokollid, sealhulgas kõik laeva püügipäevikud, mille olemasolu ja pidamist nõutakse kas Gambia kalandusalaste õigusaktidega või muul viisil, kontrollimise ja koopiate tegemise eesmärgil.

| 18. | Laeva kapten võimaldab vaatlejal igal ajal






  a) | vastu võtta ja edastada sõnumeid ning pidada sidet maismaa ja teiste laevadega, kasutades selleks laeva sidevahendeid; |
| --- | --- | --- |

18.

a)

vastu võtta ja edastada sõnumeid ning pidada sidet maismaa ja teiste laevadega, kasutades selleks laeva sidevahendeid;

| b) | võtta, mõõta, viia laevalt ära ja säilitada kaladelt võetud proove või terveid kalu; |
| --- | --- |

b)

võtta, mõõta, viia laevalt ära ja säilitada kaladelt võetud proove või terveid kalu;

| c) | säilitada laeval proove ja terveid isendeid, sealhulgas laeva külmutusseadmetes hoitavaid proove ja terveid isendeid; |
| --- | --- |

c)

säilitada laeval proove ja terveid isendeid, sealhulgas laeva külmutusseadmetes hoitavaid proove ja terveid isendeid;

| d) | pildistada püügitegevust, sealhulgas kalu, püügivahendeid, varustust, dokumente, jooniseid ja protokolle, ning võtta laevalt kaasa pardal tehtud või kasutatud fotosid või filme. |
| --- | --- |

d)

pildistada püügitegevust, sealhulgas kalu, püügivahendeid, varustust, dokumente, jooniseid ja protokolle, ning võtta laevalt kaasa pardal tehtud või kasutatud fotosid või filme.

| 19. | Kogu pardal viibimise aja jooksul peab vaatleja






  a) | käituma nii, et tema tegevus ei segaks ega piiraks püügitegevust; |
| --- | --- | --- |

19.

a)

käituma nii, et tema tegevus ei segaks ega piiraks püügitegevust;

| b) | suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse; |
| --- | --- |

b)

suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse;

| c) | arvestama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsusega. |
| --- | --- |

c)

arvestama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsusega.

Vaatleja pardalevõtmine ja pardalt lahkumine

| 20. | Kümme kalendripäeva enne pardalevõtmist teatab laevaomanik või tema agent Gambiale vaatleja pardalevõtmise kuupäeva, kellaaja ja sadama. Kui vaatleja võetakse pardale välisriigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud pardalevõtmise sadamasse jõudmiseks. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kui vaatleja pardalevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajale järgneva 12 tunni jooksul kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune vaatleja pardale võtta. Laevaomanik võib sadamast lahkuda ja alustada püügitegevust. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Kui vaatleja ei ole Gambia sadamas laevalt lahkunud, kannab laevaomanik kõik kulud vaatleja võimalikult kiireks Gambiasse tagasijõudmiseks. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kui laev ei ole kokkulepitud ajal eelnevalt kindlaksmääratud sadamas, et vaatlejat peale võtta, katab laevaomanik vaatleja sadamas ootamisega kaasnevad kulud (majutus, toit jne), makstes iga oodatud päeva eest päevarahana 80 eurot. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Kui laev ei tule kokkulepitud kohta ega ole eelnevalt sellest teavitanud riiklikku kalandusbürood ega püügiseirekeskust, võib Gambia oma kehtivate õigusnormide kohaselt võtta asjakohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

24.

Vaatleja ülesanded

| 25. | Vaatleja täidab järgmisi ülesandeid:






  a) | jälgib laeva püügitegevust; |
| --- | --- | --- |

25.

a)

jälgib laeva püügitegevust;

| b) | jälgib püütud kalade liike, kogust, suurust ja seisukorda; |
| --- | --- |

b)

jälgib püütud kalade liike, kogust, suurust ja seisukorda;

| c) | jälgib meetodeid, mille abil kala püütakse, ning püügipiirkondi ja -sügavust; |
| --- | --- |

c)

jälgib meetodeid, mille abil kala püütakse, ning püügipiirkondi ja -sügavust;

| d) | jälgib püügimeetodite mõju kaladele ja keskkonnale; |
| --- | --- |

d)

jälgib püügimeetodite mõju kaladele ja keskkonnale;

| e) | jälgib kalade töötlemist, transporti, ümberlaadimist, pardal hoidmist või kõrvaldamist; |
| --- | --- |

e)

jälgib kalade töötlemist, transporti, ümberlaadimist, pardal hoidmist või kõrvaldamist;

| f) | kontrollib kalapüügi ajal laeva asukohta; |
| --- | --- |

f)

kontrollib kalapüügi ajal laeva asukohta;

| g) | võtab teadusprogrammi raames bioloogilisi proove; |
| --- | --- |

g)

võtab teadusprogrammi raames bioloogilisi proove;

| h) | märgib üles kasutatavad püügivahendid; |
| --- | --- |

h)

märgib üles kasutatavad püügivahendid;

| i) | kontrollib Gambia püügipiirkonnas püügipäevikusse kantud püügiandmeid; |
| --- | --- |

i)

kontrollib Gambia püügipiirkonnas püügipäevikusse kantud püügiandmeid;

| j) | kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab tagasiheidet; |
| --- | --- |

j)

kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab tagasiheidet;

| k) | edastab laeva Gambia püügipiirkonnas viibimise kestel raadio, faksi või e-posti teel vähemalt üks kord nädalas oma vaatlused, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused. |
| --- | --- |

k)

edastab laeva Gambia püügipiirkonnas viibimise kestel raadio, faksi või e-posti teel vähemalt üks kord nädalas oma vaatlused, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused.

Vaatleja aruanne

| 26. | Enne laevalt lahkumist esitab vaatleja oma kokkuvõtliku vaatlusaruande laeva kaptenile. Aruande sisus lepib kokku ühiskomitee. Laeva kaptenil on õigus lisada vaatleja aruandele oma kommentaarid. Aruandele kirjutavad alla vaatleja ja kapten. Kapten saab vaatleja aruande koopia. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Vaatleja esitab oma aruande riiklikule kalandusbüroole, kes edastab selle koopia liidule 15 kalendripäeva jooksul pärast vaatleja laevalt lahkumist. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Vaatlusaruandes sisalduvat teavet võivad Gambia ja liidu pädevad asutused kasutada nii teadusuuringuteks kui ka vastavusanalüüsiks. |
| --- | --- |

28.

6. JAGU

RIKKUMISED

Rikkumiste menetlemine

| 1. | Kõik rikkumised, mille käesoleva lisa kohaselt püügiloa saanud liidu laev on toime pannud, märgitakse rikkumis- või inspekteerimisaruandesse, mille koostab pädev Gambia ametiasutus. Teade rikkumise ja kapteni või kalandusettevõtja suhtes kohaldatavate karistuste kohta saadetakse vastavalt Gambia kalandusalastes õigusaktides sätestatud korrale otse laevaomanikule. Teate koopia saadetakse laeva lipuriigile ja liidule 24 tunni jooksul. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt ei piira laevaomaniku õigust kaitsele rikkumisjuhtumi menetlemise korral. Laeva kapten näitab inspekteerimise toimumise jooksul üles koostöövalmidust. |
| --- | --- |

2.

Laeva peatamine – teavitav nõupidamine

| 3. | Kui see on Gambia kehtivate õigusaktidega rikkumise korral ette nähtud, võib rikkumise toime pannud liidu laeva sundida kalapüügitegevust peatama ja, juhul kui laev on merel, pöörduma tagasi Gambia sadamasse. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Gambia teatab liidule püügiluba omava liidu laeva kinnipidamisest mis tahes põhjustel 24 tunni jooksul. Teatele lisatakse laeva kinnipidamist toetavad dokumentaalsed tõendid. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Laeva, kapteni, meeskonna ja laeva lasti suhtes ei võeta meetmeid (välja arvatud väidetavat rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed) enne, kui on toimunud nõupidamine, mille Gambia korraldab liidu taotlusel ühe tööpäeva jooksul pärast laeva peatamise teate saamist, et selgitada asjaolusid, mis viisid laeva peatamiseni, ja esitada asja võimalik edasine käik. Kõnealusel teavitaval nõupidamisel võib osaleda laeva lipuriigi püügiseirekeskuse esindaja. |
| --- | --- |

5.

Karistused rikkumiste eest – kokkuleppemenetlus

| 6. | Rikkumise puhul kohaldatavad karistused kehtestab Gambia vastavalt kehtivatele riigisisestele õigusaktidele. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kui laevaomanik ei nõustu trahviga ja tingimusel, et rikkumine ei kujuta endast kriminaalkuritegu, püüavad Gambia ametiasutused ja liidu laev enne kohtumenetluse alustamist leida kokkuleppemenetluse teel mõlemat poolt rahuldava lahenduse. Kõnealusel kokkuleppemenetlusel võivad osaleda laeva lipuriigi ja liidu esindajad. Kokkuleppemenetlus lõppeb hiljemalt kolme kalendripäeva möödumisel laeva kinnipidamisest teatamisest. |
| --- | --- |

7.

Kohtumenetlus – pangatagatis

| 8. | Kui kokkuleppemenetlus ei ole edukas ja rikkumise kohta esitatakse kaebus pädevale kohtule, annab rikkumisega toime pannud laeva omanik Gambia osutatud panka pangatagatise, mille summa määrab kindlaks Gambia, nii et see kataks laeva kinnipidamisega seotud kulud, hinnangulise trahvi ja võimalikud rahalised toetused. Pangatagatist ei vabastata enne kohtumenetluse lõppu. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Pärast kohtuotsuse teatavakstegemist pangatagatis vabastatakse ja tagastatakse viivitamata laevaomanikule






  a) | täielikult, kui ühtegi karistust ei määratud, või |
| --- | --- | --- |

9.

a)

täielikult, kui ühtegi karistust ei määratud, või

| b) | summa ulatuses, mis jääb järele, kui karistus hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist. |
| --- | --- |

b)

summa ulatuses, mis jääb järele, kui karistus hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist.

| 10. | Gambia teavitab liitu kohtumenetluse tulemustest kaheksa kalendripäeva jooksul pärast kohtuotsuse teatavakstegemist. |
| --- | --- |

10.

Laeva ja meeskonna vabastamine

| 11. | Laeval ja selle meeskonnal lubatakse lahkuda sadamast kohe pärast kokkuleppemenetlusest tulenevate trahvisummade maksmist või pärast pangatagatise esitamist. |
| --- | --- |

11.

V PEATÜKK

MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE

| 1. | Laevaomanik kohustub tööle võtma AKV riikidest pärit isikuid järgmistel tingimustel ja hulgal:






  — | tuunipüügiseineritel peab vähemalt 20 % meremeestest, kes võetakse tuunipüügihooaja jooksul Gambia püügipiirkonnas tööle, olema Gambia või AKV riikide päritolu; |
| --- | --- | --- |

1.

—

tuunipüügiseineritel peab vähemalt 20 % meremeestest, kes võetakse tuunipüügihooaja jooksul Gambia püügipiirkonnas tööle, olema Gambia või AKV riikide päritolu;

| — | ritvõngelaevadel peab vähemalt 20 % meremeestest, kes võetakse tuunipüügihooaja jooksul Gambia püügipiirkonnas tööle, olema Gambia või AKV riikide päritolu; |
| --- | --- |

—

ritvõngelaevadel peab vähemalt 20 % meremeestest, kes võetakse tuunipüügihooaja jooksul Gambia püügipiirkonnas tööle, olema Gambia või AKV riikide päritolu;

| — | põhjapüügitraaleritel peab vähemalt 20 % meremeestest, kes võetakse püügihooaja jooksul Gambia püügipiikonnas tööle, olema Gambia päritolu. |
| --- | --- |

—

põhjapüügitraaleritel peab vähemalt 20 % meremeestest, kes võetakse püügihooaja jooksul Gambia püügipiikonnas tööle, olema Gambia päritolu.

| 2. | Laevaomanikud annavad omapoolse panuse, et võtta tööle kvalifitseeritud Gambia meremehi. Laevaomanik valib pardale võetavad meremehed riikliku kalandusbüroo poolt liidule esitatud nimekirjast. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Liidu laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooni. Eelkõige on tegemist ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamise ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Gambia või AKV riikide meremeeste töölepingud koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. Koopia antakse allakirjutajatele, riiklikule kalandusbüroole ja tööametile. Nende töölepingutega hõlmatakse meremeeste suhtes kohaldatav sotsiaalkindlustus, sealhulgas elukindlustus ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustus. |
| --- | --- |

4.

| 5. | AKV riikide meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasud määratakse enne püügilubade väljaandmist kindlaks lepinguga laevaomanike või nende esindajate ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. Meremeeste palgatingimused ei tohi olla halvemad kui nende päritoluriikide meremeestel ning palgad ei tohi mingil juhul olla ILO standarditest madalamad. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kõik liidu laevadele tööle võetud meremehed peavad end töölevõtmise päeva eelõhtul neile määratud laeva kaptenile esitlema. Kui meremees töölevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune meremees tööle võtta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kui Gambia meremees ei ole Gambia sadamas laevalt lahkunud, kannab laevaomanik kõik kulud meremehe võimalikult kiireks Gambiasse tagasijõudmiseks. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kui laev ei ole kokkulepitud ajal eelnevalt kindlaksmääratud sadamas, et Gambia meremeest peale võtta, katab laevaomanik Gambia meremehe sadamas ootamisega kaasnevad kulud (majutus, toit jne), makstes iga oodatud päeva eest päevarahana 80 eurot. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Laevaomanikud edastavad igal aastal teabe tööle võetud meremeeste kohta. Kõnealune teave hõlmab nende meremeeste arvu, kes on






  a) | liidu kodanikud, |
| --- | --- | --- |

9.

a)

liidu kodanikud,

| b) | AKV riigi kodanikud, eristades Gambia kodanikke muudest AKV riikide kodanikest, ning |
| --- | --- |

b)

AKV riigi kodanikud, eristades Gambia kodanikke muudest AKV riikide kodanikest, ning

| c) | muude kui AKV riikide ja liidu riikide kodanikud. |
| --- | --- |

c)

muude kui AKV riikide ja liidu riikide kodanikud.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembril 2017. aasta määrus (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 81).

(2)  Lossimistegevusest teavitamiseks kasutatakse 3. liites esitatud vormi. Alates poolte vahel kokku lepitud üleminekukuupäevast kasutatakse andmete edastamiseks ERSi.

(3)  Lossimistegevusest teavitamiseks kasutatakse 3. liites esitatud vormi. Alates poolte vahel kokku lepitud üleminekukuupäevast kasutatakse andmete edastamiseks ERSi.

Käesoleva lisa liited

| | 1. liide – Kalalaeva ja abilaeva püügiloa taotluse vorm |
| --- | --- |

1. liide – Kalalaeva ja abilaeva püügiloa taotluse vorm

| | 2a. liide – Pika rändega liikide teabeleht |
| --- | --- |

2a. liide – Pika rändega liikide teabeleht

| | 2b. liide – Teabeleht põhjalähedaste süvamereliikide kohta |
| --- | --- |

2b. liide – Teabeleht põhjalähedaste süvamereliikide kohta

| | 3. liide – Pika rändega liigid: püügipäevik – ELi vorm (komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 VI lisa) |
| --- | --- |

3. liide – Pika rändega liigid: püügipäevik – ELi vorm (komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 VI lisa)

| | 4. liide – Laevaseiresüsteemi teadete edastamine Gambiale – asukohateade |
| --- | --- |

4. liide – Laevaseiresüsteemi teadete edastamine Gambiale – asukohateade

| | 5. liide – Elektroonilise laevaettekannete süsteemi (ERS) rakendamine püügitegevusest teatamiseks, alternatiivne kord |
| --- | --- |

5. liide – Elektroonilise laevaettekannete süsteemi (ERS) rakendamine püügitegevusest teatamiseks, alternatiivne kord

| | 6. liide – Gambia ametiasutuste kontaktandmed |
| --- | --- |

6. liide – Gambia ametiasutuste kontaktandmed

1. liide

KALALAEVA JA ABILAEVA PÜÜGILOA TAOTLUSE VORM

I – TAOTLEJA

1.   Laevaomaniku nimi: ...

2.   Laevaomaniku aadress: ...

3.   Laevaomaniku ühingu või esindaja nimi (kui see on asjakohane): ...

...

4.   Laevaomaniku ühingu või esindaja aadress (kui see on asjakohane): ...

...

5.   Telefon: ... Faks: ... E-post: ...

6.   Kapteni nimi: ...

Kodakondsus: ... E-post: ...

7.   Gambias tegutseva esindaja nimi ja aadress: ...

...

II – LAEV JA TEMA TUNNUSANDMED

1.   Laeva nimi: ...

2.   Lipuriik: ...

3.   Pardanumber: ...

4.   Registreerimissadam: .... MMSI (mere-mobiilside identifikaator) number: .... IMO number: ...

5.   Mis ajast sõidab praeguse lipu all: .../.../...

Varasem lipuriik (vajaduse korral): ...

6.   Ehitusaasta ja -koht: .../.../..., ...

Raadiokutsung: ...

7.   Raadiokutsungi sagedus: ... Satelliittelefoni number: ...

8.   Laevakere materjal:

☐ teras

☐ puit

☐ polüester

☐ muu

III – TEHNILISED NÄITAJAD JA VARUSTUS

1.   Kogupikkus: ... Laius: ...

2.   Brutotonnaaž (GT): ... Netotonnaaž: ...

3.   Peamasina võimsus (KW): ... Mark: ... Tüüp: ....

4.   Laeva tüüp:

☐ tuunipüügiseiner

☐ õngejadalaev

☐ ritvõngelaevad

☐ abilaev

5.   Püügivahendid: ...

6.   Püügipiirkond: ... Sihtliigid: ...

7.   Lossimiseks määratud sadam: ...

8.   Meeskonnaliikmete koguarv: ...

9.   Püügi säilitusviis pardal:

☐ jahutamine

☐ külmsäilitus

☐ segasäilitus

☐ sügavkülmutamine

10.   Sügavkülmutusvõimsus (tonnides) 24 tunni kohta: ... Trümmi mahtuvus: ... Trümmide arv: ...

11.   Laevaseiresüsteemi transponder:

Tootja: ... Mudel: ... Seerianumber: ...

Tarkvara versioon: ... Satelliidioperaator: ...

12.   Navigatsiooni- ja asukohamääramise seadmed:

IV – MUU TEAVE

Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesolev teave on tõene ja antud heas usus.

Koostatud ..., .../.../...

Taotleja nimi: ...

2a. liide

Teabeleht pika rändega liikide kohta

| Püügipiirkond: |
| --- |
| Kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest, v. a navigatsiooniks ja kalastamiseks keelatud piirkonnad. |
| Lubatud kategooriad: |
| tuunipüügiseinerid
  ritvõngelaevad |
| Kaaspüük: |
| ICCATi ja FAO soovitustega arvestamine |
| Tasud ja tonnaažid: |
| Iga-aastane loatasu ettemakse (sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse, v.a sadamamaksud ja teenustasud) ja tonnaaž | — | tuunipüügiseinerid: 4 200 eurot aastas protokolli kehtivusajaks, mis vastab 60 tonnile |

Püügipiirkond:

Kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest, v. a navigatsiooniks ja kalastamiseks keelatud piirkonnad.

Lubatud kategooriad:

tuunipüügiseinerid

ritvõngelaevad

Kaaspüük:

ICCATi ja FAO soovitustega arvestamine

Tasud ja tonnaažid:

Iga-aastane loatasu ettemakse (sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse, v.a sadamamaksud ja teenustasud) ja tonnaaž

—

tuunipüügiseinerid: 4 200 eurot aastas protokolli kehtivusajaks, mis vastab 60 tonnile

| — | ritvõngelaevad: 1 400 eurot aastas protokolli kehtivusajaks, mis vastab 20 tonnile |
| --- | --- |

—

ritvõngelaevad: 1 400 eurot aastas protokolli kehtivusajaks, mis vastab 20 tonnile

Tasu püütud lisatonni eest

Tuunipüügiseinerid ja ritvõngelaevad:

| — | 70 eurot tonni eest aastas |
| --- | --- |

—

70 eurot tonni eest aastas

Püügiloaga laevade arv

28 tuunipüügiseinerit

10 ritvõngelaeva

Muu

Abilaevade loatasu: 2 000 eurot laeva kohta aastas

Vaatleja kindlasummaline rahaline toetus: 300 eurot laeva kohta aastas

2b. liide

Teabeleht põhjalähedaste süvamereliikide kohta

| Püügipiirkond: |
| --- |
| Kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest, v.a navigatsiooniks ja kalastamiseks keelatud piirkonnad. |
| Sihtliigid: |
| Süvamere merluusid (Merluccius senegalensis ja Merluccius polli) |
| Lubatud kategooriad: |
| Põhjatraal või traalnoot, mille võrgusilma suurus on vähemalt 70 mm. Keelatud on kasutada seadmeid või tehnikat, mis võib võrgusilmi ummistada või võrgusilmade valikulist läbilaskvust vähendada. Võrkude kulumise ja rebenemise vältimiseks on lubatud erandkorras kinnitada põhjatraalnooda pära alumise poole kaitseks võrgust või muust materjalist kaitsepõlled. Kaitsepõlled kinnitatakse ainult noodapära esimeste ja külgmiste äärte külge. Traali ülaosas on lubatud kasutada kaitsevahendeid, mis on võrguga ühes tükis, noodapäraga samast materjalist ja mille väljavenitatud võrgusilmade mõõt on vähemalt 300 mm. Kahekordsest nöörist noodapära on keelatud. |
| Kaaspüük (1): |
| 15 % peajalgseid,7 % koorikloomi ja 25 % muid süvamere põhjalähedasi kalaliike.
  Eespool märgitud lubatud kaaspüügi protsendimäär arvutatakse iga püügikorra lõpus Gambia õigusnormide kohaselt võttes arvesse kogupüüki.
  Keelatud on hoida pardal, ümber laadida, lossida, ladustada ja müüa varilõpusesi, kes on kaitse alla võetud vastavalt haide kaitset ja haivarude majandamist käsitlevale ELi tegevuskavale või piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide ja pädevate piirkondlike kalandusorganisatsioonide poolt, ning kuuluvad järgmistesse liikidesse: pikkuim-hallhai (Carcharhinus longimanus), siidhallhai (Carcharhinus falciformis), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias), hiidhai (Cetorhinus maximus), harilik heeringahai (Lamna nasus), suursilm-rebashai (Alopias superciliosus), euroopa ingelhai (Squatina squatina), euroopa ingelhai (Manta birostris) ja vasarhailaste (Sphyrnidae) sugukonda kuuluvad liigid.
  Kui liiki Elasmobranchii kuuluvad kalad, kelle pardal hoidmine on keelatud, on püütud juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.
  Keelatud on hoida pardal, ümber laadida, lossida, ladustada ja müüa pelaagilisi liike, sealhulgas järgmisi: Trachurus spps, Sardina pilchardus, Scomber spps ja Sardinella spp. |
| Tasud ja tonnaažid: |
| Lubatud kogupüük: | 750 tonni aastas |
| Tasu: | 75 eurot/tonn |
| Tasu arvutatakse iga kolme kuu kohta, mil laeval oli lubatud kala püüda, võttes arvesse tegelikku püüki sellel ajavahemikul.
  Püügiluba antakse 500 euro suuruse ettemaksu alusel, mis arvestatakse hiljem tasu kogusummast maha. Ettemaks tehakse iga kolmekuulise ajavahemiku alguses, mil laeval on õigus kala püüda.
  Vaatleja kindlasummaline rahaline toetus: 75 eurot iga laeva kohta kvartaalse kindlasummalise tasu maksmisel. |
| Muu |
| Laevade arv | 3 laeva |
| Kalapüügiõigusega laevade tüüp: | Põhjapüügitraaler (süvamere põhjalähedased liigid) |
| Gambia meremeeste töölevõtmine: | 20 % meeskonnast |
| Püügikeeluaeg (bioloogiline puhkeaeg): | 1. maist kuni 30. juunini (2) |
| Liidu põhjapüügitraaleritel on kohustus võtta pardale vaatleja. |

Püügipiirkond:

Kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest, v.a navigatsiooniks ja kalastamiseks keelatud piirkonnad.

Sihtliigid:

Süvamere merluusid (Merluccius senegalensis ja Merluccius polli)

Lubatud kategooriad:

Põhjatraal või traalnoot, mille võrgusilma suurus on vähemalt 70 mm. Keelatud on kasutada seadmeid või tehnikat, mis võib võrgusilmi ummistada või võrgusilmade valikulist läbilaskvust vähendada. Võrkude kulumise ja rebenemise vältimiseks on lubatud erandkorras kinnitada põhjatraalnooda pära alumise poole kaitseks võrgust või muust materjalist kaitsepõlled. Kaitsepõlled kinnitatakse ainult noodapära esimeste ja külgmiste äärte külge. Traali ülaosas on lubatud kasutada kaitsevahendeid, mis on võrguga ühes tükis, noodapäraga samast materjalist ja mille väljavenitatud võrgusilmade mõõt on vähemalt 300 mm. Kahekordsest nöörist noodapära on keelatud.

Kaaspüük (1):

15 % peajalgseid,7 % koorikloomi ja 25 % muid süvamere põhjalähedasi kalaliike.

Eespool märgitud lubatud kaaspüügi protsendimäär arvutatakse iga püügikorra lõpus Gambia õigusnormide kohaselt võttes arvesse kogupüüki.

Keelatud on hoida pardal, ümber laadida, lossida, ladustada ja müüa varilõpusesi, kes on kaitse alla võetud vastavalt haide kaitset ja haivarude majandamist käsitlevale ELi tegevuskavale või piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide ja pädevate piirkondlike kalandusorganisatsioonide poolt, ning kuuluvad järgmistesse liikidesse: pikkuim-hallhai (Carcharhinus longimanus), siidhallhai (Carcharhinus falciformis), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias), hiidhai (Cetorhinus maximus), harilik heeringahai (Lamna nasus), suursilm-rebashai (Alopias superciliosus), euroopa ingelhai (Squatina squatina), euroopa ingelhai (Manta birostris) ja vasarhailaste (Sphyrnidae) sugukonda kuuluvad liigid.

Kui liiki Elasmobranchii kuuluvad kalad, kelle pardal hoidmine on keelatud, on püütud juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

Keelatud on hoida pardal, ümber laadida, lossida, ladustada ja müüa pelaagilisi liike, sealhulgas järgmisi: Trachurus spps, Sardina pilchardus, Scomber spps ja Sardinella spp.

Tasud ja tonnaažid:

Lubatud kogupüük:

750 tonni aastas

Tasu:

75 eurot/tonn

Tasu arvutatakse iga kolme kuu kohta, mil laeval oli lubatud kala püüda, võttes arvesse tegelikku püüki sellel ajavahemikul.

Püügiluba antakse 500 euro suuruse ettemaksu alusel, mis arvestatakse hiljem tasu kogusummast maha. Ettemaks tehakse iga kolmekuulise ajavahemiku alguses, mil laeval on õigus kala püüda.

Vaatleja kindlasummaline rahaline toetus: 75 eurot iga laeva kohta kvartaalse kindlasummalise tasu maksmisel.

Muu

Laevade arv

3 laeva

Kalapüügiõigusega laevade tüüp:

Põhjapüügitraaler (süvamere põhjalähedased liigid)

Gambia meremeeste töölevõtmine:

20 % meeskonnast

Püügikeeluaeg (bioloogiline puhkeaeg):

1. maist kuni 30. juunini (2)

Liidu põhjapüügitraaleritel on kohustus võtta pardale vaatleja.

---

(1)  See säte vaadatakse üle ühe aasta möödumisel kohaldamise algusest.

(2)  Ühe aasta möödudes protokolli kohaldamisest esitatakse hinnang bioloogilise taastumise aja ja muude tehniliste kaitsemeetmete kohta ning ühise teadusliku töörühma soovituste kohaselt võib neid vajaduse korral kohandada, võttes arvesse varude olukorda.

3. liide

Pika rändega liigid: püügipäevik – ELi vorm

(komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 (1)
   (2) VI lisa)

Image 5

---

(1)  Komisjoni 8. aprilli 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 404/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 112, 30.4.2011, lk 1).

(2)  Määruse (EL) nr 404/2011 X lisas on sätestatud liidu laevade kaptenite jaoks täpsed juhised kohustusliku teabe esitamise kohta püügipäevikus.

4. liide

Laevaseiresüsteemi teadete edastamine Gambiale

Asukohateade

| Andmeelement | Kood | Kohustuslik (K) / vabatahtlik (V) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| Teate algus | SR | K | Süsteemiandmed, mis märgivad teate algust |
| Saaja | AD | K | Teatega seotud andmed – saajariigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166) |
| Saatja | FR | Teatega | Teatega seotud andmed – saatjariigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166) |
| Lipuriik | FS | K | Teatega seotud andmed – lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166) |
| Teate liik | TM | K | Teatega seotud andmed – teate liik (ENT, POS, EXI) |
| Raadiokutsung (IRCS) | RC | K | Laevaga seotud andmed – laeva rahvusvaheline raadiokutsung (IRCS) |
| Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber | IR | V | Laevaga seotud andmed – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166), millele järgneb number) |
| Pardatähis | XR | K | Laevaga seotud andmed – laeva küljele kantud number (ISO 8859.1) |
| Laiuskraad | LT | K | Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides N/S DD.ddd (WGS84) |
| Pikkuskraad | LG | K | Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides E/W DD.ddd (WGS84) |
| Kurss | CO | K | Laeva sõidusuund 360 o skaalal |
| Kiirus | SP | K | Laeva kiirus (kümnendiku täpsusega) |
| Kuupäev | DA | K | Laeva asukohaga seotud andmed – asukohateate registreerimise kuupäev UTC (AAAA.KK.PP) |
| Kellaaeg | TI | K | Laeva asukohaga seotud andmed – asukohateate registreerimise kellaaeg UTC (TT.MM) |
| Teate lõpp | ER | K | Süsteemiandmed, mis märgivad teate lõppu |

Andmeelement

Kood

Kohustuslik (K) / vabatahtlik (V)

Märkused

Teate algus

SR

K

Süsteemiandmed, mis märgivad teate algust

Saaja

AD

K

Teatega seotud andmed – saajariigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)

Saatja

FR

Teatega

Teatega seotud andmed – saatjariigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)

Lipuriik

FS

K

Teatega seotud andmed – lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)

Teate liik

TM

K

Teatega seotud andmed – teate liik (ENT, POS, EXI)

Raadiokutsung (IRCS)

RC

K

Laevaga seotud andmed – laeva rahvusvaheline raadiokutsung (IRCS)

Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber

IR

V

Laevaga seotud andmed – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166), millele järgneb number)

Pardatähis

XR

K

Laevaga seotud andmed – laeva küljele kantud number (ISO 8859.1)

Laiuskraad

LT

K

Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides N/S DD.ddd (WGS84)

Pikkuskraad

LG

K

Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides E/W DD.ddd (WGS84)

Kurss

CO

K

Laeva sõidusuund 360 o skaalal

Kiirus

SP

K

Laeva kiirus (kümnendiku täpsusega)

Kuupäev

DA

K

Laeva asukohaga seotud andmed – asukohateate registreerimise kuupäev UTC (AAAA.KK.PP)

Kellaaeg

TI

K

Laeva asukohaga seotud andmed – asukohateate registreerimise kellaaeg UTC (TT.MM)

Teate lõpp

ER

K

Süsteemiandmed, mis märgivad teate lõppu

| K | = | kohustuslik andmeelement |
| --- | --- | --- |
| V | = | vabatahtlik andmeelement |

K

=

kohustuslik andmeelement

V

=

vabatahtlik andmeelement

Iga andmeedastuse struktuur on järgmine:

| 1) | kasutatavad tähemärgid peavad vastama standardile ISO 8859.1; |
| --- | --- |

1)

kasutatavad tähemärgid peavad vastama standardile ISO 8859.1;

| 2) | topeltkaldjoon (//) ja kood „SR“ märgivad teate algust; |
| --- | --- |

2)

topeltkaldjoon (//) ja kood „SR“ märgivad teate algust;

| 3) | iga andmeelement on identifitseeritav koodi järgi ja eraldatud topeltkaldjoonega (//) muudest andmeelementidest; |
| --- | --- |

3)

iga andmeelement on identifitseeritav koodi järgi ja eraldatud topeltkaldjoonega (//) muudest andmeelementidest;

| 4) | kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi; |
| --- | --- |

4)

kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi;

| 5) | kood „ER“, millele järgneb topeltkaldjoon (//), tähistab teate lõppu; |
| --- | --- |

5)

kood „ER“, millele järgneb topeltkaldjoon (//), tähistab teate lõppu;

| 6) | vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada teate alguse ja lõpu vahel. |
| --- | --- |

6)

vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada teate alguse ja lõpu vahel.

5. liide

Elektroonilise laevaettekannete süsteemi (ERS) rakendamine püügitegevusest teatamiseks, alternatiivne kord.

| 1. | Iga käesoleva protokolli alusel välja antud püügiloaga liidu laev on Gambia püügipiirkonnas varustatud süsteemiga, mis registreerib ja edastab püügitegevusega seotud elektroonilisi andmeid. Süsteemi puhul kasutatakse edaspidi lühendit ERS ja edastatud andmetele viidatakse kui ERSi andmetele. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kui liidu laeval ei ole ERSi või kui laeva ERS ei ole töökorras, ei ole laeval lubatud püügitegevuseks Gambia püügipiirkonda siseneda. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Laev edastab ERSi andmed oma lipuriigile, kes võtab need vastu ja salvestab elektroonilises andmebaasis, mis võimaldab neid turvaliselt säilitada vähemalt 36 kuud. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Gambia annab teada, millisest kuupäevast alates on tema püügiseirekeskus varustatud süsteemiga, mis võimaldab võtta vastu liidu laevadelt pärit ERSi andmeid, mida säilitatakse Euroopa Komisjoni hallatavas andmebaasis, ja esitatakse rakenduskorras kirjeldatud vormingus. Gambia annab teada, millisest kuupäevast alates on süsteem võimeline vastu võtma, vajaduse korral pärast asjakohaseid testimisetappe, ERSi andmed lipuriikidelt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Alates kõnealusest kuupäevast tagab lipuriik, et püügipiirkonnas püügitegevust kajastavad ERSi andmed on Gambiale kättesaadavad viivitamata ja vähemalt 36 kuu jooksul pärast kõnealuse tegevuse kuupäeva. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Andmed tehakse kättesaadavaks ja edastatakse elektrooniliselt. Selleks tagavad lipuriigid ja Gambia, et nende püügiseirekeskused on varustatud riist- ja tarkvaraga, mis on vajalik ERSi andmete automaatseks edastamiseks punktis 9 kirjeldatud vormingus. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Selle vormingu muutmine tuleb selgelt dokumenteerida viiteandmete registris, kuhu märgitakse ka muudatuse jõustumise kuupäev. Muutmine jõustub kõige varem kuus kuud pärast muutusest teatamist võrdlusandmete registris. Muudatuse korral teatab Euroopa Komisjon sellest Gambiale. Gambia teatab komisjonile oma vastuvõtusüsteemi kavandatud ajakohastamise kuupäeva ning määrab kindlaks oma andmete vastuvõtusüsteemi katseperioodi. Kõnealuse katseperioodi lõpus määravad Gambia ja liit ühiskomitees või kirjavahetuse teel kindlaks uue vormingu tegeliku rakendamise kuupäeva. Pärast sellise kinnituse saamist peavad kõik laevad võtma ühe kuu jooksul kasutusele uue vormingu oma ERSi andmete edastamiseks. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Pooled võivad kokku leppida, et üleminekuetapis, mille jooksul saab paberil püügipäeviku esitada nii automaatselt kui ka käsitsi. Lipuliikmesriik tagab, et Gambia püügiseirekeskus saab iga tema laeva andmed kätte ühel või teisel viisil. |
| --- | --- |

8.

| 9. | ERSi andmed on UN/CEFACTi vormingus ja nende edastamiseks kasutatakse Euroopa Komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud võrku FLUX TL. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Käsitsi edastamise korral esitatakse püügipäeviku andmed elektrooniliselt partnerriigi kalapüügi seirekeskuses kasutatava tarkvaraga ühilduvas elektroonilises vormingus või paberil, märkides selgelt järgmise teabe:






  — | püügi kuupäev, kellaaeg ja koht; |
| --- | --- | --- |

10.

—

püügi kuupäev, kellaaeg ja koht;

| — | kapteni nimi, laev (nimi, lipuriik, raadiokutsung, pardatähis, CFR number, IMO number), püügireis (väljumise ja saabumise kuupäevad); |
| --- | --- |

—

kapteni nimi, laev (nimi, lipuriik, raadiokutsung, pardatähis, CFR number, IMO number), püügireis (väljumise ja saabumise kuupäevad);

| — | teave kalastustegevuste kohta: püügivahendi liik, püügitoimingute arv, asukoht piirkonnas ja partnerriigi püügipiirkond (ISO kolmetäheline kood); pardal hoitav või vette tagasi lastud saak liigiti (FAO kolmetäheline kood) kilogrammides eluskaalu ekvivalendina; |
| --- | --- |

—

teave kalastustegevuste kohta: püügivahendi liik, püügitoimingute arv, asukoht piirkonnas ja partnerriigi püügipiirkond (ISO kolmetäheline kood); pardal hoitav või vette tagasi lastud saak liigiti (FAO kolmetäheline kood) kilogrammides eluskaalu ekvivalendina;

| — | kuupäevastatud ja (digi)allkirjastatud kinnitus, et kapteni esitatud andmed on täpsed ja täielikud. |
| --- | --- |

—

kuupäevastatud ja (digi)allkirjastatud kinnitus, et kapteni esitatud andmed on täpsed ja täielikud.

| 11. | Partnerriik käsitleb iga laeva püügitegevuse andmeid konfidentsiaalsel ja turvalisel viisil. |
| --- | --- |

11.

Püügiseirekeskuste vaheline teabevahetus – ERSi või sidesüsteemi rike laeva pardal

| 12. | Lipuriigi pädevad asutused ja Gambia püügiseirekeskus teatavad üksteisele viivitamata igast juhtumist, mis võib tõenäoliselt mõjutada ühe või mitme laeva ERSi andmete edastamist. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Lipuriik ja Gambia määravad kumbki ühe ERSi korrespondendi, kes toimib käesoleva liite rakendamisega seotud küsimustes kontaktpunktina, ja esitavad tema kontaktandmed. Lipuriik ja Gambia ajakohastavad seda teavet korrapäraselt ja viivitamata. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kui Gambia püügiseirekeskus ei saa laevalt nõutavaid andmeid, teatab Gambia püügiseirekeskus sellest viivitamata lipuriigi püügiseirekeskusele. Lipuriigi püügiseirekeskus või selle ERSi korrespondent selgitab võimalikult kiiresti välja põhjused, miks ERSi andmete edastamine on takistatud, ja teavitab Gambiat uurimise tulemustest. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kui lipuriigi pädevad asutused ei ole saanud punkti 4 kohaselt edastatavaid andmeid, teatavad nad sellest viivitamata laeva kaptenile või käitajale või nende esindaja(te)le. Pärast sellise teate saamist edastab laeva kapten kõik puuduvad andmed lipuriigi pädevatele asutustele võimalikult kiiresti mis tahes asjakohase sidevahendi abil. Lipuriigi püügiseirekeskus sisestab need andmed elektroonilisse andmebaasi, mida ta punkti 3 kohaselt haldab, ja teeb need andmed punkti 5 kohaselt viivitamata Gambiale kättesaadavaks. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Laeva pardale paigaldatud ERSi rikke korral tagab kapten või käitaja ERSi parandamise või asendamise kümne päeva jooksul alates rikke tuvastamisest. Pärast seda tähtaega ei ole laeval enam lubatud Gambia püügipiirkonnas kala püüda ja laev peab sealt lahkuma või sisenema partnerriigi sadamasse 24 tunni jooksul. Laeval on lubatud sadamast lahkuda või pöörduda tagasi Gambia püügipiirkonda pärast seda, kui tema lipuriigi püügiseirekeskus on kindlaks teinud, et ERS on jälle töökorras. Lipuriigi kalapüügi seirekeskus edastab Gambia püügiseirekeskusele kõik andmed, mis viimasel saamata jäid. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Alates rikke avastamisest kuni laeva ERSi korrakohase toimimise taastamiseni edastab laeva kapten lipuriigi pädevatele asutustele punkti 8 kohaselt nõutud teabe mis tahes muu asjakohase sidevahendi abil iga päeva kohta hiljemalt 24 tunni jooksul. Lipuriigi püügiseirekeskus sisestab need andmed elektroonilisse andmebaasi, mida ta punkti 3 kohaselt haldab, ja teeb need viivitamata Gambiale kättesaadavaks. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kui Gambia ei saa ERSi andmeid kätte ELi või Gambia kontrolli all olevate elektrooniliste süsteemide rikke tõttu, võtab asjaomane lepinguosaline viivitamata kõik meetmed, et kõrvaldada rike võimalikult kiiresti. Probleemi lahendamisest teatatakse viivitamata teisele lepinguosalisele. Kohe pärast probleemi lahendamist esitatakse Gambia püügiseirekeskusele kõik puuduvad andmed. |
| --- | --- |

18.

| 19. | ELi kontrolli alla kuuluva rikke puhul ja tingimusel, et rike ei takista lipuriiki andmetele juurde pääsemast, saadab lipuriigi kalapüügi seirekeskus Gambia püügiseirekeskusele iga 24 tunni järel mis tahes kättesaadavate elektrooniliste sidevahendite kaudu kõik pärast viimast andmeedastust saadud ERSi andmed. Sama menetlust võib kohaldada ka Gambia puhul, kui hooldustoiming, mis mõjutab ELi kontrolli all olevaid süsteeme, kestab kauem kui 24 tundi. Gambia teavitab oma pädevaid kontrollitalitusi, et liidu laevad ei riku ERSi andmeid edastamata jättes seadust. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Lepinguosaliste vahel kokku lepitud kuupäeval asendatakse Gambia püügipiirkonda sisenemise ja sealt lahkumise teated ja protokolli lisa 3. liitega ettenähtud paberil püügipäevik ERSi teadetega sisenemisel ja lahkumisel pardal oleva saagi koguse kohta. |
| --- | --- |

20.

6. liide

Gambia ametiasutuste kontaktandmed:

| 1. | Gambia kalandus-, veevarude ja rahvuskogu küsimuste ministeerium
  Aadress: 7 Marina Parade, Banjul, Gambia

  E-post: bamba.banja@yahoo.co.uk
  Telefon: +2209922960/7722907+2204227773 |
| --- | --- |

1.

Aadress: 7 Marina Parade, Banjul, Gambia

E-post: bamba.banja@yahoo.co.uk

Telefon: +2209922960/7722907+2204227773

| 2. | Püügilube väljaandev asutus: kalandusosakond
  Aadress: 6 Marina Parade, Banjul, Gambia

  E-post: darboefams@yahoo.com
  Telefon: +2206313375/+2204201515 |
| --- | --- |

2.

Aadress: 6 Marina Parade, Banjul, Gambia

E-post: darboefams@yahoo.com

Telefon: +2206313375/+2204201515

| 3. | Kalapüügi kontrolli-, seire- ja järelevalveüksus
  Aadress: 6 Marina Parade, Banjul, Gambia

  E-post: darboefams@yahoo.com
  Telefon: +2206313375/+2204201515
  Sisenemisest ja väljumisest teatamine:
  E-post: bamba.banja@yahoo.co.uk / darboefams@yahoo.com |
| --- | --- |

3.

Aadress: 6 Marina Parade, Banjul, Gambia

E-post: darboefams@yahoo.com

Telefon: +2206313375/+2204201515

Sisenemisest ja väljumisest teatamine:

E-post: bamba.banja@yahoo.co.uk / darboefams@yahoo.com

---

MÄÄRUSED

| 8.8.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 208/42 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 208/42

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2019/1333,

25. juuni 2019,

mis käsitleb kalapüügivõimaluste jaotamist Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokolli alusel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2019/1332 (1) kirjutati Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vahelisele säästva kalapüügi partnerluslepingule (edaspidi „partnerlusleping“) ning Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokollile (edaspidi „protokoll“) alla 31. juulil 2019. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2019/1332 (1) kirjutati Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vahelisele säästva kalapüügi partnerluslepingule (edaspidi „partnerlusleping“) ning Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokollile (edaspidi „protokoll“) alla 31. juulil 2019.

| (2) | Partnerluslepinguga tunnistatakse kehtetuks Euroopa Majandusühenduse ja Gambia Vabariigi valitsuse vaheline Gambia rannikuvetes kalastamise leping, (2) mis jõustus 2. juunil 1987. |
| --- | --- |

(2)

Partnerluslepinguga tunnistatakse kehtetuks Euroopa Majandusühenduse ja Gambia Vabariigi valitsuse vaheline Gambia rannikuvetes kalastamise leping, (2) mis jõustus 2. juunil 1987.

| (3) | Protokolli kehtivusaeg on kuus aastat alates selle kohaldamise alguskuupäevast. |
| --- | --- |

(3)

Protokolli kehtivusaeg on kuus aastat alates selle kohaldamise alguskuupäevast.

| (4) | Protokollis sätestatud kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel protokolli kohaldamisajaks. |
| --- | --- |

(4)

Protokollis sätestatud kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel protokolli kohaldamisajaks.

| (5) | Protokolli kohaldatakse selle allkirjastamisest alates ajutiselt, et liidu laevad saaksid kiiresti püügitegevust alustada. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast, |
| --- | --- |

(5)

Protokolli kohaldatakse selle allkirjastamisest alates ajutiselt, et liidu laevad saaksid kiiresti püügitegevust alustada. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokollis sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel järgmiselt:

| a) | tuunipüügiseinerid:






  Hispaania | 16 laeva |
| --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | 12 laeva |

a)

tuunipüügiseinerid:

Hispaania

16 laeva

Prantsusmaa

12 laeva

| b) | ritvõngelaevad:






  Hispaania | 8 laeva |
| --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | 2 laeva |

b)

ritvõngelaevad:

Hispaania

8 laeva

Prantsusmaa

2 laeva

| c) | süvamere põhjatraalerid:








  Liikmesriik | Pidevalt tegutsevate süvamere põhjatraalerite maksimaalne arv | Kvartaalsete püügilubade arv aastas (3) | Sihtliigid tonnides, nagu on kindlaks määratud protokolli lisa 2b liites |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 3 | 10 | 625 |
| Kreeka | 2 (kahes erinevas kvartalis) | 125 |

c)

süvamere põhjatraalerid:

Liikmesriik

Pidevalt tegutsevate süvamere põhjatraalerite maksimaalne arv

Kvartaalsete püügilubade arv aastas (3)

Sihtliigid tonnides, nagu on kindlaks määratud protokolli lisa 2b liites

Hispaania

3

10

625

Kreeka

2 (kahes erinevas kvartalis)

125

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 31. juulist 2019.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 25. juuni 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

A. ANTON

---

(1)  Nõukogu 25. juuni 2019. aasta otsus (EL) 2019/1332 Euroopa Liidu ja Gambia Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja nimetatud partnerluslepingu rakendamise protokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja nende ajutise kohaldamise kohta (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

1

Euroopa Liidu Teataja

(2)  
  EÜT L 146, 6.6.1987, lk 3.

2

(3)  Asjaomased liikmesriigid teevad komisjoniga koostööd, et koordineerida kvartaalsete püügilubade kasutamist.

3

---

OTSUSED

| 8.8.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 208/44 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 208/44

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/1334,

7. august 2019,

milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga Slovakkias

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 5989 all)

(Ainult slovakikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse liidusiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaarkontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Sigade Aafrika katk on kodu- ja uluksigade populatsiooni kahjustav nakkuslik viirushaigus, mis võib rängalt mõjutada seakasvatuse tulusust, tekitades häireid liidusiseses kaubanduses ja kolmandatesse riikidesse eksportimises. |
| --- | --- |

(1)

Sigade Aafrika katk on kodu- ja uluksigade populatsiooni kahjustav nakkuslik viirushaigus, mis võib rängalt mõjutada seakasvatuse tulusust, tekitades häireid liidusiseses kaubanduses ja kolmandatesse riikidesse eksportimises.

| (2) | Sigade Aafrika katku puhangu korral on oht, et haigusetekitaja võib levida muudesse seakasvatusettevõtetesse ja uluksigadele. Seetõttu võib see elussigadega või sigadest saadud toodetega kauplemisel levida ühest liikmesriigist teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(2)

Sigade Aafrika katku puhangu korral on oht, et haigusetekitaja võib levida muudesse seakasvatusettevõtetesse ja uluksigadele. Seetõttu võib see elussigadega või sigadest saadud toodetega kauplemisel levida ühest liikmesriigist teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse.

| (3) | Nõukogu direktiiviga 2002/60/EÜ (3) on kehtestatud liidus kohaldatavad miinimummeetmed sigade Aafrika katku tõrjeks. Direktiivi 2002/60/EÜ artikliga 9 on kõnealuse taudi puhkemise korral ette nähtud kehtestada ohustatud tsoonid ja järelevalvetsoonid, milles kohaldatakse kõnealuse direktiivi artiklites 10 ja 11 osutatud meetmeid. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu direktiiviga 2002/60/EÜ (3) on kehtestatud liidus kohaldatavad miinimummeetmed sigade Aafrika katku tõrjeks. Direktiivi 2002/60/EÜ artikliga 9 on kõnealuse taudi puhkemise korral ette nähtud kehtestada ohustatud tsoonid ja järelevalvetsoonid, milles kohaldatakse kõnealuse direktiivi artiklites 10 ja 11 osutatud meetmeid.

| (4) | Pärast sigade Aafrika katku puhanguid Slovakkias Trebišovi maakonnas teatas kõnealune liikmesriik komisjonile, milline on olukord tema territooriumil seoses sigade Aafrika katkuga, ning kehtestas direktiivi 2002/60/EÜ artikli 9 kohaselt ohustatud tsoonid ja järelevalvetsoonid, milles kohaldatakse kõnealuse direktiivi artiklite 10 ja 11 kohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

(4)

Pärast sigade Aafrika katku puhanguid Slovakkias Trebišovi maakonnas teatas kõnealune liikmesriik komisjonile, milline on olukord tema territooriumil seoses sigade Aafrika katkuga, ning kehtestas direktiivi 2002/60/EÜ artikli 9 kohaselt ohustatud tsoonid ja järelevalvetsoonid, milles kohaldatakse kõnealuse direktiivi artiklite 10 ja 11 kohaseid meetmeid.

| (5) | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1273 (4) võeti vastu pärast seda, kui Slovakkias kehtestati direktiivi 2002/60/EÜ artikli 9 kohaselt ohustatud tsoonid ja järelevalvetsoonid. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1273 (4) võeti vastu pärast seda, kui Slovakkias kehtestati direktiivi 2002/60/EÜ artikli 9 kohaselt ohustatud tsoonid ja järelevalvetsoonid.

| (6) | Pärast rakendusotsuse (EL) 2019/1273 vastuvõtmise kuupäeva on epidemioloogiline olukord Slovakkias seoses sigade Aafrika katkuga muutunud seoses uue haiguspuhanguga Trebišovi maakonnas ja sellest tulenevalt on Slovakkia rakendanud nõutavad tõrjemeetmed ning kogunud täiendavaid seireandmeid. |
| --- | --- |

(6)

Pärast rakendusotsuse (EL) 2019/1273 vastuvõtmise kuupäeva on epidemioloogiline olukord Slovakkias seoses sigade Aafrika katkuga muutunud seoses uue haiguspuhanguga Trebišovi maakonnas ja sellest tulenevalt on Slovakkia rakendanud nõutavad tõrjemeetmed ning kogunud täiendavaid seireandmeid.

| (7) | Et ära hoida tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ning ohtu, et kolmandad riigid võivad kehtestada põhjendamatuid kaubandustõkkeid, on vaja liidu tasandil koostöös Slovakkiaga määratleda muudetud piirkonnad, mis selles liikmesriigis on kindlaks määratud sigade Aafrika katkust ohustatud tsoonide ja järelevalvetsoonidena. Muudetud järelevalve- ja ohustatud tsoonides võetakse arvesse kõnealuse liikmesriigi praegust epidemioloogilist olukorda. |
| --- | --- |

(7)

Et ära hoida tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ning ohtu, et kolmandad riigid võivad kehtestada põhjendamatuid kaubandustõkkeid, on vaja liidu tasandil koostöös Slovakkiaga määratleda muudetud piirkonnad, mis selles liikmesriigis on kindlaks määratud sigade Aafrika katkust ohustatud tsoonide ja järelevalvetsoonidena. Muudetud järelevalve- ja ohustatud tsoonides võetakse arvesse kõnealuse liikmesriigi praegust epidemioloogilist olukorda.

| (8) | Seega tuleks käesoleva otsuse lisas esitada Slovakkias kehtestatud ohustatud tsoonide ja järelevalvetsoonide loetelu koos nende kehtivusajaga. |
| --- | --- |

(8)

Seega tuleks käesoleva otsuse lisas esitada Slovakkias kehtestatud ohustatud tsoonide ja järelevalvetsoonide loetelu koos nende kehtivusajaga.

| (9) | Rakendusotsus (EL) 2019/1273 tuleks kehtetuks tunnistada ja käesoleva otsusega asendada, et võtta arvesse Slovakkias seoses sigade Aafrika katkuga ajakohastatud kehtivaid taudiohjamise meetmeid ja kõnealuse haigusega seotud olukorra arengut. |
| --- | --- |

(9)

Rakendusotsus (EL) 2019/1273 tuleks kehtetuks tunnistada ja käesoleva otsusega asendada, et võtta arvesse Slovakkias seoses sigade Aafrika katkuga ajakohastatud kehtivaid taudiohjamise meetmeid ja kõnealuse haigusega seotud olukorra arengut.

| (10) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Slovakkia tagab, et vastavalt direktiivi 2002/60/EÜ artiklile 9 kehtestatud ohustatud tsoonid ja järelevalvetsoonid hõlmavad vähemalt käesoleva otsuse lisas ohustatud tsoonidena ja järelevalvetsoonidena loetletud piirkondi.

Artikkel 2

Rakendusotsus (EL) 2019/1273 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 18. novembrini 2019.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Slovaki Vabariigile.

Brüssel, 7. august 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  Nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/60/EÜ, millega kehtestatakse erisätted sigade aafrika katku tõrjeks ja muudetakse direktiivi 92/119/EMÜ seoses Tescheni haiguse ja sigade aafrika katkuga (EÜT L 192, 20.7.2002, lk 27).

3

(4)  Komisjoni 26. juuli 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/1273, milles käsitletakse teatavaid ajutisi kaitsemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga Slovakkias (ELT L 201, 30.7.2019, lk 6).

4

---

LISA

| Slovaki Vabariik | Artiklis 1 osutatud piirkonnad | Kohaldamise lõppkuupäev |
| --- | --- | --- |
| Ohustatud tsoon | Omavalitsusüksused Strážne, Veľký Kamenec, Malý Kamenec, Somotor, Veľký Horeš, Streda nad Bodrogom. | 18. november 2019 |
| Järelevalvetsoon | Omavalitsusüksused Viničky, Klín nad Bodrogom, Ladmovce, Zemplín, Svätá Mária, Rad, Svinice, Svätuše, Malý Horeš, Pribeník, Borša, Bara, Dobrá, Kráľovský Chlmec, Vojka, Cejkov, Malá Tŕňa, Slovenské Nové Mesto, Čerhov, Kašov, Veľká Tŕňa, Luhyňa, Veľaty, Michaľany, Hrčeľ, Kysta, Novosad, Zemplínske Jastrabie, Brehov, Zatín, Bol', Soľnička, Poľany, Leles, Bačka, Biel, Veľké Trakany, Malé Trakany, Čierna nad Tisou, Čierna, Bot'any, Ptrukša, Byšta, Brezina, Kazimír, Lastovce, Stanča, Zemplínska Nová Ves, Zemplínsky Branč, Kožuchov, Zemplínske Hradište, Hraň, Sirník, Malčice, Petrikovce, Veľké Raškovce, Ižkovce, Beša, Čičarovce, Veľké Kapušany, Maťovské Vojkovce, Budince, Kapušianske Kľačany, Ruská, Veľké Slemence. | 18. november 2019 |

Slovaki Vabariik

Artiklis 1 osutatud piirkonnad

Kohaldamise lõppkuupäev

Ohustatud tsoon

Omavalitsusüksused Strážne, Veľký Kamenec, Malý Kamenec, Somotor, Veľký Horeš, Streda nad Bodrogom.

18. november 2019

Järelevalvetsoon

Omavalitsusüksused Viničky, Klín nad Bodrogom, Ladmovce, Zemplín, Svätá Mária, Rad, Svinice, Svätuše, Malý Horeš, Pribeník, Borša, Bara, Dobrá, Kráľovský Chlmec, Vojka, Cejkov, Malá Tŕňa, Slovenské Nové Mesto, Čerhov, Kašov, Veľká Tŕňa, Luhyňa, Veľaty, Michaľany, Hrčeľ, Kysta, Novosad, Zemplínske Jastrabie, Brehov, Zatín, Bol', Soľnička, Poľany, Leles, Bačka, Biel, Veľké Trakany, Malé Trakany, Čierna nad Tisou, Čierna, Bot'any, Ptrukša, Byšta, Brezina, Kazimír, Lastovce, Stanča, Zemplínska Nová Ves, Zemplínsky Branč, Kožuchov, Zemplínske Hradište, Hraň, Sirník, Malčice, Petrikovce, Veľké Raškovce, Ižkovce, Beša, Čičarovce, Veľké Kapušany, Maťovské Vojkovce, Budince, Kapušianske Kľačany, Ruská, Veľké Slemence.

18. november 2019

---

SUUNISED

| 8.8.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 208/47 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 208/47

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS (EL) 2019/1335,

7. juuni 2019,

millega muudetakse suunist (EL) 2018/876 asutuste ja filiaalide andmete registri kohta (EKP/2019/17)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõikeid 2 ja 5,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 5.1, 12.1 ja 14.3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpank (EKP) peab asutuste ja filiaalide andmete registrit (Register of Institutions and Affiliates Data, RIAD), mis on Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) juriidiliste isikute ja muude statistiliste institutsionaalsete üksuste viitandmete ühine andmekogu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpank (EKP) peab asutuste ja filiaalide andmete registrit (Register of Institutions and Affiliates Data, RIAD), mis on Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) juriidiliste isikute ja muude statistiliste institutsionaalsete üksuste viitandmete ühine andmekogu.

| (2) | RIAD peab sisaldama andmeid, mis on vajalikud rahaturgude võrdlusaluste muutmisel, mis toetaks paremini tööoperatsioone eurosüsteemi ja EKPSi ülesannete täitmisel. Seetõttu peaks RIAD hõlmama ajakohastatud asjakohaseid andmed euro lühiajalise intressimäära kindlaksmääramiseks kooskõlas Euroopa Keskpanga suunise (EL) 2019/1265 (EKP/2019/19) (1) artikli 8 lõikega 5. Selle sätestamiseks tuleb muuta Euroopa Keskpanga suunise/EL) 2018/876 (EKP/2018/16) (2) artiklit 22. |
| --- | --- |

(2)

RIAD peab sisaldama andmeid, mis on vajalikud rahaturgude võrdlusaluste muutmisel, mis toetaks paremini tööoperatsioone eurosüsteemi ja EKPSi ülesannete täitmisel. Seetõttu peaks RIAD hõlmama ajakohastatud asjakohaseid andmed euro lühiajalise intressimäära kindlaksmääramiseks kooskõlas Euroopa Keskpanga suunise (EL) 2019/1265 (EKP/2019/19) (1) artikli 8 lõikega 5. Selle sätestamiseks tuleb muuta Euroopa Keskpanga suunise/EL) 2018/876 (EKP/2018/16) (2) artiklit 22.

| (3) | Pensionifondide (PF) statistilise teabe kogumine ja aruandlus kooskõlas Euroopa Keskpanga määrusega (EL) 2018/231 (EKP/2018/2) (3) on vajalik EKP monetaar- ja finantsanalüüsi teostamise toetamiseks ning EKPSi kaasabiks finantssüsteemi stabiilsusele. Seetõttu tuleb pensionifonde kajastada RIADis. Kuna RIADi andmeid kasutatakse finantseerimisasutuste ametliku nimekirja koostamiseks, tuleb avaldada uus pensionifondide nimekiri. Seetõttu tuleb ajakohastada suunise (EL) 2018/876 (EKP/2018/16) VI peatükki seoses erisätetega viitandmete sisestamisel pensionifondide nimekirja avaldamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Pensionifondide (PF) statistilise teabe kogumine ja aruandlus kooskõlas Euroopa Keskpanga määrusega (EL) 2018/231 (EKP/2018/2) (3) on vajalik EKP monetaar- ja finantsanalüüsi teostamise toetamiseks ning EKPSi kaasabiks finantssüsteemi stabiilsusele. Seetõttu tuleb pensionifonde kajastada RIADis. Kuna RIADi andmeid kasutatakse finantseerimisasutuste ametliku nimekirja koostamiseks, tuleb avaldada uus pensionifondide nimekiri. Seetõttu tuleb ajakohastada suunise (EL) 2018/876 (EKP/2018/16) VI peatükki seoses erisätetega viitandmete sisestamisel pensionifondide nimekirja avaldamiseks.

| (4) | Vastaspoolte tuvastamise lihtsustamiseks ühises granulaarsete andmete analüütilises krediidiandmebaasis (edaspidi „AnaCredit“) andmeesitajatele kooskõlas Euroopa Keskpanga määrusega (EL) 2016/867 (EKP/2016/13) (4) ja Euroopa Keskpanga suunisega (EL) 2017/2335 (EKP/2017/38) (5) tuleb RIAD andmevahetuse mudelis lisada täiendav andmeatribuudi väärtus RIADis sisestatud andmete konfidentsiaalsuse staatuse kohta. Selle sätestamiseks tuleb muuta suunise (EL) 2018/876 (EKP/2018/16) artiklit 10. |
| --- | --- |

(4)

Vastaspoolte tuvastamise lihtsustamiseks ühises granulaarsete andmete analüütilises krediidiandmebaasis (edaspidi „AnaCredit“) andmeesitajatele kooskõlas Euroopa Keskpanga määrusega (EL) 2016/867 (EKP/2016/13) (4) ja Euroopa Keskpanga suunisega (EL) 2017/2335 (EKP/2017/38) (5) tuleb RIAD andmevahetuse mudelis lisada täiendav andmeatribuudi väärtus RIADis sisestatud andmete konfidentsiaalsuse staatuse kohta. Selle sätestamiseks tuleb muuta suunise (EL) 2018/876 (EKP/2018/16) artiklit 10.

| (5) | Muuta tuleb I ja II lisa, et kajastada uusi sätteid euro lühiajalise intressimäära ja pensionifondide kohta. |
| --- | --- |

(5)

Muuta tuleb I ja II lisa, et kajastada uusi sätteid euro lühiajalise intressimäära ja pensionifondide kohta.

| (6) | Seetõttu tuleb suunist (EL) 2018/876 (EKP/2018/16) vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleb suunist (EL) 2018/876 (EKP/2018/16) vastavalt muuta,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Muudatused

Suunist (EL) 2018/876 (EKP/2018/16) muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   RIAD on EKPSi üksusi ja nendevahelisi seoseid käsitlevate viitandmete ühine andmekogu. Kooskõlas EKP õigusaktidega nende üksuste aruandlusnõuete kohta aitab RIAD integreerida CSDB, SHSDB ja AnaCrediti, samuti rahaloomeasutuste, investeerimisfondide, väärtpaberistamise tehingutes osalevate finantsvahendusettevõtete, maksestatistikas asjakohaste asutuste, kindlustusseltside ja pensionifondide andmekogud. Sellega võimaldab RIAD tuletada muu hulgas pankade riskipositsioone ja laenusaajate laenukoormust konsolideeritud alusel.“; |
| --- | --- |

1)

artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   RIAD on EKPSi üksusi ja nendevahelisi seoseid käsitlevate viitandmete ühine andmekogu. Kooskõlas EKP õigusaktidega nende üksuste aruandlusnõuete kohta aitab RIAD integreerida CSDB, SHSDB ja AnaCrediti, samuti rahaloomeasutuste, investeerimisfondide, väärtpaberistamise tehingutes osalevate finantsvahendusettevõtete, maksestatistikas asjakohaste asutuste, kindlustusseltside ja pensionifondide andmekogud. Sellega võimaldab RIAD tuletada muu hulgas pankade riskipositsioone ja laenusaajate laenukoormust konsolideeritud alusel.“;

| 2) | artiklis 2 lisatakse järgmised punktid:
  „28)   „pensionifond“ (pension fund; PF)– mõistet kasutatakse Euroopa Keskpanga määruse (EL) 2018/231 (EKP/2018/2) artikli 1 punktis 1 määratletud tähenduses (*1);
  29)   „euro lühiajaline intressimäär“ (Euro short-term rate)– mõistet kasutatakse Euroopa Keskpanga määruse (EL) 2019/1265 (EKP/2019/19) artikli 2 punktis 2 määratletud tähenduses (*2);
  30)   „sponsor“ (sponsor)– mõistet kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2341 (*3) artikli 6 punktis 3 määratletud sponsorettevõtja tähenduses;
  31)   „pensioniskeemide haldur“ (pension manager)– mõistet kasutatakse määruse (EL) nr 549/2013 A lisa lõikes 5.185 määratletud pensioniskeemide halduri tähenduses;
  32)   „konfidentsiaalne statistiline teave“ (confidential statistical information)– mõistet kasutatakse määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 punktis 12 määratletud tähenduses;

  (*1)  Euroopa Keskpanga 26. jaanuar 2018. aasta määrus (EL) 2018/231 pensionifondide statistikaaruandluse nõuete kohta (EKP/2018/2) (ELT L 45, 17.2.2018, lk 3)."


  (*2)  Euroopa Keskpanga 10. juuli 2019. aasta suunis (EL) 2019/1265 euro lühiajaliste intressimäärade (eurotSTR) kohta (EKP/2019/19) (ELT L 199, 26.7.2019, lk 8)."


  (*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsember 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2341 tööandja kogumispensioni asutuste tegevuse ja järelevalve kohta (ELT L 354, 23.12.2016, p 37).“;" |
| --- | --- |

2)

artiklis 2 lisatakse järgmised punktid:

„28)   „pensionifond“ (pension fund; PF)– mõistet kasutatakse Euroopa Keskpanga määruse (EL) 2018/231 (EKP/2018/2) artikli 1 punktis 1 määratletud tähenduses (*1);

„pensionifond“ (pension fund; PF

*1

29)   „euro lühiajaline intressimäär“ (Euro short-term rate)– mõistet kasutatakse Euroopa Keskpanga määruse (EL) 2019/1265 (EKP/2019/19) artikli 2 punktis 2 määratletud tähenduses (*2);

„euro lühiajaline intressimäär“ (Euro short-term rate

*2

30)   „sponsor“ (sponsor)– mõistet kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2341 (*3) artikli 6 punktis 3 määratletud sponsorettevõtja tähenduses;

„sponsor“ (sponsor

*3

31)   „pensioniskeemide haldur“ (pension manager)– mõistet kasutatakse määruse (EL) nr 549/2013 A lisa lõikes 5.185 määratletud pensioniskeemide halduri tähenduses;

„pensioniskeemide haldur“ (pension manager

32)   „konfidentsiaalne statistiline teave“ (confidential statistical information)– mõistet kasutatakse määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 punktis 12 määratletud tähenduses;

„konfidentsiaalne statistiline teave“ (confidential statistical information

(*1)  Euroopa Keskpanga 26. jaanuar 2018. aasta määrus (EL) 2018/231 pensionifondide statistikaaruandluse nõuete kohta (EKP/2018/2) (ELT L 45, 17.2.2018, lk 3)."

*1

(*2)  Euroopa Keskpanga 10. juuli 2019. aasta suunis (EL) 2019/1265 euro lühiajaliste intressimäärade (eurotSTR) kohta (EKP/2019/19) (ELT L 199, 26.7.2019, lk 8)."

*2

(*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsember 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2341 tööandja kogumispensioni asutuste tegevuse ja järelevalve kohta (ELT L 354, 23.12.2016, p 37).“;"

*3

| 3) | artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 8 sätestatud konfidentsiaalsusnõuetele ei avaldata konfidentsiaalseid viitandmeid. Riigi õigusaktide kohaselt avalikest allikatest saadud statistilist teavet ei loeta konfidentsiaalseks ning RIADis salvestatud teabe avaldavad tavaliselt juriidilised isikud, kelle kohta andmed käivad. Viitandmete suhtes, mida ei koguta EKPSi statistika õigusraamistiku alusel, kehtivad nende andmete suhtes kehtivad konfidentsiaalsussätted. Need võivad olla statistikaga mitteseotud õigusraamistike sätted, mille alusel andmed koguti, või asjaomase andmeid esitava üksusega sõlmitud lepingu sätted.“; |
| --- | --- | --- |

3)

artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 8 sätestatud konfidentsiaalsusnõuetele ei avaldata konfidentsiaalseid viitandmeid. Riigi õigusaktide kohaselt avalikest allikatest saadud statistilist teavet ei loeta konfidentsiaalseks ning RIADis salvestatud teabe avaldavad tavaliselt juriidilised isikud, kelle kohta andmed käivad. Viitandmete suhtes, mida ei koguta EKPSi statistika õigusraamistiku alusel, kehtivad nende andmete suhtes kehtivad konfidentsiaalsussätted. Need võivad olla statistikaga mitteseotud õigusraamistike sätted, mille alusel andmed koguti, või asjaomase andmeid esitava üksusega sõlmitud lepingu sätted.“;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   RKPd märgivad ära iga üksust kirjeldava atribuudi väärtuse konfidentsiaalsuse, valides ühe kolmest ettemääratud väärtusest:
  a)   „F“– vaba, st ei ole konfidentsiaalne ja võib avalikustada;
  b)   „N“– atribuudi väärtuse võib avaldada kasutamiseks ainult EKPSis ja institutsioonidele, kellega on sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandum, st seda ei või avalikustada laiemalt;
  c)   „C“– konfidentsiaalne statistiline teave või teave, mida ei kogutud EKPSi statistika õigusraamistiku alusel ja mille suhtes kehtivad konfidentsiaalsuspiirangud; või
  d)   „R“– lisaks kasutusele, mis on lubatud käesoleva artikli lõike 2 punkti b alusel, võib andmeatribuudi väärtuse avaldada andmeid esitanud andmeesitajale ja kohaldatavaid konfidentsiaalsuspiiranguid arvesse võttes muudele andmeesitajatele, st avaldamine on piiratud.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   RKPd märgivad ära iga üksust kirjeldava atribuudi väärtuse konfidentsiaalsuse, valides ühe kolmest ettemääratud väärtusest:

a)   „F“– vaba, st ei ole konfidentsiaalne ja võib avalikustada;

b)   „N“– atribuudi väärtuse võib avaldada kasutamiseks ainult EKPSis ja institutsioonidele, kellega on sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandum, st seda ei või avalikustada laiemalt;

c)   „C“– konfidentsiaalne statistiline teave või teave, mida ei kogutud EKPSi statistika õigusraamistiku alusel ja mille suhtes kehtivad konfidentsiaalsuspiirangud; või

d)   „R“– lisaks kasutusele, mis on lubatud käesoleva artikli lõike 2 punkti b alusel, võib andmeatribuudi väärtuse avaldada andmeid esitanud andmeesitajale ja kohaldatavaid konfidentsiaalsuspiiranguid arvesse võttes muudele andmeesitajatele, st avaldamine on piiratud.“;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   EKP käitleb esitatud teavet kohaselt konfidentsiaalsust kaitstes, st EKP ei avalikusta teavet, mis on tähistatud kui „C“, „N“ või „R“. „C“, „N“ või „R“-ga tähistatud kvantitatiivsete näitajate osas võib EKP avaldada või edastada suurusklasside vahemikke.“; |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   EKP käitleb esitatud teavet kohaselt konfidentsiaalsust kaitstes, st EKP ei avalikusta teavet, mis on tähistatud kui „C“, „N“ või „R“. „C“, „N“ või „R“-ga tähistatud kvantitatiivsete näitajate osas võib EKP avaldada või edastada suurusklasside vahemikke.“;

| d) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   LEI ja kõik avalikus kasutuses tunnuste, sh halduslikud tunnused, väärtus on alati „F“.“; |
| --- | --- |

d)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   LEI ja kõik avalikus kasutuses tunnuste, sh halduslikud tunnused, väärtus on alati „F“.“;

| e) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   I lisas osutatud üksuste järgmiste andmeatribuutide väärtus on alati „F“ ja üksuste, mille andmeatribuudid on osutatud II lisas, järgmiste andmeatribuutide väärtus on alati „F“, „R“ või „N“:






  a) | nimi; |
| --- | --- | --- |

e)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   I lisas osutatud üksuste järgmiste andmeatribuutide väärtus on alati „F“ ja üksuste, mille andmeatribuudid on osutatud II lisas, järgmiste andmeatribuutide väärtus on alati „F“, „R“ või „N“:

a)

nimi;

| b) | institutsionaalne sektor.“; |
| --- | --- |

b)

institutsionaalne sektor.“;

| 4) | lsatakse järgmine artikkel 18a:

  „Artikkel 18a
  Pensionifondide viitandmete sisestamine

  1.   Selleks et koostada määruse (EL) 2018/231 (EKP/2018/2) artiklis 3 nimetatud kindlustusseltside nimekiri ja seda hallata, kannavad RKPd ettenähtud intervallidega RIADisse käesoleva suunise I lisa 1. ja 2. osas määratletud andmeatribuudid. RKPd esitavad kõik muutused andmeatribuutides, eelkõige kui pensionifondide kogumisse lisandub uus pensionifond või lahkub sealt; aruandlus toimub kord kvartalis kolme kuu jooksul pärast iga kvartali lõppu kvartali andmeatribuutide osas ja kord aastas kuue kuu jooksul pärast aasta lõppu aasta andmeatribuutide osas.


  2.   Esimesel pensionifondide nimekirja esitamisel sisestavad RKPd RIADi täielikud kvartaalsed viitandmed kooskõlas käesoleva suunise I lisa 1. ja 2. osaga hiljemalt 2. oktoobriks 2019. RKPd sisestavad aasta andmeatribuudid 31. märtsiks 2020.


  3.   Kui pensionifond on filiaal, tuleb RIADisse kanda tema seos tema mitte-residendist peakontoriga. Vastupidisel juhul, kui pensionifond on peakorter, tuleb RIADisse kanda tema seosed oma filiaalidega, mis on residendid teistes eurot rahaühikuna kasutavates liikmesriikides.


  4.   RIADi kantakse olemasolu korral pensionifondide ja fondivalitsejate ning sponsorite vahelised seosed. Käesolevas artiklis tähendab „Fondivalitseja“ pensionifondi valitsejat andmete osas, mida need üksused peavad esitama määruse (EL) 2018/231 (EKP/2018/2) alusel.“; |
| --- | --- |

4)

lsatakse järgmine artikkel 18a:

„Artikkel 18a

Pensionifondide viitandmete sisestamine

1.   Selleks et koostada määruse (EL) 2018/231 (EKP/2018/2) artiklis 3 nimetatud kindlustusseltside nimekiri ja seda hallata, kannavad RKPd ettenähtud intervallidega RIADisse käesoleva suunise I lisa 1. ja 2. osas määratletud andmeatribuudid. RKPd esitavad kõik muutused andmeatribuutides, eelkõige kui pensionifondide kogumisse lisandub uus pensionifond või lahkub sealt; aruandlus toimub kord kvartalis kolme kuu jooksul pärast iga kvartali lõppu kvartali andmeatribuutide osas ja kord aastas kuue kuu jooksul pärast aasta lõppu aasta andmeatribuutide osas.

2.   Esimesel pensionifondide nimekirja esitamisel sisestavad RKPd RIADi täielikud kvartaalsed viitandmed kooskõlas käesoleva suunise I lisa 1. ja 2. osaga hiljemalt 2. oktoobriks 2019. RKPd sisestavad aasta andmeatribuudid 31. märtsiks 2020.

3.   Kui pensionifond on filiaal, tuleb RIADisse kanda tema seos tema mitte-residendist peakontoriga. Vastupidisel juhul, kui pensionifond on peakorter, tuleb RIADisse kanda tema seosed oma filiaalidega, mis on residendid teistes eurot rahaühikuna kasutavates liikmesriikides.

4.   RIADi kantakse olemasolu korral pensionifondide ja fondivalitsejate ning sponsorite vahelised seosed. Käesolevas artiklis tähendab „Fondivalitseja“ pensionifondi valitsejat andmete osas, mida need üksused peavad esitama määruse (EL) 2018/231 (EKP/2018/2) alusel.“;

| 5) | artikkel 19 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 19
  Andmekogumite regulaarne avaldamine
  EKP avaldab andmekogumid järgmiselt:






  1) | EKP avaldab igal tööpäeval kell 18.00 Kesk-Euroopa aja järgi oma veebilehel koopia rahaloomeasutuste andmekogumist. |
| --- | --- | --- |

5)

artikkel 19 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 19

Andmekogumite regulaarne avaldamine

EKP avaldab andmekogumid järgmiselt:

1)

EKP avaldab igal tööpäeval kell 18.00 Kesk-Euroopa aja järgi oma veebilehel koopia rahaloomeasutuste andmekogumist.

| 2) | EKP avaldab muudatuste edastamise tähtpäevale järgneval neljandal tööpäeval kell 18.00 Kesk-Euroopa aja järgi oma veebilehel koopia investeerimisfondide andmekogumist. |
| --- | --- |

2)

EKP avaldab muudatuste edastamise tähtpäevale järgneval neljandal tööpäeval kell 18.00 Kesk-Euroopa aja järgi oma veebilehel koopia investeerimisfondide andmekogumist.

| 3) | EKP avaldab muudatuste edastamise tähtpäevale järgneval teisel tööpäeval kell 18.00 Kesk-Euroopa aja järgi oma veebilehel koopia finantsvahendusettevõtete andmekogumist. |
| --- | --- |

3)

EKP avaldab muudatuste edastamise tähtpäevale järgneval teisel tööpäeval kell 18.00 Kesk-Euroopa aja järgi oma veebilehel koopia finantsvahendusettevõtete andmekogumist.

| 4) | EKP avaldab muudatuste edastamise kuule järgneva [kuu viimasel tööpäeval] kell 18.00 Kesk-Euroopa aja järgi oma veebilehel koopia maksestatistikas asjakohaste institutsioonide andmekogumist. |
| --- | --- |

4)

EKP avaldab muudatuste edastamise kuule järgneva [kuu viimasel tööpäeval] kell 18.00 Kesk-Euroopa aja järgi oma veebilehel koopia maksestatistikas asjakohaste institutsioonide andmekogumist.

| 5) | EKP avaldab muudatuste edastamise kuule järgneval neljandal tööpäeval kell 18.00 Kesk-Euroopa aja järgi oma veebilehel koopia kindlustusseltside andmekogumist. |
| --- | --- |

5)

EKP avaldab muudatuste edastamise kuule järgneval neljandal tööpäeval kell 18.00 Kesk-Euroopa aja järgi oma veebilehel koopia kindlustusseltside andmekogumist.

| 6) | EKP avaldab muudatuste edastamise kuule järgneval neljandal tööpäeval kell 18.00 Kesk-Euroopa aja järgi oma veebilehel koopia pensionifondide andmekogumist. |
| --- | --- |

6)

EKP avaldab muudatuste edastamise kuule järgneval neljandal tööpäeval kell 18.00 Kesk-Euroopa aja järgi oma veebilehel koopia pensionifondide andmekogumist.

Iga andmekogumi puhul vastab üksuste nimekiri vastavat liiki üksust käsitlevale EKP statistilise aruandluse määrusele.“;

| 6) | artikkel 22 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 22
  Määruse (EL) nr 1333/2014 (EKP/2014/48) jaoks asjakohased viitandmed

  1.   Pädevad RKPd tagavad, et RIADisse kantakse viitandmed üksuste kohta, millele on antud LEId ja mis on asjakohased määruse (EL) nr 1333/2014 (EKP/2014/48) suhtes. RKPd sisestavad puuduvad viitandmed, mis on asjakohased määruse (EL) nr 1333/2014 (EKP/2014/48) suhtes, viie tööpäeva jooksul EKP-lt puuduvate andmete teate saamisest. EKP teatab RKPdele kord nädalas viitandmed, mis on asjakohased määruse (EL) nr 1333/2014 (EKP/2014/48) suhtes. Pädevad RKPd ajakohastavad viitandmeteid, mis on asjakohased määruse (EL) nr 1333/2014 (EKP/2014/48) suhtes ja mis on kantud RIADi, niipea kui nad saavad teada ühe või mitme andmeatribuudi muutumisest.


  2.   Euro lühiajaline intressimäär põhineb määruse (EL) nr 1333/2014 (EKP/2014/48) alusel esitatavate andmete allkogumil. Kui LEIga üksus on asjakohane euro lühiajalise intressimäära määramiseks, sisestavad RKPd RIADi Euroopa arvepidamise Süsteemi (edaspidi „ESA 2010“) sektoriliigituse ja muud II lisas osutatud andmeatribuudid samal kuupäeval, kui EKP teatab euro lühiajalise intressimäära määramiseks asjakohastest üksustest. EKP teatab RKPdele kord päevas viitandmed, mis on asjakohased euro lühiajalise intressimäära määramiseks.“; |
| --- | --- |

6)

artikkel 22 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 22

Määruse (EL) nr 1333/2014 (EKP/2014/48) jaoks asjakohased viitandmed

1.   Pädevad RKPd tagavad, et RIADisse kantakse viitandmed üksuste kohta, millele on antud LEId ja mis on asjakohased määruse (EL) nr 1333/2014 (EKP/2014/48) suhtes. RKPd sisestavad puuduvad viitandmed, mis on asjakohased määruse (EL) nr 1333/2014 (EKP/2014/48) suhtes, viie tööpäeva jooksul EKP-lt puuduvate andmete teate saamisest. EKP teatab RKPdele kord nädalas viitandmed, mis on asjakohased määruse (EL) nr 1333/2014 (EKP/2014/48) suhtes. Pädevad RKPd ajakohastavad viitandmeteid, mis on asjakohased määruse (EL) nr 1333/2014 (EKP/2014/48) suhtes ja mis on kantud RIADi, niipea kui nad saavad teada ühe või mitme andmeatribuudi muutumisest.

2.   Euro lühiajaline intressimäär põhineb määruse (EL) nr 1333/2014 (EKP/2014/48) alusel esitatavate andmete allkogumil. Kui LEIga üksus on asjakohane euro lühiajalise intressimäära määramiseks, sisestavad RKPd RIADi Euroopa arvepidamise Süsteemi (edaspidi „ESA 2010“) sektoriliigituse ja muud II lisas osutatud andmeatribuudid samal kuupäeval, kui EKP teatab euro lühiajalise intressimäära määramiseks asjakohastest üksustest. EKP teatab RKPdele kord päevas viitandmed, mis on asjakohased euro lühiajalise intressimäära määramiseks.“;

| 7) | I lisa asendatakse käesoleva suunise I lisaga; |
| --- | --- |

7)

I lisa asendatakse käesoleva suunise I lisaga;

| 8) | II lisa asendatakse käesoleva suunise II lisaga. |
| --- | --- |

8)

II lisa asendatakse käesoleva suunise II lisaga.

Artikkel 2

Jõustumine ja rakendamine

1.   Käesolev suunis jõustub päeval, mil sellest teatatakse keskpankadele liikmesriikides, mille rahaühik on euro (RKPd).

2.   RKPd liikmesriikides, mille rahaühik on euro, järgivad käesolevat suunist alates 2. oktoobrist 2019.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankadele.

Frankfurt Maini ääres, 7. juuni 2019

EKP nõukogu nimel

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  Euroopa Keskpanga 10. juuli 2019. aasta suunis (EL) 2019/1265 euro lühiajaliste intressimäärade (eurotSTR) kohta (EKP/2019/19) (ELT L 199, 26.7.2019, lk 8).

1

(2)  Euroopa Keskpanga 1. juuni 2018. aasta suunis (EL)2018/876 asutuste ja filiaalide andmete registri kohta (EKP/2018/16) (ELT L 154, 18.6.2018, lk 3).

2

(3)  Euroopa Keskpanga 26. jaanuari 2018. aasta määrus (EL) 2018/231 pensionifondide statistikaaruandluse nõuete kohta (EKP/2018/2) (ELT L 45, 17.2.2018, lk 3).

3

(4)  Euroopa Keskpanga 18. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/867 granulaarsete krediidi- ja krediidiriski andmete kogumise kohta (EKP/2016/13) (ELT L 144, 1.6.2016, lk 44).

4

(5)  Euroopa Keskpanga 23. novembri 2017. aasta suunis (EL) 2017/2335 granulaarsete krediidi- ja krediidiriski andmete kogumise korra kohta (EKP/2017/38) (ELT L 333, 15.12.2017, lk 66).

5

---

I LISA

„I LISA

ASUTUSTE JA FILIAALIDE REGISTER (RIAD) – NIMEKIRJAD AVALDAMISEKS

1. OSA

Avaldamiseks koostatavate andmekogumite jaoks edastatavad andmeatribuudid

| Andmeatribuudi nimetus (1) | Asjakohane järgmiste üksuste nimekirjade jaoks: |
| --- | --- |
| RAd | Investeerimisfondid | FVCd | Maksestatistikas asjakohased institutsioonid (1) | Kindlustusseltsid | Pensionifondid |
| Liik | Ajakohastamise sagedus | Liik | Ajakohastamise sagedus | Liik | Ajakohastamise sagedus | Liik | Ajakohastamise sagedus | Liik | Ajakohastamise sagedus | Liik | Ajakohastamise sagedus |
| | | | | | | | | | | | | |
| Tunnused | | | | | | | | | | | | |
| — | RIADi kood (RIAD code) |

Andmeatribuudi nimetus (1)

Asjakohane järgmiste üksuste nimekirjade jaoks:

RAd

Investeerimisfondid

FVCd

Maksestatistikas asjakohased institutsioonid (1)

Kindlustusseltsid

Pensionifondid

Liik

Ajakohastamise sagedus

Liik

Ajakohastamise sagedus

Liik

Ajakohastamise sagedus

Liik

Ajakohastamise sagedus

Liik

Ajakohastamise sagedus

Liik

Ajakohastamise sagedus

Tunnused

—

RIADi kood (RIAD code)

M

d

M

q

M

q

M

a

M

q

M

q

| — | Riigisisene tunnus (kui on) (National identifier,



  as available) |
| --- | --- |

—

Riigisisene tunnus (kui on) (National identifier,

as available)

M

d

O

q

M

q

M

a

M

q

M

q

| — | EGR kood (EGR code) |
| --- | --- |

—

EGR kood (EGR code)

O

d

O

q

| — | LEI kui on) (LEI, as available) |
| --- | --- |

—

LEI kui on) (LEI, as available)

M

d

M

q

M

q

M

a

M

q

M

q

| — | PANGA TUNNUSKOOD (BIC) (Bank identifier code, BIC) |
| --- | --- |

—

PANGA TUNNUSKOOD (BIC) (Bank identifier code, BIC)

O

d

| — | ISIN-koodid (kui on) (ISINs, as available) |
| --- | --- |

—

ISIN-koodid (kui on) (ISINs, as available)

O

m

M

q

M

q

O

q

O

q

Nimetus (Name)

M

d

M

q

M

q

M

a

M

q

M

q

Residentsuse riik (Country of residence)

M

d

M

q

M

q

M

a

M

q

M

q

Aadress
   (***)

  (Address)

M

d

O

q

O

q

M

a

M

q

M

q

Õiguslik vorm
   (***)

  (Legal form)

M

d

O

q

O

q

O

a

O

q

O

q

Börsil noteerituse tähis (Flag Listed)

M

d

M

q

M

q

O

a

M

q

M

q

Järelevalve liik (Type of supervision)

M

d

M

q

M

q

M

a

M

q

M

q

Aruandlusnõuded (Reporting requirements)

M

d

M

q

M

q

M

a

M

q

M

q

Krediidiasutuse tegevusloa liik (Type of banking licence)

M

d

O

a

Õiguslik vorm (Legal set-up)

M

q

Tähis vastavuse kohta UCITSiga (Flag UCITS compliance)

M

q

Allfondi tähis (Flag Sub-fund)

M

q

Väärtpaberistamise olemus (Nature of securitisation)

M

q

Investeerimisfondi liik (Type of Investment Funds)

M

q

Investeerimisfondide investeerimispoliitika (Investment policy for IFs)

M

q

Pensionifondi liik (Type of Pension Funds)

M

q

Tähis „sponsoreeritud“ (Flag „Is sponsored“)

M

q

Makseteenuse pakkuja tähis (Flag Payment service provider, PSP)

M

a

Maksesüsteemi käitaja tähis (Flag Payment system operator, PSO)

M

a

Väikese PSP tähis (Flag small PSP)

M

a

Erandiga PSP tähis (Flag PSP derogation granted)

M

a

PSP tegevusloa liik (Type of PSP license)

M

a

PSP geograafiline ulatus (PSP geographical scope)

M

a

Institutsionaalne sektor (Institutional sector)

M

d

M

q

M

q

M

a

M

q

M

q

Institutsionaalse sektori allsektorid (Institutional sector details)

M

d

M

q

M

q

M

a

M

q

M

q

Institutsionaalse sektori kontroll (Institutional sector control)

M

d

M

q

M

q

M

a

M

q

M

q

NACE code (NACE code)

M

d

M

q

M

q

O

a

M

q

M

q

Geograafiline asukoht (NUTS)
   (***)

  (Geographic location, NUTS)

M

d

O

q

O

q

M

a

M

q

M

q

Riigisisene tööhõive
   (1)

  (Employment domestic)

O

a

O

a

O

a

O

a

O

a

O

a

Bilanss (EKP määrus) riigisisene
   (1)

  (Balance sheet total (ECB Regulation) domestic)

M

a

O (2)

a

O

a

Netovara, riigisisene
   (1)

  (Net assets domestic)

O

a

M

a

Kindlustuspreemiate brutosumma, riigisisene
   (1) (
  Gross premiums written domestic
  )

M

a

Töötajad kokku
   (2)

  (Total employment)

O

a

O

a

O

a

O

a

O

a

O

a

Bilanss kokku
   (2)

  (Total balance sheet)

M

a

O

a

O

a

O (2)

a

O

a

Kindlustuspreemiate brutosumma
   (2)

  (Gross premiums written)

M

a

Loomise kuupäev (Birth date)

O

d

O

q

O

q

O

a

O

q

O

q

Lõpetamise kuupäev (Closure date)

M

d

M

q

M

q

M

a

M

q

M

q

Tähis „Mitteaktiivne“ (Flag „IsInactive“)

M

d

M

q

M

q

M

a

M

q

M

q

Likvideerimise tähis (Flag „Is under liquidation“)

M

d

O

q

M

q

M

a

M

q

O

q

Nõutavad vastaspooled (Required counterparties)

FVC algataja (Originator of FVC)

M

q

Fondivalitseja (kui on) (Management company,

as applicable)

M

q

M

q

M
   (3)

q

Peakontor

***) kui on (Headquarters, as applicable)

M

d

M

q

M

q

Asjakohasus: M (kohustuslik), O (valikuline), tühi (ei kohaldu).

Sagedus: a (aasta), q (kvartal), m (kuu) d (päev/kohe muutumisel).

Tähtaeg: aastaandmete esitamise tähtaeg on (kui mujal ei ole sätestatud teisiti) üks kuu pärast vaatluskuupäeva.

2. OSA

Üksuste vaheliste seoste liigid

| | Liik | Ajakohastamise sagedus |
| --- | --- | --- |
| 1. | Ettevõttesisesed seosed |

Liik

Ajakohastamise sagedus

1.

Juriidiliste üksus(t)e ja ettevõtja vahelised seosed

O

—

| 2. | Kontsernisisesed seosed |
| --- | --- |

2.

Juriidiliste üksuste vaheline kontrolli seos

M
   (d)

q

Juriidiliste üksuste vaheline omandiseos (kontrollimata)

O

q

| 3. | Muu suhe |
| --- | --- |

3.

Algataja ja selle FVC vaheline seos

M

q

Fondivalitseja ja selle FVC/investeerimisfondi (g)
   (***) vaheline seos

M

q

Mitte-residendist filiaali ja selle residendist peakontori vaheline seos

M

q
   (e)

Residendist filiaali ja selle mitte-residendist peakontori vaheline seos

M

q

Allfondi ja katusfondi vaheline seos (***)

M

q

Üksuse ja selle kõrgeima tasandi emaettevõtja vaheline seos (f)
   (***)

M

m

Pensionifondi ja selle sponsori vaheline seos (***)

O

q

---

(1)

1

| (+) | välja arvatud mitte-residentidest filiaalid (või peakorterid). |
| --- | --- |

(+)

+

välja arvatud mitte-residentidest filiaalid (või peakorterid).

(2)

2

| (++) | sealhulgas mitte-residentidest filiaalid (kui on). |
| --- | --- |

(++)

++

sealhulgas mitte-residentidest filiaalid (kui on).

(***)  kui on.

***

(1)  Maksestatistikas asjakohaste institutsioonide loetelu võib kattuda rahaloomeasutuste loeteluga.

1

(2)  See teave tuleb esitada vähemalt ühe muutuja kohta, olenevalt andmete kogumise süsteemist.

2

(3)  Andmeatribuut on pensionifondi valitseja andmete kohta, mida need üksused peavad esitama määruse (EL) 2018/231 (EKP/2018/2) alusel.

3

(d)  ainult pangagruppidele, mille peakontor on euroalal, ja vastaspooltele määruse (EL) 2016/867 (EKP/2016/13) alusel; muul juhul vabatahtlik.

d

(e)  vähemalt kord kvartalis, olenevalt sektorist.

e

(f)  ainult AnaCredit suhtes asjakohastele üksustele.

f

(g)  v.a isevalitsevad ettevõtjad.

g

(***)  kui on.

***

---

II LISA

„II LISA

ASUTUSTE JA FILIAALIDE REGISTER (RIAD) – MITTEAVALDATAVAD NIMEKIRJAD

Andmeatribuudid, mis tuleb esitada andmekogumitesse nende vastava õigusraamistiku alusel käesoleva suunise VII peatükis

| Andmeatribuudi nimetus | individuaalsete bilansikirjete statistika või individuaalsete rahaloomeasutuste intressimäärade statistika (iBSI-iMIR) | Määrus (EL) nr 1333/2014 (EKP/2014/48) ja euro lühiajaline intressimäär | Tagatise haldamisel asjakohased üksused | Riigieelarve haldussüsteem (TMS) | Väärtpaberiosaluste statistika andmebaas (SHSDB) (1) | Väärtpaberite keskandmebaas (CSDB) | Ühine Granulaarne Analüütiline krediidiandmebaas
  (AnaCredit) (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Üksuste tunnused | | | | | | | |
| — | RIADi kood (RIAD code) |

Andmeatribuudi nimetus

individuaalsete bilansikirjete statistika või individuaalsete rahaloomeasutuste intressimäärade statistika (iBSI-iMIR)

Määrus (EL) nr 1333/2014 (EKP/2014/48) ja euro lühiajaline intressimäär

Tagatise haldamisel asjakohased üksused

Riigieelarve haldussüsteem (TMS)

Väärtpaberiosaluste statistika andmebaas (SHSDB) (1)

Väärtpaberite keskandmebaas (CSDB)

Ühine Granulaarne Analüütiline krediidiandmebaas

(AnaCredit) (2)

Üksuste tunnused

—

RIADi kood (RIAD code)

x

x

x

x

x

x

x

| — | LEI (1) |
| --- | --- |

—

LEI (1)

x

x

x

x

x

| — | Riigisisene tunnus (1) (National identifiers) |
| --- | --- |

—

Riigisisene tunnus (1) (National identifiers)

x

x

x

x

| — | Muud tunnused (Other Identifiers) |
| --- | --- |

—

Muud tunnused (Other Identifiers)

x

x

x

x

x

Instrumentide tunnused (Instrument Identifiers)

| — | ISIN (ISIN) |
| --- | --- |

—

ISIN (ISIN)

x

x

Nimetus (Name)

x

x

x

x

x

x

x

Residentsuse riik (Country of residence)

x

x

x

x

x

x

x

Aadress (Address)

x

Õiguslik vorm (Legal form)

x

Institutsionaalne sektor (Institutional sector)

x

x

x

x

x

x

x

Institutsionaalse sektori allsektorid (Institutional sector details)

x

x

x

x

x

x

x

Institutsionaalse sektori kontroll (Institutional sector control)

x

x

x

x

x

x

x

Tagatiste grupp (Collateral group)

x

NACE code (NACE code)

x

x

x

Geograafiline asukoht (NUTS)

x

Tähis CCP (Flag CCP)

x

Aruandlusnõuded (Reporting requirements)

x

Raamatupidamisraamistik (Accounting Framework)

x

Töötajad kokku (Total employment)

x

Bilanss kokku (Total balance sheet)

x

Ettevõtja suurus (Enterprise size)

x

Aastakäive (Annual turnover)

x

Õigusmenetluse seis (Status of legal proceedings)

x

Loomise kuupäev (Birth date)

x

x

x

x

x

x

x

Lõpetamise kuupäev (Closure date)

x

x

x

x

x

x

x

Tähis „Is Inactive“ (Flag „Is Inactive“)

x

x

x

x

x

x

Seosed (Relationships)

| — | Omandisuhe (Ownership relation) |
| --- | --- |

—

Omandisuhe (Ownership relation)

x

| — | Seos filiaaliga (Branch relation) |
| --- | --- |

—

Seos filiaaliga (Branch relation)

x

Seos (Link)

| — | peakontoriga (to headquarter) |
| --- | --- |

—

peakontoriga (to headquarter)

x

x

| — | vahetu kontrolli omava emaettevõtjaga (to direct controlling parent) |
| --- | --- |

—

vahetu kontrolli omava emaettevõtjaga (to direct controlling parent)

x

x

| — | Kõrgeimal tasandil kontrolli omava emaettevõtjaga (to ultimate controlling parent) |
| --- | --- |

—

Kõrgeimal tasandil kontrolli omava emaettevõtjaga (to ultimate controlling parent)

x

x

| — | fondivalitsejaga (to management company) |
| --- | --- |

—

fondivalitsejaga (to management company)

x

---

(1)  asjaomase SHSDB vastaspoole ülesannete kohustuslike omaduste nimekiri on täpsustatud vastavates õigusaktides.

1

(2)  AnaCredit vastaspoolte kohustuslike omaduste nimekiri sõltub konkreetsest ülesandest (laenusaaja, garant, jne), residentsusest (aruandvas liikmesriigis või sellest väljaspool) ja laenuandmise kuupäevast kohaldatavate õigusaktide alusel.

2

(1)

1

| (*1) | kohustusliku andmeatribuudina tuleb esitada LEI või selle puudumisel riigisisene tunnus. |
| --- | --- |

(*1)

1

kohustusliku andmeatribuudina tuleb esitada LEI või selle puudumisel riigisisene tunnus.

---