# Официален вестник L 264/2019

| | ISSN 1977-0618 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | L 264 |
| | |
| Издание на български език | Законодателство | Година 6217 октомври 2019 г. |

ISSN 1977-0618

Официален вестник

на Европейския съюз

L 264

Издание на български език

Законодателство

Година 6217 октомври 2019 г.

---

| Съдържание | | II   Незаконодателни актове | Страница |
| --- | --- | --- | --- |
| | | РЕГЛАМЕНТИ |
| | * | Регламент за изпълнение (ЕС) 2019/1730 на Комисията от 15 октомври 2019 година за определяне на лихвените проценти за отчетната 2020 година на ЕФГЗ, които да се прилагат за изчисляване на разходите за финансиране на интервенционните мерки, обхващащи закупуване, съхранение и пласмент на запасите | 1 |
| | * | Регламент за изпълнение (ЕС) 2019/1731 на комисията от 16 октомври 2019 година за изменение за 306-и път на Регламент (ЕО) No 881/2002 на Съвета за налагане на някои специфични ограничителни меркSWи, насочени срещу определени лица и образувания, свързани с организациите ИДИЛ (Даиш) и Ал Кайда | 3 |
| | | РЕШЕНИЯ |
| | * | Решение (ЕС) 2019/1732 на Комисията от 6 юни 2019 година относно дело SA.33159 (2015/C) — Облагане на наситените мазнини в определени хранителни продукти, продавани в Дания
  (нотифицирано под номер С(2019) 3926)

   (
  1
  ) | 5 |
| | * | Решение за изпълнение (ЕС) 2019/1733 на Комисията от 15 октомври 2019 година относно оценката, извършена съгласно Регламент (ЕС) 2018/1139 на Европейския парламент и на Съвета, по отношение на временното освобождаване от някои разпоредби на Регламент на Комисията (ЕС) No 1178/2011, предоставено от Обединеното кралство
  (нотифицирано под номер C(2019) 7401)

   (
  1
  ) | 39 |
| | | АКТОВЕ, ПРИЕТИ ОТ ОРГАНИТЕ, СЪЗДАДЕНИ С МЕЖДУНАРОДНИ СПОРАЗУМЕНИЯ |
| | * | Решение 2019/1734 на Комитета на ЕС и Корея по търговия и устойчиво развитие от 30 септември 2019 година относно преразгледан списък с експерти, които желаят и могат да участват като членове на експертна група в съответствие с член 13.15 от споразумението [2019/...] | 42 |

Съдържание

II   Незаконодателни актове

Страница

РЕГЛАМЕНТИ

*

Регламент за изпълнение (ЕС) 2019/1730 на Комисията от 15 октомври 2019 година за определяне на лихвените проценти за отчетната 2020 година на ЕФГЗ, които да се прилагат за изчисляване на разходите за финансиране на интервенционните мерки, обхващащи закупуване, съхранение и пласмент на запасите

1

*

Регламент за изпълнение (ЕС) 2019/1731 на комисията от 16 октомври 2019 година за изменение за 306-и път на Регламент (ЕО) No 881/2002 на Съвета за налагане на някои специфични ограничителни меркSWи, насочени срещу определени лица и образувания, свързани с организациите ИДИЛ (Даиш) и Ал Кайда

3

РЕШЕНИЯ

*

Решение (ЕС) 2019/1732 на Комисията от 6 юни 2019 година относно дело SA.33159 (2015/C) — Облагане на наситените мазнини в определени хранителни продукти, продавани в Дания
  (нотифицирано под номер С(2019) 3926)

   (
  1
  )

(нотифицирано под номер С(2019) 3926)

1

5

*

Решение за изпълнение (ЕС) 2019/1733 на Комисията от 15 октомври 2019 година относно оценката, извършена съгласно Регламент (ЕС) 2018/1139 на Европейския парламент и на Съвета, по отношение на временното освобождаване от някои разпоредби на Регламент на Комисията (ЕС) No 1178/2011, предоставено от Обединеното кралство
  (нотифицирано под номер C(2019) 7401)

   (
  1
  )

(нотифицирано под номер C(2019) 7401)

1

39

АКТОВЕ, ПРИЕТИ ОТ ОРГАНИТЕ, СЪЗДАДЕНИ С МЕЖДУНАРОДНИ СПОРАЗУМЕНИЯ

*

Решение 2019/1734 на Комитета на ЕС и Корея по търговия и устойчиво развитие от 30 септември 2019 година относно преразгледан списък с експерти, които желаят и могат да участват като членове на експертна група в съответствие с член 13.15 от споразумението [2019/...]

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   текст от значение за ЕИП. |

---

(1)   текст от значение за ЕИП.

1

| BG | Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.
  Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда. |
| --- | --- |

BG

Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.

Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда.

---

II Незаконодателни актове

РЕГЛАМЕНТИ

| 17.10.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 264/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 264/1

---

РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2019/1730 НА КОМИСИЯТА

от 15 октомври 2019 година

за определяне на лихвените проценти за отчетната 2020 година на ЕФГЗ, които да се прилагат за изчисляване на разходите за финансиране на интервенционните мерки, обхващащи закупуване, съхранение и пласмент на запасите

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно финансирането, управлението и мониторинга на общата селскостопанска политика и за отмяна на регламенти (ЕИО) No 352/78, (ЕО) No 165/94, (ЕО) No 2799/98, (ЕО) No 814/2000, (ЕО) No 1290/2005 и (ЕО) No 485/2008 на Съвета (1), и по-специално член 20, параграфи 1 и 4 от него,

след консултации с Комитета по земеделските фондове,

като има предвид, че:

| (1) | В член 3, параграф 1, буква а) от Делегиран регламент (ЕС) No 906/2014 на Комисията (2) се посочва, че разходите за финансиране, направени от държавите членки за набиране на средства за закупуване на продукти, се определят в съответствие с методите, посочени в приложение I към същия регламент. |
| --- | --- |

(1)

В член 3, параграф 1, буква а) от Делегиран регламент (ЕС) No 906/2014 на Комисията (2) се посочва, че разходите за финансиране, направени от държавите членки за набиране на средства за закупуване на продукти, се определят в съответствие с методите, посочени в приложение I към същия регламент.

| (2) | В точка I.1 от приложение I към Делегиран регламент (ЕС) No 906/2014 се посочва, че въпросните разходи за финансиране се изчисляват въз основа на единен лихвен процент за Съюза, който се определя от Комисията в началото на всяка отчетна година. Този лихвен процент съответства на средната стойност на срочните лихвени проценти Euribor за 3 месеца и 12 месеца, регистрирани през шестмесечния референтен период, определян от Комисията, преди нотификацията от държавите членки, предвидена в точка I.2, първа алинея от същото приложение, с тегло съответно една трета и две трети. |
| --- | --- |

(2)

В точка I.1 от приложение I към Делегиран регламент (ЕС) No 906/2014 се посочва, че въпросните разходи за финансиране се изчисляват въз основа на единен лихвен процент за Съюза, който се определя от Комисията в началото на всяка отчетна година. Този лихвен процент съответства на средната стойност на срочните лихвени проценти Euribor за 3 месеца и 12 месеца, регистрирани през шестмесечния референтен период, определян от Комисията, преди нотификацията от държавите членки, предвидена в точка I.2, първа алинея от същото приложение, с тегло съответно една трета и две трети.

| (3) | За да се определят лихвените проценти, приложими за дадена отчетна година, в точка I.2, първа алинея от приложение I към Делегиран регламент (ЕС) No 906/2014 се предвижда, че държавите членки трябва да нотифицират Комисията по нейно искане за средния лихвен процент, реално платим от тях през референтния период, посочен в точка I.1 от същото приложение, не по-късно от крайния срок, посочен в искането. |
| --- | --- |

(3)

За да се определят лихвените проценти, приложими за дадена отчетна година, в точка I.2, първа алинея от приложение I към Делегиран регламент (ЕС) No 906/2014 се предвижда, че държавите членки трябва да нотифицират Комисията по нейно искане за средния лихвен процент, реално платим от тях през референтния период, посочен в точка I.1 от същото приложение, не по-късно от крайния срок, посочен в искането.

| (4) | Освен това съгласно точка I.2, втора алинея от приложение I към Делегиран регламент (ЕС) No 906/2014 при липсата на нотификация от държава членка във вида и срока, посочени в първа алинея от същата точка, следва да се смята, че платимият лихвен процент за тази държава членка е 0 %. Ако дадена държава членка декларира, че не е направила никакви лихвени разходи, тъй като през референтния период не е имала селскостопански продукти в публични складове, Комисията трябва да определи посочения лихвен процент в съответствие с трета алинея от същата точка. |
| --- | --- |

(4)

Освен това съгласно точка I.2, втора алинея от приложение I към Делегиран регламент (ЕС) No 906/2014 при липсата на нотификация от държава членка във вида и срока, посочени в първа алинея от същата точка, следва да се смята, че платимият лихвен процент за тази държава членка е 0 %. Ако дадена държава членка декларира, че не е направила никакви лихвени разходи, тъй като през референтния период не е имала селскостопански продукти в публични складове, Комисията трябва да определи посочения лихвен процент в съответствие с трета алинея от същата точка.

| (5) | Съгласно точка I.3 от приложение I към Делегиран регламент (ЕС) No 906/2014 лихвеният процент, определен въз основа на точка I.2 от посоченото приложение, се сравнява с единния лихвен процент, определен въз основа на точка I.1 от същото приложение. Приложимият за всяка държава лихвен процент трябва да е по-ниският от тези два лихвени процента. Отрицателните лихвени проценти обаче не могат да бъдат взети предвид за целите на възстановяването на разходите на държавите членки. |
| --- | --- |

(5)

Съгласно точка I.3 от приложение I към Делегиран регламент (ЕС) No 906/2014 лихвеният процент, определен въз основа на точка I.2 от посоченото приложение, се сравнява с единния лихвен процент, определен въз основа на точка I.1 от същото приложение. Приложимият за всяка държава лихвен процент трябва да е по-ниският от тези два лихвени процента. Отрицателните лихвени проценти обаче не могат да бъдат взети предвид за целите на възстановяването на разходите на държавите членки.

| (6) | Лихвените проценти, приложими за отчетната 2020 година на ЕФГЗ, следва да се определят, като се вземат предвид тези различни фактори. |
| --- | --- |

(6)

Лихвените проценти, приложими за отчетната 2020 година на ЕФГЗ, следва да се определят, като се вземат предвид тези различни фактори.

| (7) | За да се избегне правен вакуум по отношение на приложимия лихвен процент за изчисляване на разходите за финансиране на интервенционните мерки, е целесъобразно новият лихвен процент да се прилага с обратна сила, считано от 1 октомври 2019 г., |
| --- | --- |

(7)

За да се избегне правен вакуум по отношение на приложимия лихвен процент за изчисляване на разходите за финансиране на интервенционните мерки, е целесъобразно новият лихвен процент да се прилага с обратна сила, считано от 1 октомври 2019 г.,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Лихвените проценти, предвидени в приложение I към Делегиран регламент (ЕС) No 906/2014 в съответствие с член 3, параграф 1, буква а) от същия регламент, за разходите за финансиране, направени от държавите членки за набиране на средства за закупуване на продукти, осчетоводяеми за отчетната 2020 година на Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ), се определят в размер на 0 %.

Член 2

Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Той се прилага от 1 октомври 2019 г.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.

Съставено в Брюксел на 15 октомври 2019 година.

За Комисията

Председател

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 549.

1

(2)  Делегиран регламент (ЕС) No 906/2014 на Комисията от 11 март 2014 г. за допълнение на Регламент (ЕС) No 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на разходи за публична интервенция (ОВ L 255, 28.8.2014 г., стр. 1).

2

---

| 17.10.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 264/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 264/3

---

РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2019/1731 НА КОМИСИЯТА

от 16 октомври 2019 година

за изменение за 306-и път на Регламент (ЕО) No 881/2002 на Съвета за налагане на някои специфични ограничителни меркSWи, насочени срещу определени лица и образувания, свързани с организациите ИДИЛ (Даиш) и Ал Кайда

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 881/2002 на Съвета от 27 май 2002 г. за налагане на някои специфични ограничителни мерки срещу определени физически лица и образувания, свързани с организациите ИДИЛ (Даиш) и Ал Кайда (1), и по-специално член 7, параграф 1, буква а) и член 7а, параграф 5 от него,

като има предвид, че:

| (1) | В приложение I към Регламент (ЕО) No 881/2002 са изброени лицата, групите и образуванията, обхванати от предвиденото в същия регламент замразяване на финансови средства и икономически ресурси. |
| --- | --- |

(1)

В приложение I към Регламент (ЕО) No 881/2002 са изброени лицата, групите и образуванията, обхванати от предвиденото в същия регламент замразяване на финансови средства и икономически ресурси.

| (2) | На 11 октомври 2019 г. Комитетът по санкциите към Съвета за сигурност на Организацията на обединените нации реши да измени едно вписване в списъка на лицата, групите и образуванията, спрямо които следва да се прилага замразяването на финансови средства и икономически ресурси. |
| --- | --- |

(2)

На 11 октомври 2019 г. Комитетът по санкциите към Съвета за сигурност на Организацията на обединените нации реши да измени едно вписване в списъка на лицата, групите и образуванията, спрямо които следва да се прилага замразяването на финансови средства и икономически ресурси.

| (3) | Поради това приложение I към Регламент (ЕО) No 881/2002 следва да бъде съответно изменено, |
| --- | --- |

(3)

Поради това приложение I към Регламент (ЕО) No 881/2002 следва да бъде съответно изменено,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Приложение I към Регламент (ЕО) No 881/2002 се изменя в съответствие с приложението към настоящия регламент.

Член 2

Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.

Съставено в Брюксел на 16 октомври 2019 година.

За Комисията,

от името на председателя

Началник на Службата за инструментите в областта на външната политика

---

(1)  
  OВ L 139, 29.5.2002 г., стр. 9.

1

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Приложение I към Регламент (ЕО) No 881/2002 на Съвета се изменя, както следва:

Идентификационните данни за следното вписване в категорията „Физически лица“ се изменят, както следва:

„ANJEM CHOUDARY (известен още като Abu Luqman). Дата на раждане: 18.1.1967 г. Място на раждане: Уелингтън, Лондон, Обединено кралство. Адрес: Frankland Prison, United Kingdom. Гражданство: Британско. Паспорт No: 516384722 (паспорт на Обединеното кралство, издаден от паспортната служба в Глазгоу на 6.5.2013 г., изтичащ на 6.6.2023 г.). Дата на определянето, посочено в член 7г, параграф 2, буква и): 15.10.2018 г.
  “ се заменя със следното:

„ANJEM CHOUDARY (известен още като Abu Luqman). Дата на раждане: 18.1.1967 г. Място на раждане: Welling, Лондон, Обединено кралство. Адрес: Лондон, Обединено кралство. Гражданство: Британско. Паспорт No: 516384722 (паспорт на Обединеното кралство, издаден от паспортната служба в Глазгоу на 6.5.2013 г., изтичащ на 6.6.2023 г.). Друга информация: Заклел се е във вярност към Ислямска държава в Ирак и Леванта (ИДИЛ), включена в списъка като Ал Кайда в Ирак, през юли 2014 г. Лишен от свобода в Обединеното кралство през септември 2014 г., впоследствие освободен условно през октомври 2018 г., като тази мярка изтича през юли 2021 г. Налична е снимка, която да бъде включена в специалното известие на Интерпол и Съвета за сигурност на ООН. Дата на определянето, посочено в член 7г, параграф 2, буква и): 15.10.2018 г.
  “

---

РЕШЕНИЯ

| 17.10.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 264/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 264/5

---

РЕШЕНИЕ (ЕС) 2019/1732 НА КОМИСИЯТА

от 6 юни 2019 година

относно дело SA.33159 (2015/C) — Облагане на наситените мазнини в определени хранителни продукти, продавани в Дания

(нотифицирано под номер С(2019) 3926)

(само текстът на датски език е автентичен)

(текст от значение за ЕИП)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС),

като взе предвид Регламент (ЕС) 2015/1589 на Съвета (1), и по-специално член 15, параграф 1 от него,

след като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с член 6 от Регламент (ЕО) No 659/1999 (съответстващ на член 6 от Регламент (ЕС) 2015/1589 на Съвета) (2),

като има предвид, че:

1.   ПРОЦЕДУРА

ПРОЦЕДУРА

| (1) | На 9 юни 2011 г. Комисията получи жалба от Margarineforeningen (MIFU) по отношение на датския закон за облагане на наситените мазнини в определени хранителни продукти, Закон No 247 от 30 март 2011 г. (3) (наричан по-нататък „законът“). Законът влезе в сила на 1 октомври 2011 г. и впоследствие беше отменен, считано от 1 януари 2013 г. Жалбата се отнася до евентуална помощ за производители на необлагани с данъка продукти. |
| --- | --- |

(1)

На 9 юни 2011 г. Комисията получи жалба от Margarineforeningen (MIFU) по отношение на датския закон за облагане на наситените мазнини в определени хранителни продукти, Закон No 247 от 30 март 2011 г. (3) (наричан по-нататък „законът“). Законът влезе в сила на 1 октомври 2011 г. и впоследствие беше отменен, считано от 1 януари 2013 г. Жалбата се отнася до евентуална помощ за производители на необлагани с данъка продукти.

3

| (2) | На 4 юли 2011 г. на Дания бе изпратено искане за информация с цел изясняване на въпроса. Комисията препрати оригиналната жалба на датските органи и поиска от тях да представят свое резюме на фактите във връзка с представените от жалбоподателя твърдения в рамките на 20 работни дни или да отправят уведомление до Комисията за одобрение на мярката като държавна помощ. На 18 юли 2011 г. Дания поиска удължаване на крайния срок, като той бе удължен до 31 август 2011 г. На 7 септември 2011 г. Дания представи своя отговор на писмото на Комисията, в който представи своето мнение по въпросите, повдигнати от жалбоподателя. |
| --- | --- |

(2)

На 4 юли 2011 г. на Дания бе изпратено искане за информация с цел изясняване на въпроса. Комисията препрати оригиналната жалба на датските органи и поиска от тях да представят свое резюме на фактите във връзка с представените от жалбоподателя твърдения в рамките на 20 работни дни или да отправят уведомление до Комисията за одобрение на мярката като държавна помощ. На 18 юли 2011 г. Дания поиска удължаване на крайния срок, като той бе удължен до 31 август 2011 г. На 7 септември 2011 г. Дания представи своя отговор на писмото на Комисията, в който представи своето мнение по въпросите, повдигнати от жалбоподателя.

| (3) | На 13 октомври 2011 г. Комисията препрати на жалбоподателя мнението на Дания. Жалбоподателят представи допълнителна информация в подкрепа на жалбата на 27 юни, 28 юли, 12 септември и 15 ноември 2011 г. |
| --- | --- |

(3)

На 13 октомври 2011 г. Комисията препрати на жалбоподателя мнението на Дания. Жалбоподателят представи допълнителна информация в подкрепа на жалбата на 27 юни, 28 юли, 12 септември и 15 ноември 2011 г.

| (4) | На 14 декември 2011 г. Комисията уведоми Дания, че тъй като законът е влязъл в сила на 1 октомври 2011 г., без да бъде отправено уведомление съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС, въпросната мярка е трябвало да бъде регистрирана под номер SA.33159 (2011/NN) като помощ, за която не е изпратено уведомление. |
| --- | --- |

(4)

На 14 декември 2011 г. Комисията уведоми Дания, че тъй като законът е влязъл в сила на 1 октомври 2011 г., без да бъде отправено уведомление съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС, въпросната мярка е трябвало да бъде регистрирана под номер SA.33159 (2011/NN) като помощ, за която не е изпратено уведомление.

| (5) | Жалбоподателят представи допълнителна информация в подкрепа на жалбата на 13 март 2012 г. |
| --- | --- |

(5)

Жалбоподателят представи допълнителна информация в подкрепа на жалбата на 13 март 2012 г.

| (6) | На 16 март 2012 г. бе проведена среща между Комисията и Дания. На 12 април 2012 г. Комисията препрати пълната жалба до датските органи и поиска от тях да разгледат и изяснят въпросите, повдигнати от жалбоподателя. От датските органи бе поискано да предоставят свое резюме на фактите, както и мотивирана обосновка на техните възгледи, в случай че са на мнение, че мярката не поражда опасения за наличие на държавна помощ. Дания отговори на писмото на Комисията от 12 април 2012 г. на 13 септември 2012 г., след като поиска удължаване на крайния срок за отговор. |
| --- | --- |

(6)

На 16 март 2012 г. бе проведена среща между Комисията и Дания. На 12 април 2012 г. Комисията препрати пълната жалба до датските органи и поиска от тях да разгледат и изяснят въпросите, повдигнати от жалбоподателя. От датските органи бе поискано да предоставят свое резюме на фактите, както и мотивирана обосновка на техните възгледи, в случай че са на мнение, че мярката не поражда опасения за наличие на държавна помощ. Дания отговори на писмото на Комисията от 12 април 2012 г. на 13 септември 2012 г., след като поиска удължаване на крайния срок за отговор.

| (7) | На 30 октомври 2012 г. Комисията препрати на жалбоподателя мнението на датските органи. Жалбоподателят представи допълнителна информация в подкрепа на жалбата на 30 ноември 2012 г. |
| --- | --- |

(7)

На 30 октомври 2012 г. Комисията препрати на жалбоподателя мнението на датските органи. Жалбоподателят представи допълнителна информация в подкрепа на жалбата на 30 ноември 2012 г.

| (8) | След като законът бе отменен, считано от 1 януари 2013 г., на 16 май 2013 г. бе проведена среща между Комисията и жалбоподателя. |
| --- | --- |

(8)

След като законът бе отменен, считано от 1 януари 2013 г., на 16 май 2013 г. бе проведена среща между Комисията и жалбоподателя.

| (9) | С писмо от 4 февруари 2015 г. (C(2015) 535 final) Комисията съобщи на Дания своето решение да открие предвидената в член 108, параграф 2 от ДФЕС процедура по отношение на закона (наричано по-нататък „решението за откриване на процедурата“). |
| --- | --- |

(9)

С писмо от 4 февруари 2015 г. (C(2015) 535 final) Комисията съобщи на Дания своето решение да открие предвидената в член 108, параграф 2 от ДФЕС процедура по отношение на закона (наричано по-нататък „решението за откриване на процедурата“).

| (10) | В решението за откриване на процедурата Комисията посочи, че наложените от закона мерки изглежда притежават всички характеристики на държавна помощ, и поиска от Дания да представи своето мнение, както и цялата информация, която би могла да е от полза за оценката на помощта. |
| --- | --- |

(10)

В решението за откриване на процедурата Комисията посочи, че наложените от закона мерки изглежда притежават всички характеристики на държавна помощ, и поиска от Дания да представи своето мнение, както и цялата информация, която би могла да е от полза за оценката на помощта.

| (11) | С писмо от 26 май 2015 г. Дания представи мнението си по отношение на решението за откриване на процедурата. |
| --- | --- |

(11)

С писмо от 26 май 2015 г. Дания представи мнението си по отношение на решението за откриване на процедурата.

| (12) | Решението за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4). Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си в срок от един месец. Комисията получи мнения на три заинтересовани страни по отношение на мерките, посочени в решението за откриване на процедурата. Получените мнения бяха препратени на Дания с писма от 22 октомври и 9 ноември 2015 г. Дания отговори на тези мнения на 21 декември 2015 г. и 29 януари 2016 г. С писмо от 10 август 2017 г. Комисията поиска от Дания допълнителна информация. С писмо от 15 декември 2017 г. Дания предостави допълнителна информация. |
| --- | --- |

(12)

Решението за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4). Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си в срок от един месец. Комисията получи мнения на три заинтересовани страни по отношение на мерките, посочени в решението за откриване на процедурата. Получените мнения бяха препратени на Дания с писма от 22 октомври и 9 ноември 2015 г. Дания отговори на тези мнения на 21 декември 2015 г. и 29 януари 2016 г. С писмо от 10 август 2017 г. Комисията поиска от Дания допълнителна информация. С писмо от 15 декември 2017 г. Дания предостави допълнителна информация.

Официален вестник на Европейския съюз

4

2.   ОПИСАНИЕ

ОПИСАНИЕ

| (13) | Датският закон за облагане на наситените мазнини в определени хранителни продукти има за цел едновременно да насърчи спазването на по-добър хранителен режим и да подобри здравето на датското население (5). Тези цели е следвало да бъдат постигнати чрез данъчно облагане на основните източници за прием на наситени мазнини в Дания (вж. съображение 37), като същевременно се отчитат официалните насоки за хранителния режим (6) (вж. съображение 47) и други съображения (вж. например съображение 34), което е довело до освобождаване на определени продукти от облагане с данъка. |
| --- | --- |

(13)

Датският закон за облагане на наситените мазнини в определени хранителни продукти има за цел едновременно да насърчи спазването на по-добър хранителен режим и да подобри здравето на датското население (5). Тези цели е следвало да бъдат постигнати чрез данъчно облагане на основните източници за прием на наситени мазнини в Дания (вж. съображение 37), като същевременно се отчитат официалните насоки за хранителния режим (6) (вж. съображение 47) и други съображения (вж. например съображение 34), което е довело до освобождаване на определени продукти от облагане с данъка.

5

6

| (14) | Законът е бил в сила между 1 октомври 2011 г. и 1 януари 2013 г., поради което този период представлява съответната времева рамка за настоящото решение. |
| --- | --- |

(14)

Законът е бил в сила между 1 октомври 2011 г. и 1 януари 2013 г., поради което този период представлява съответната времева рамка за настоящото решение.

| (15) | Съгласно закона се облага с данък теглото на наситените мазнини в хранителните продукти, посочени в член 1 от закона и идентифицирани с код по Комбинираната номенклатура на Съюза, ако съдържанието на наситени мазнини в хранителния продукт надхвърля 2,3 % от теглото на продукта. Посочените хранителни продукти са:






  i) | месо в съответствие с таблицата, посочена в приложение I към закона; |
| --- | --- | --- |

(15)

Съгласно закона се облага с данък теглото на наситените мазнини в хранителните продукти, посочени в член 1 от закона и идентифицирани с код по Комбинираната номенклатура на Съюза, ако съдържанието на наситени мазнини в хранителния продукт надхвърля 2,3 % от теглото на продукта. Посочените хранителни продукти са:

i)

месо в съответствие с таблицата, посочена в приложение I към закона;

| ii) | млечни продукти по кодове 0401—0406; |
| --- | --- |

ii)

млечни продукти по кодове 0401—0406;

| iii) | животински мазнини по кодове 1501—1504 и 1516, които са били стопени или извлечени по друг начин; |
| --- | --- |

iii)

животински мазнини по кодове 1501—1504 и 1516, които са били стопени или извлечени по друг начин;

| iv) | хранителни масла и мазнини по кодове 1507—1516; |
| --- | --- |

iv)

хранителни масла и мазнини по кодове 1507—1516;

| v) | маргарин и други хранителни продукти по код 1517; |
| --- | --- |

v)

маргарин и други хранителни продукти по код 1517;

| vi) | продукти, представляващи смеси за мазане по код 2106; |
| --- | --- |

vi)

продукти, представляващи смеси за мазане по код 2106;

| vii) | други хранителни продукти, които въз основа на обща оценка на характеристиките и използването на хранителните продукти и на начина, по който се предлагат на пазара, биха могли да се считат за заместители или имитации на продуктите, посочени в точки i)—vi) по-горе. |
| --- | --- |

vii)

други хранителни продукти, които въз основа на обща оценка на характеристиките и използването на хранителните продукти и на начина, по който се предлагат на пазара, биха могли да се считат за заместители или имитации на продуктите, посочени в точки i)—vi) по-горе.

| (16) | В съответствие с член 2 от закона данъчната ставка е определена на 16 DKK на килограм наситени мазнини, съдържащи се в съответния хранителен продукт. |
| --- | --- |

(16)

В съответствие с член 2 от закона данъчната ставка е определена на 16 DKK на килограм наситени мазнини, съдържащи се в съответния хранителен продукт.

| (17) | В член 3 от закона операторите, обхванати от данъка, се определят като операторите, които за търговски цели:






  а) | произвеждат облагаем хранителен продукт в Дания; |
| --- | --- | --- |

(17)

В член 3 от закона операторите, обхванати от данъка, се определят като операторите, които за търговски цели:

а)

произвеждат облагаем хранителен продукт в Дания;

| б) | получават облагаем хранителен продукт в Дания от друга държава от ЕС; |
| --- | --- |

б)

получават облагаем хранителен продукт в Дания от друга държава от ЕС;

| в) | внасят облагаем хранителен продукт в Дания от държава извън ЕС или от територии в ЕС, разположени извън границите на фискалната територия на ЕС, или |
| --- | --- |

в)

внасят облагаем хранителен продукт в Дания от държава извън ЕС или от територии в ЕС, разположени извън границите на фискалната територия на ЕС, или

| г) | продават облагаем хранителен продукт от друга държава от ЕС по такъв начин, че хранителният продукт пряко или непряко се изпраща или превозва от или от името на продавача към купувач в Дания, който не извършва търговия (продажби от разстояние), ако съответният субект е регистриран по член 47, параграф 2 от Закона за ДДС (7). |
| --- | --- |

г)

продават облагаем хранителен продукт от друга държава от ЕС по такъв начин, че хранителният продукт пряко или непряко се изпраща или превозва от или от името на продавача към купувач в Дания, който не извършва търговия (продажби от разстояние), ако съответният субект е регистриран по член 47, параграф 2 от Закона за ДДС (7).

7

| (18) | Предприятията, чиито годишни продажби на облагаеми хранителни продукти възлизат на общо 50 000 DKK (без данък) или по-малко, са освободени от данъка (и от регистриране съгласно закона) (член 4, параграф 6 от закона). |
| --- | --- |

(18)

Предприятията, чиито годишни продажби на облагаеми хранителни продукти възлизат на общо 50 000 DKK (без данък) или по-малко, са освободени от данъка (и от регистриране съгласно закона) (член 4, параграф 6 от закона).

| (19) | Количеството на наситените мазнини в хранителните продукти, посочени в член 1, точки 2—7 от закона, се определя въз основа на:






  а) | етикета с хранителна информация, ако продуктът разполага с такъв и ако на него е посочено съдържанието на наситени мазнини в хранителния продукт, |
| --- | --- | --- |

(19)

Количеството на наситените мазнини в хранителните продукти, посочени в член 1, точки 2—7 от закона, се определя въз основа на:

а)

етикета с хранителна информация, ако продуктът разполага с такъв и ако на него е посочено съдържанието на наситени мазнини в хранителния продукт,

| б) | публично достъпна информация за храните, в която се определят средни стандарти за редица хранителни продукти. Публично достъпна информация за храните означава стандартите, съдържащи се в базата данни за състав на храните (Food Composition Databank) (8), |
| --- | --- |

б)

публично достъпна информация за храните, в която се определят средни стандарти за редица хранителни продукти. Публично достъпна информация за храните означава стандартите, съдържащи се в базата данни за състав на храните (Food Composition Databank) (8),

8

| в) | технически анализ на хранителния продукт. |
| --- | --- |

в)

технически анализ на хранителния продукт.

| (20) | Ако размерът на основата, върху която трябва да се плати данъкът, не може да бъде определена посредством един от горепосочените методи, данъкът трябва да се плати въз основа на общото съдържание на мазнини в хранителния продукт или в краен случай въз основа на нетното му тегло. |
| --- | --- |

(20)

Ако размерът на основата, върху която трябва да се плати данъкът, не може да бъде определена посредством един от горепосочените методи, данъкът трябва да се плати въз основа на общото съдържание на мазнини в хранителния продукт или в краен случай въз основа на нетното му тегло.

2.1.   Специални разпоредби за данъчно облагане на вносни продукти, които не са посочени в член 1 от закона, но които съдържат хранителни продукти, посочени в член 1 от закона

Специални разпоредби за данъчно облагане на вносни продукти, които не са посочени в член 1 от закона, но които съдържат хранителни продукти, посочени в член 1 от закона

| (21) | В съответствие с член 8 от закона е трябвало да се плаща данък за покритие върху съставките, използвани при производството на храни, когато тези съставки произхождат от облагаем хранителен продукт, посочен в член 1 от закона, и когато въпросните храни се получават, внасят или продават посредством продажби от разстояние в Дания. С данъка за покритие се облагат само храни, които се получават, внасят или продават посредством продажби от разстояние в Дания, тъй като облагаемите хранителни продукти, произвеждани в Дания, винаги се облагат в „чистата“ им форма в първата точка на продажба/използване и поради това не е имало нужда от данък за покритие върху храни, произведени в Дания. |
| --- | --- |

(21)

В съответствие с член 8 от закона е трябвало да се плаща данък за покритие върху съставките, използвани при производството на храни, когато тези съставки произхождат от облагаем хранителен продукт, посочен в член 1 от закона, и когато въпросните храни се получават, внасят или продават посредством продажби от разстояние в Дания. С данъка за покритие се облагат само храни, които се получават, внасят или продават посредством продажби от разстояние в Дания, тъй като облагаемите хранителни продукти, произвеждани в Дания, винаги се облагат в „чистата“ им форма в първата точка на продажба/използване и поради това не е имало нужда от данък за покритие върху храни, произведени в Дания.

| (22) | В съответствие с член 12 от закона данъчната основа е теглото на наситените мазнини в съставките, които произхождат от облагаемия хранителен продукт, посочен в член 1, и които са използвани при производството на храни, които се получават, внасят или продават посредством продажби от разстояние. |
| --- | --- |

(22)

В съответствие с член 12 от закона данъчната основа е теглото на наситените мазнини в съставките, които произхождат от облагаемия хранителен продукт, посочен в член 1, и които са използвани при производството на храни, които се получават, внасят или продават посредством продажби от разстояние.

| (23) | В съответствие с член 1, параграф 2 от закона данъчно задължените предприятия е трябвало да бъдат в състояние да документират теглото на наситените мазнини в съставките, използвани при производството на храни, и при поискване да представят декларация за това от производителя. За съставки, подлежащи на облагане с данък за покритие като посочените в член 1, точка 1, т.е. месо, данъчната основа е трябвало да бъде определена въз основа на средните ставки, посочени в приложение I. |
| --- | --- |

(23)

В съответствие с член 1, параграф 2 от закона данъчно задължените предприятия е трябвало да бъдат в състояние да документират теглото на наситените мазнини в съставките, използвани при производството на храни, и при поискване да представят декларация за това от производителя. За съставки, подлежащи на облагане с данък за покритие като посочените в член 1, точка 1, т.е. месо, данъчната основа е трябвало да бъде определена въз основа на средните ставки, посочени в приложение I.

| (24) | За други съставки, подлежащи на облагане с данък за покритие, при издаването на декларацията си производителят е могъл да използва публично достъпна информация за хранителните продукти, в която се посочват средни стандарти за количеството наситени мазнини в определени хранителни продукти, с цел определяне на данъчната основа за подлежащите на облагане с данък за покритие съставки, използвани при производството на храните. |
| --- | --- |

(24)

За други съставки, подлежащи на облагане с данък за покритие, при издаването на декларацията си производителят е могъл да използва публично достъпна информация за хранителните продукти, в която се посочват средни стандарти за количеството наситени мазнини в определени хранителни продукти, с цел определяне на данъчната основа за подлежащите на облагане с данък за покритие съставки, използвани при производството на храните.

| (25) | Когато данъчно задълженото предприятие не е било в състояние да представи посочената декларация от производителя, съставките, различни от посочените в член 1, параграф 1 от закона, са подлежали на облагане с данък за покритие въз основа на общото съдържание както на наситени, така и на ненаситени мазнини в хранителния продукт или, ако не е могло да се предостави такава информация, въз основа на нетното тегло на хранителния продукт. |
| --- | --- |

(25)

Когато данъчно задълженото предприятие не е било в състояние да представи посочената декларация от производителя, съставките, различни от посочените в член 1, параграф 1 от закона, са подлежали на облагане с данък за покритие въз основа на общото съдържание както на наситени, така и на ненаситени мазнини в хранителния продукт или, ако не е могло да се предостави такава информация, въз основа на нетното тегло на хранителния продукт.

| (26) | В случай че датската данъчна и митническа администрация счете, че размерът на данъка за покритие, изчислен в съответствие с член 12, параграф 2 от закона, надхвърля размера на данъка за покритие, изчислен въз основа на общото съдържание на мазнини или нетното тегло, датската данъчна и митническа администрация би могла да определи данъчната основа въз основа на приблизително изчисление. |
| --- | --- |

(26)

В случай че датската данъчна и митническа администрация счете, че размерът на данъка за покритие, изчислен в съответствие с член 12, параграф 2 от закона, надхвърля размера на данъка за покритие, изчислен въз основа на общото съдържание на мазнини или нетното тегло, датската данъчна и митническа администрация би могла да определи данъчната основа въз основа на приблизително изчисление.

2.2.   Предполагаеми мерки за помощ

Предполагаеми мерки за помощ

| (27) | Както е посочено в раздел 2.1.8 от решението за откриване на процедурата, законът съдържа 6 възможни мерки за помощ. Това са:






  (1) | Мярка 1: пропускане на определени хранителни продукти в списъка на хранителни продукти в член 1 от закона, върху които се налага данъкът, описани подробно в раздел 2.1.8.1 от решението за откриване на процедурата. |
| --- | --- | --- |

(27)

Както е посочено в раздел 2.1.8 от решението за откриване на процедурата, законът съдържа 6 възможни мерки за помощ. Това са:

(1)

Мярка 1: пропускане на определени хранителни продукти в списъка на хранителни продукти в член 1 от закона, върху които се налага данъкът, описани подробно в раздел 2.1.8.1 от решението за откриване на процедурата.

| (2) | Мярка 2: освобождаване от облагане на хранителни продукти със съдържание на наситени мазнини, ненадвишаващо 2,3 %, описани подробно в раздел 2.1.8.2 от решението за откриване на процедурата. |
| --- | --- |

(2)

Мярка 2: освобождаване от облагане на хранителни продукти със съдържание на наситени мазнини, ненадвишаващо 2,3 %, описани подробно в раздел 2.1.8.2 от решението за откриване на процедурата.

| (3) | Мярка 3: освобождаване от данъка на предприятия, чиито годишни продажби на облагаеми хранителни продукти възлизат общо на 50 000 DKK или по-малко, описани подробно в раздел 2.1.8.3 от решението за откриване на процедурата. |
| --- | --- |

(3)

Мярка 3: освобождаване от данъка на предприятия, чиито годишни продажби на облагаеми хранителни продукти възлизат общо на 50 000 DKK или по-малко, описани подробно в раздел 2.1.8.3 от решението за откриване на процедурата.

| (4) | Мярка 4: освобождаване на продукти, които не са предназначени за консумация от човека, като например фуражи за животни, описани подробно в раздел 2.1.8.4 от решението за откриване на процедурата. |
| --- | --- |

(4)

Мярка 4: освобождаване на продукти, които не са предназначени за консумация от човека, като например фуражи за животни, описани подробно в раздел 2.1.8.4 от решението за откриване на процедурата.

| (5) | Мярка 5: различно третиране на местните и вносните продукти по отношение на това кога и как се начислява данъкът, описано подробно в раздел 2.1.8.5 от решението за откриване на процедурата. |
| --- | --- |

(5)

Мярка 5: различно третиране на местните и вносните продукти по отношение на това кога и как се начислява данъкът, описано подробно в раздел 2.1.8.5 от решението за откриване на процедурата.

| (6) | Мярка 6: режимите на отлагане на данъци и на данъчно приспадане, описани подробно в раздел 2.1.8.6 от решението за откриване на процедурата. |
| --- | --- |

(6)

Мярка 6: режимите на отлагане на данъци и на данъчно приспадане, описани подробно в раздел 2.1.8.6 от решението за откриване на процедурата.

3.   ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ

ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ

| (28) | В решението за откриване на процедурата Комисията изрази предварителното мнение въз основа на наличната информация, че условията на член 107, параграф 1 от ДФЕС са изпълнени за мерки 1—3 и 5—6. Бе счетено, че мерките не са обосновани от естеството или общата схема на референтната система, тъй като Дания не е демонстрирала, че мерките са необходими за функционирането и ефективността на общата система за облагане на наситените мазнини и че съществува връзка между предполагаемите специфични характеристики на мерките и данъчните облекчения, предоставени само на определени групи производители. |
| --- | --- |

(28)

В решението за откриване на процедурата Комисията изрази предварителното мнение въз основа на наличната информация, че условията на член 107, параграф 1 от ДФЕС са изпълнени за мерки 1—3 и 5—6. Бе счетено, че мерките не са обосновани от естеството или общата схема на референтната система, тъй като Дания не е демонстрирала, че мерките са необходими за функционирането и ефективността на общата система за облагане на наситените мазнини и че съществува връзка между предполагаемите специфични характеристики на мерките и данъчните облекчения, предоставени само на определени групи производители.

| (29) | Комисията откри процедурата по член 108, параграф 2 от ДФЕС, тъй като имаше съмнения дали мерките са съвместими с вътрешния пазар с оглед на наличната към онзи момент информация. |
| --- | --- |

(29)

Комисията откри процедурата по член 108, параграф 2 от ДФЕС, тъй като имаше съмнения дали мерките са съвместими с вътрешния пазар с оглед на наличната към онзи момент информация.

4.   МНЕНИЕ НА ДАТСКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ

МНЕНИЕ НА ДАТСКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ

| (30) | Датските органи представиха своето мнение на Комисията на 26 май 2015 г. След провеждане на среща между Комисията и датските органи на 18 декември 2015 г. и в отговор на мненията, представени от заинтересовани страни, Дания представи допълнителни мнения на 21 декември 2015 г. и 29 януари 2016 г. Мненията могат да бъдат разделени на три части — относно референтната система, относно праговете за данъчно облагане и относно различното третиране. |
| --- | --- |

(30)

Датските органи представиха своето мнение на Комисията на 26 май 2015 г. След провеждане на среща между Комисията и датските органи на 18 декември 2015 г. и в отговор на мненията, представени от заинтересовани страни, Дания представи допълнителни мнения на 21 декември 2015 г. и 29 януари 2016 г. Мненията могат да бъдат разделени на три части — относно референтната система, относно праговете за данъчно облагане и относно различното третиране.

4.1.   Референтна система

Референтна система

4.1.1.   Цел на данъка

| (31) | Дания изтъква, че целите на закона са „да се насърчи спазването на по-добър хранителен режим и така да се подобри здравето на населението“ (9). Целта не е да се налага парична тежест на (всички) продукти, съдържащи наситени мазнини като цяло, а само на онези продукти, които представляват основните източници на наситени мазнини в Дания (10), като същевременно се отчитат официалните насоки за хранителния режим (11). Въз основа на тази цел данъкът е проектиран да насърчи намаляването на приема на наситени мазнини и преминаването от прием на продукти с по-високо съдържание на наситени мазнини към прием на продукти с по-ниско съдържание на наситени мазнини, като същевременно се отчитат официалните препоръки за хранителния режим, както и икономическата и административната ефикасност. |
| --- | --- |

(31)

Дания изтъква, че целите на закона са „да се насърчи спазването на по-добър хранителен режим и така да се подобри здравето на населението“ (9). Целта не е да се налага парична тежест на (всички) продукти, съдържащи наситени мазнини като цяло, а само на онези продукти, които представляват основните източници на наситени мазнини в Дания (10), като същевременно се отчитат официалните насоки за хранителния режим (11). Въз основа на тази цел данъкът е проектиран да насърчи намаляването на приема на наситени мазнини и преминаването от прием на продукти с по-високо съдържание на наситени мазнини към прием на продукти с по-ниско съдържание на наситени мазнини, като същевременно се отчитат официалните препоръки за хранителния режим, както и икономическата и административната ефикасност.

9

10

11

| (32) | Целта на данъка не е да изключи наситените мазнини от хранителния режим на датското население. Мазнините следва да представляват част от обичайния хранителен режим, тъй като допринасят за приема на жизненоважните мастни киселини и за усвояване на мастноразтворимите витамини. При все това съгласно официалните насоки за хранителния режим мазнините от месни и млечни продукти следва да бъдат ограничени и до голяма степен заменени с мазнини от растителни масла и риба (12). |
| --- | --- |

(32)

Целта на данъка не е да изключи наситените мазнини от хранителния режим на датското население. Мазнините следва да представляват част от обичайния хранителен режим, тъй като допринасят за приема на жизненоважните мастни киселини и за усвояване на мастноразтворимите витамини. При все това съгласно официалните насоки за хранителния режим мазнините от месни и млечни продукти следва да бъдат ограничени и до голяма степен заменени с мазнини от растителни масла и риба (12).

12

| (33) | Освен това датските органи твърдят, че правилата на Съюза за държавната помощ не изискват от държавите членки да бъдат в състояние да представят категорични научни доказателства, че данъчното регулиране действително води до прогнозираните поведенчески или други ефекти. |
| --- | --- |

(33)

Освен това датските органи твърдят, че правилата на Съюза за държавната помощ не изискват от държавите членки да бъдат в състояние да представят категорични научни доказателства, че данъчното регулиране действително води до прогнозираните поведенчески или други ефекти.

4.1.2.   Административна и икономическа ефикасност

| (34) | Датските органи твърдят, че винаги се стремят да намалят съществуващата административна тежест върху предприятията или — в случай на ново законодателство — да не налагат по-голяма тежест от абсолютно необходимото, особено по отношение на малките и средни предприятия (МСП). Това представлява конкретна цел на последователните правителства в продължение на години и е видна например при прилагането на датския Закон за ДДС. |
| --- | --- |

(34)

Датските органи твърдят, че винаги се стремят да намалят съществуващата административна тежест върху предприятията или — в случай на ново законодателство — да не налагат по-голяма тежест от абсолютно необходимото, особено по отношение на малките и средни предприятия (МСП). Това представлява конкретна цел на последователните правителства в продължение на години и е видна например при прилагането на датския Закон за ДДС.

| (35) | Тези опасения са описани по следния начин в раздел 2 от предложението за закона: „Съществуват множество аспекти, които трябва да се вземат предвид при проектирането на напълно нов данък. От една страна, данъкът върху наситените мазнини следва да обхваща значителна част от обикновените хранителни продукти, за да се гарантира, че оказва възможно най-голям ефект върху потреблението. Освен това той следва да бъде възможно най-опростен и в идеалния случай да бъде отдалечен във възможно най-голяма степен от веригата на доставки, така че възможно най-малък брой субекти да бъдат обхванати от административната тежест, свързана с регистрирането, декларирането и плащането на данъка“. |
| --- | --- |

(35)

Тези опасения са описани по следния начин в раздел 2 от предложението за закона: „Съществуват множество аспекти, които трябва да се вземат предвид при проектирането на напълно нов данък. От една страна, данъкът върху наситените мазнини следва да обхваща значителна част от обикновените хранителни продукти, за да се гарантира, че оказва възможно най-голям ефект върху потреблението. Освен това той следва да бъде възможно най-опростен и в идеалния случай да бъде отдалечен във възможно най-голяма степен от веригата на доставки, така че възможно най-малък брой субекти да бъдат обхванати от административната тежест, свързана с регистрирането, декларирането и плащането на данъка“.

| (36) | Облагането с данъка в началото на веригата на доставки, а не в нейния край (т.е. продажбата на дребно на потребители) свежда до минимум административната тежест, тъй като броят на търговците на дребно е значително по-голям от броя на производителите/вносителите. Този подход също така съответства в най-голяма степен на целта на закона. |
| --- | --- |

(36)

Облагането с данъка в началото на веригата на доставки, а не в нейния край (т.е. продажбата на дребно на потребители) свежда до минимум административната тежест, тъй като броят на търговците на дребно е значително по-голям от броя на производителите/вносителите. Този подход също така съответства в най-голяма степен на целта на закона.

4.1.3.   Основни източници на наситени мазнини

| (37) | От целите на закона следва, че е необходимо да се създаде положителен списък на хранителните продукти, които да бъдат облагани с данъка поради това, че представляват основните източници за прием на наситени мазнини, без да се противоречи на официалните насоки за хранителния режим. Датските органи посочват, че — с оглед на целите и на действителните потребителски навици на датското население — разполагат с широка свобода на преценка във връзка с решението кои продукти да включат в този положителен списък, за да постигнат свързаните със здравето и хранителния режим цели на закона (13). |
| --- | --- |

(37)

От целите на закона следва, че е необходимо да се създаде положителен списък на хранителните продукти, които да бъдат облагани с данъка поради това, че представляват основните източници за прием на наситени мазнини, без да се противоречи на официалните насоки за хранителния режим. Датските органи посочват, че — с оглед на целите и на действителните потребителски навици на датското население — разполагат с широка свобода на преценка във връзка с решението кои продукти да включат в този положителен списък, за да постигнат свързаните със здравето и хранителния режим цели на закона (13).

13

| (38) | Датските органи твърдят, че основните източници за прием на наситени мазнини от страна на датското население се определят чрез два фактора: i) консумираните количества от продукта; и ii) действителното съдържание на наситени мазнини в продукта. Даден продукт не се определя непременно като основен източник за прием на наситени мазнини в Дания само поради високото му съдържание на мазнини. Освен това дори да съдържа наситени мазнини, даден продукт не поражда непременно опасения във връзка със здравето, ако той е с ниско съдържание на мазнини и/или ако разполага с други добри качества съгласно официалните препоръки за хранителния режим. |
| --- | --- |

(38)

Датските органи твърдят, че основните източници за прием на наситени мазнини от страна на датското население се определят чрез два фактора: i) консумираните количества от продукта; и ii) действителното съдържание на наситени мазнини в продукта. Даден продукт не се определя непременно като основен източник за прием на наситени мазнини в Дания само поради високото му съдържание на мазнини. Освен това дори да съдържа наситени мазнини, даден продукт не поражда непременно опасения във връзка със здравето, ако той е с ниско съдържание на мазнини и/или ако разполага с други добри качества съгласно официалните препоръки за хранителния режим.

| (39) | Дания се позовава на доклад (14), в който като основни източници за прием на наситени мазнини в Дания са определени всички видове месни продукти, всички видове млечни продукти и всички видове мазнини/масла. Взети заедно, тези групи продукти представляват 81 % от приема на наситени мазнини (месо — 19 %, млечни продукти — 30 %, всички видове мазнини — 32 %). Останалите продуктови групи не са счетени за основни източници на наситени мазнини, тъй като не допринасят съществено (6 % или по-малко) към консумацията на наситени мазнини. Въз основа на тези факти Дания твърди, че не е имало нужда от ясно разграничаване, за да се определи кое представлява основен източник и кое не. |
| --- | --- |

(39)

Дания се позовава на доклад (14), в който като основни източници за прием на наситени мазнини в Дания са определени всички видове месни продукти, всички видове млечни продукти и всички видове мазнини/масла. Взети заедно, тези групи продукти представляват 81 % от приема на наситени мазнини (месо — 19 %, млечни продукти — 30 %, всички видове мазнини — 32 %). Останалите продуктови групи не са счетени за основни източници на наситени мазнини, тъй като не допринасят съществено (6 % или по-малко) към консумацията на наситени мазнини. Въз основа на тези факти Дания твърди, че не е имало нужда от ясно разграничаване, за да се определи кое представлява основен източник и кое не.

14

| (40) | В доклада на икономическия консултант Incentive (15) се изчислява, че 88 % от наситените мазнини, консумирани в Дания в периода, когато данъкът е бил в сила, са били облагани с данъка (млечни продукти — 84 %, месо — 98 %, други облагани продукти — 90 %). Дялът на наситените мазнини в млечните продукти (16 %) и в месото (2 %), който не е бил облаган с данъка, се дължи на прага от 2,3 %, посочен в член 1 от закона. |
| --- | --- |

(40)

В доклада на икономическия консултант Incentive (15) се изчислява, че 88 % от наситените мазнини, консумирани в Дания в периода, когато данъкът е бил в сила, са били облагани с данъка (млечни продукти — 84 %, месо — 98 %, други облагани продукти — 90 %). Дялът на наситените мазнини в млечните продукти (16 %) и в месото (2 %), който не е бил облаган с данъка, се дължи на прага от 2,3 %, посочен в член 1 от закона.

15

| (41) | Освен това Дания твърди, че наситените мазнини например в хляба, чипса, пържените картофи и бонбоните се облагат съгласно закона, тъй като се облагат наситените мазнини в млечните продукти, мазнините/маслата и месото, използвани за производството на тези преработени хранителни продукти. |
| --- | --- |

(41)

Освен това Дания твърди, че наситените мазнини например в хляба, чипса, пържените картофи и бонбоните се облагат съгласно закона, тъй като се облагат наситените мазнини в млечните продукти, мазнините/маслата и месото, използвани за производството на тези преработени хранителни продукти.

| (42) | Дания се позовава на Директива 2000/13/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (16), в която „месо“ се определя като „скелетни мускули от бозайници и птичи видове, приети като годни за консумация от човека [...]“. |
| --- | --- |

(42)

Дания се позовава на Директива 2000/13/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (16), в която „месо“ се определя като „скелетни мускули от бозайници и птичи видове, приети като годни за консумация от човека [...]“.

16

| (43) | Дания заключава, че месото от домашни птици по определение представлява вид месо по аналогия със свинското и говеждото, както и че в съответствие с това изключването на месото от домашни птици би представлявало произволно решение, при условие че другите видове месо се облагат с данъка, точно както би било произволно решение да се изключи определен вид сирене (например козе сирене) или масло (например сусамово масло), при условие че се облагат всички други сирена и масла. |
| --- | --- |

(43)

Дания заключава, че месото от домашни птици по определение представлява вид месо по аналогия със свинското и говеждото, както и че в съответствие с това изключването на месото от домашни птици би представлявало произволно решение, при условие че другите видове месо се облагат с данъка, точно както би било произволно решение да се изключи определен вид сирене (например козе сирене) или масло (например сусамово масло), при условие че се облагат всички други сирена и масла.

| (44) | Според Дания изключването на месото от домашни птици би противоречало на основното съображение на закона, а именно да се гарантира, че се облагат и продукти, които представляват близки заместители на облагаеми хранителни продукти (17). |
| --- | --- |

(44)

Според Дания изключването на месото от домашни птици би противоречало на основното съображение на закона, а именно да се гарантира, че се облагат и продукти, които представляват близки заместители на облагаеми хранителни продукти (17).

17

4.1.4.   Второстепенни източници на наситени мазнини

| (45) | Като логично следствие всички източници на наситени мазнини, които не са класифицирани като основни източници въз основа на двата критерия, определени в съображение 38, са счетени за второстепенни източници. Примерите за продукти без съдържание на наситени мазнини са ограничени до повечето плодове и зеленчуци (например маруля и пъпеш) и някои видове риба. Примери за продукти със съдържание на наситени мазнини между 0,1 и 0,5 % представляват почти всички други видове плодове и зеленчуци. |
| --- | --- |

(45)

Като логично следствие всички източници на наситени мазнини, които не са класифицирани като основни източници въз основа на двата критерия, определени в съображение 38, са счетени за второстепенни източници. Примерите за продукти без съдържание на наситени мазнини са ограничени до повечето плодове и зеленчуци (например маруля и пъпеш) и някои видове риба. Примери за продукти със съдържание на наситени мазнини между 0,1 и 0,5 % представляват почти всички други видове плодове и зеленчуци.

| (46) | Хранителните продукти, които допринасят с 1 % или по-малко към общия прием на наситени мазнини (например риба (18), яйца, ядки и семена (19)), не се считат за основни източници за прием на наситени мазнини. Това е основната причина тези продуктови категории да не бъдат включени в член 1 от закона. |
| --- | --- |

(46)

Хранителните продукти, които допринасят с 1 % или по-малко към общия прием на наситени мазнини (например риба (18), яйца, ядки и семена (19)), не се считат за основни източници за прием на наситени мазнини. Това е основната причина тези продуктови категории да не бъдат включени в член 1 от закона.

18

19

4.1.5.   Препоръки за хранителния режим в Дания

| (47) | Дания твърди, че дължащите се на данъка промени в консумацията са били в съответствие с насоките за хранителния режим, издадени от датската администрация по ветеринарните въпроси и храните, които представляват официалните датски препоръки за здравословен начин на живот. Тези официални препоръки включват „Хранителният компас — пътят към здравословен баланс“ (20), който се състои от 8 насоки за хранителния режим: консумиране на плодове и зеленчуци (6 всеки ден); консумиране на риба и рибни продукти (няколко пъти седмично); консумиране на картофи, ориз или макаронени изделия и пълнозърнест хляб (всеки ден); ограничаване на захарта (особено от безалкохолни напитки, захарни изделия и торти); ограничаване на мазнините (особено от млечни продукти и месо) и консумиране на продукти с ниско съдържание на мазнини; разнообразяване на приема на храни и поддържане на стандартно тегло; утоляване на жаждата с вода; физическа активност (поне 30 минути всеки ден). В допълнение към това насоките за хранителния режим препоръчват дневен прием на 500 ml нискомаслени млечни продукти, например обезмаслено мляко или мътеница като част от здравословния хранителен режим (21). Препоръките са основани на хранителните и здравословните ползи от консумирането на млечни продукти (22). |
| --- | --- |

(47)

Дания твърди, че дължащите се на данъка промени в консумацията са били в съответствие с насоките за хранителния режим, издадени от датската администрация по ветеринарните въпроси и храните, които представляват официалните датски препоръки за здравословен начин на живот. Тези официални препоръки включват „Хранителният компас — пътят към здравословен баланс“ (20), който се състои от 8 насоки за хранителния режим: консумиране на плодове и зеленчуци (6 всеки ден); консумиране на риба и рибни продукти (няколко пъти седмично); консумиране на картофи, ориз или макаронени изделия и пълнозърнест хляб (всеки ден); ограничаване на захарта (особено от безалкохолни напитки, захарни изделия и торти); ограничаване на мазнините (особено от млечни продукти и месо) и консумиране на продукти с ниско съдържание на мазнини; разнообразяване на приема на храни и поддържане на стандартно тегло; утоляване на жаждата с вода; физическа активност (поне 30 минути всеки ден). В допълнение към това насоките за хранителния режим препоръчват дневен прием на 500 ml нискомаслени млечни продукти, например обезмаслено мляко или мътеница като част от здравословния хранителен режим (21). Препоръките са основани на хранителните и здравословните ползи от консумирането на млечни продукти (22).

20

21

22

| (48) | Дания обяснява, че консумацията на плодове, зеленчуци и риба не може да се сравнява с консумацията на сирене, месо и масло, въпреки че и двата вида продукти съдържат наситени мазнини. Плодовете и зеленчуците допринасят значително за приема на въглехидрати, диетични фибри и някои витамини (23). Съгласно проучването на хранителните навици на датското население в периода 2003—2008 г. приемът на плодове и особено на зеленчуци е бил под препоръчителните количества както при възрастните, така и при децата (24). |
| --- | --- |

(48)

Дания обяснява, че консумацията на плодове, зеленчуци и риба не може да се сравнява с консумацията на сирене, месо и масло, въпреки че и двата вида продукти съдържат наситени мазнини. Плодовете и зеленчуците допринасят значително за приема на въглехидрати, диетични фибри и някои витамини (23). Съгласно проучването на хранителните навици на датското население в периода 2003—2008 г. приемът на плодове и особено на зеленчуци е бил под препоръчителните количества както при възрастните, така и при децата (24).

23

24

| (49) | Дания твърди, че в доклад относно плодовете, зеленчуците и здравето Националният институт по храните към Техническия университет на Дания (DTU) е заключил, че почти всяко проучване показва обратна зависимост между приема на плодове и зеленчуци и риска от сърдечносъдови болести. Освен това редица проучвания показват, че колкото по-голям е приемът на плодове и зеленчуци, толкова по-големи са ползите за здравето (25). |
| --- | --- |

(49)

Дания твърди, че в доклад относно плодовете, зеленчуците и здравето Националният институт по храните към Техническия университет на Дания (DTU) е заключил, че почти всяко проучване показва обратна зависимост между приема на плодове и зеленчуци и риска от сърдечносъдови болести. Освен това редица проучвания показват, че колкото по-голям е приемът на плодове и зеленчуци, толкова по-големи са ползите за здравето (25).

25

| (50) | Картофите представляват важен източник за прием на въглехидрати и диетични фибри и включват голямо количество диетични фибри, витамин C, витамини от група B, тиамин и ниацин. Освен това съдържанието на наситени мазнини в картофите е само 0,1 % и те представляват едни от най-засищащите хранителни продукти. Официалните насоки за хранителния режим препоръчват ежедневна консумация на картофи (26). Като алтернатива също така се препоръчват ориз и макаронени изделия, по-специално пълнозърнести варианти на ориз и макаронени изделия, тъй като съдържат диетични фибри (27). |
| --- | --- |

(50)

Картофите представляват важен източник за прием на въглехидрати и диетични фибри и включват голямо количество диетични фибри, витамин C, витамини от група B, тиамин и ниацин. Освен това съдържанието на наситени мазнини в картофите е само 0,1 % и те представляват едни от най-засищащите хранителни продукти. Официалните насоки за хранителния режим препоръчват ежедневна консумация на картофи (26). Като алтернатива също така се препоръчват ориз и макаронени изделия, по-специално пълнозърнести варианти на ориз и макаронени изделия, тъй като съдържат диетични фибри (27).

26

27

| (51) | Зърнените култури съдържат множество важни хранителни елементи, а пълнозърнестите продукти са богати на диетични фибри и витамини от група B. Официалните насоки за хранителния режим препоръчват ежедневна консумация на хляб и зърнени култури (28). |
| --- | --- |

(51)

Зърнените култури съдържат множество важни хранителни елементи, а пълнозърнестите продукти са богати на диетични фибри и витамини от група B. Официалните насоки за хранителния режим препоръчват ежедневна консумация на хляб и зърнени култури (28).

28

| (52) | Рибата съдържа незаменими мастни киселини, витамин D, йод и селен, които трудно се набавят от други хранителни продукти. Различните видове риба съдържат различни количества от тези здравословни вещества. Следователно приемът на риба следва да е разнообразен, като обхваща различни видове и включва както мазни, така и сухи видове риба (29). |
| --- | --- |

(52)

Рибата съдържа незаменими мастни киселини, витамин D, йод и селен, които трудно се набавят от други хранителни продукти. Различните видове риба съдържат различни количества от тези здравословни вещества. Следователно приемът на риба следва да е разнообразен, като обхваща различни видове и включва както мазни, така и сухи видове риба (29).

29

| (53) | Дания изтъква, че проучването на хранителните навици на датското население в периода 2003—2008 г. показва, че приемът на риба е по-малко от половината от препоръчваните количества както при възрастни, така и при деца. Освен това малкият прием на риба е фактор за липсата на витамин D в датското население (30). По-специално мазните видове риба съдържат значителни количества витамин D, както заключава датската администрация по ветеринарните въпроси и храните в доклад относно консумацията на риба (31). В допълнение към това редица проучвания демонстрират, че е налице връзка между приема на риба и понижения риск от исхемична болест на сърцето (32). |
| --- | --- |

(53)

Дания изтъква, че проучването на хранителните навици на датското население в периода 2003—2008 г. показва, че приемът на риба е по-малко от половината от препоръчваните количества както при възрастни, така и при деца. Освен това малкият прием на риба е фактор за липсата на витамин D в датското население (30). По-специално мазните видове риба съдържат значителни количества витамин D, както заключава датската администрация по ветеринарните въпроси и храните в доклад относно консумацията на риба (31). В допълнение към това редица проучвания демонстрират, че е налице връзка между приема на риба и понижения риск от исхемична болест на сърцето (32).

30

31

32

| (54) | Дания заключава, че съгласно официалните насоки относно млякото за кърмачета, приложими към момента, в който е приет законът, пълномасленото мляко постепенно може да замени кърмата в хранителния режим на кърмачето от 6-месечна възраст, а от едногодишна до тригодишна възраст приемът на млечни продукти следва да се базира на полуобезмаслено мляко (33). |
| --- | --- |

(54)

Дания заключава, че съгласно официалните насоки относно млякото за кърмачета, приложими към момента, в който е приет законът, пълномасленото мляко постепенно може да замени кърмата в хранителния режим на кърмачето от 6-месечна възраст, а от едногодишна до тригодишна възраст приемът на млечни продукти следва да се базира на полуобезмаслено мляко (33).

33

4.1.6.   Проектиране на референтната система

| (55) | Дания подчертава, че държавите членки разполагат с дискреционни правомощия да определят икономическата политика, която считат за най-подходяща, и да преследват например свързани със здравето цели в своята данъчна политика. |
| --- | --- |

(55)

Дания подчертава, че държавите членки разполагат с дискреционни правомощия да определят икономическата политика, която считат за най-подходяща, и да преследват например свързани със здравето цели в своята данъчна политика.

| (56) | Дания твърди, че референтната система в разглеждания случай представлява данък върху наситените мазнини в основните източници за прием на наситени мазнини в Дания, като се отчитат официалните препоръки за хранителния режим. С други думи, „обичайното“ данъчно облагане съгласно закона е облагането на наситените мазнини в продуктите, определени като основни източници за прием на наситени мазнини от датското население, като се отчитат официалните препоръки за хранителния режим. Тези продукти и техните преки заместители представляват облаганите съгласно закона продукти и Дания твърди, че няма хранителни продукти, които сами по себе си да са освободени от данъка, както и че надлежното отчитане на официалните насоки за хранителния режим е представлявало ръководен принцип по време на цялата подготовка на закона. |
| --- | --- |

(56)

Дания твърди, че референтната система в разглеждания случай представлява данък върху наситените мазнини в основните източници за прием на наситени мазнини в Дания, като се отчитат официалните препоръки за хранителния режим. С други думи, „обичайното“ данъчно облагане съгласно закона е облагането на наситените мазнини в продуктите, определени като основни източници за прием на наситени мазнини от датското население, като се отчитат официалните препоръки за хранителния режим. Тези продукти и техните преки заместители представляват облаганите съгласно закона продукти и Дания твърди, че няма хранителни продукти, които сами по себе си да са освободени от данъка, както и че надлежното отчитане на официалните насоки за хранителния режим е представлявало ръководен принцип по време на цялата подготовка на закона.

| (57) | Референтната система, предложена от Комисията в решението за откриване на процедурата, на практика би наложила данък върху почти всеки вид хранителен продукт. Такава референтна система обаче би противоречала на самите цели на закона. Данък върху наситените мазнини във всички хранителни продукти би размил мярката и би бил в разрез с целта да се насърчи спазването на по-добри хранителни навици. |
| --- | --- |

(57)

Референтната система, предложена от Комисията в решението за откриване на процедурата, на практика би наложила данък върху почти всеки вид хранителен продукт. Такава референтна система обаче би противоречала на самите цели на закона. Данък върху наситените мазнини във всички хранителни продукти би размил мярката и би бил в разрез с целта да се насърчи спазването на по-добри хранителни навици.

| (58) | В допълнение към това фактът, че почти 90 % от цялото количество на консумираните в Дания наситени мазнини се облагат съгласно закона (34), показва, че определянето на обхвата на закона по никакъв начин не е било произволно, а е извършено внимателно, така че да се обхванат всички основни източници. |
| --- | --- |

(58)

В допълнение към това фактът, че почти 90 % от цялото количество на консумираните в Дания наситени мазнини се облагат съгласно закона (34), показва, че определянето на обхвата на закона по никакъв начин не е било произволно, а е извършено внимателно, така че да се обхванат всички основни източници.

34

4.2.   Праг от 2,3 % за данъчно облагане

Праг от 2,3 % за данъчно облагане

| (59) | По мнение на датските органи държавите членки разполагат с дискреционни правомощия да определят как да преследват свързани със здравето цели чрез своята данъчна политика, включително да приемат обективно обосновани прагове, каквито считат за подходящи с цел постигане на въпросните цели, свързани със здравето (35). Конкретният праг се определя от държавата членка, при условие че избраният праг може да бъде обоснован с оглед на целта на данъка. |
| --- | --- |

(59)

По мнение на датските органи държавите членки разполагат с дискреционни правомощия да определят как да преследват свързани със здравето цели чрез своята данъчна политика, включително да приемат обективно обосновани прагове, каквито считат за подходящи с цел постигане на въпросните цели, свързани със здравето (35). Конкретният праг се определя от държавата членка, при условие че избраният праг може да бъде обоснован с оглед на целта на данъка.

35

| (60) | В подкрепа на този аргумент Дания се позовава на съдебната практика на съдилищата на Съюза, съгласно която мярка, състояща се от критерии, които са обективни и приложими към всички потенциално заинтересовани оператори, отговарящи на критериите, няма селективен характер (36). |
| --- | --- |

(60)

В подкрепа на този аргумент Дания се позовава на съдебната практика на съдилищата на Съюза, съгласно която мярка, състояща се от критерии, които са обективни и приложими към всички потенциално заинтересовани оператори, отговарящи на критериите, няма селективен характер (36).

36

| (61) | Дания също така твърди, че на въпроса дали прагът от 2,3 % е мярка, която представлява дерогация от обичайния данъчен режим, следва да се отговори, като се определи дали производителите на продукти под този праг са се намирали във фактическо и правно положение, сходно с положението на производителите на продукти над прага (37). За тази цел ефектите от прага трябва да бъдат оценени в контекста на целите на данъчния режим (38). |
| --- | --- |

(61)

Дания също така твърди, че на въпроса дали прагът от 2,3 % е мярка, която представлява дерогация от обичайния данъчен режим, следва да се отговори, като се определи дали производителите на продукти под този праг са се намирали във фактическо и правно положение, сходно с положението на производителите на продукти над прага (37). За тази цел ефектите от прага трябва да бъдат оценени в контекста на целите на данъчния режим (38).

37

38

| (62) | Следователно решаващият въпрос е дали ефектите от мярката предполагат дерогация от референтната система, както е определена от нейните цели. |
| --- | --- |

(62)

Следователно решаващият въпрос е дали ефектите от мярката предполагат дерогация от референтната система, както е определена от нейните цели.

| (63) | В това отношение Дания се позовава на решението на Общия съд по дело British Aggregates, в което Съдът прие, че някои от необлаганите материали вредят на околната среда поне колкото добива на други облагани материали, ако не и повече, както и че не е демонстрирано, че именно вредоносното за околната среда естество на добива на необлаганите материали отличава тяхното положение от това на облаганите материали (39). Ако ефектите на дадена мярка допринасят за целта на системата, мярката не представлява дерогация от референтната система (40). |
| --- | --- |

(63)

В това отношение Дания се позовава на решението на Общия съд по дело British Aggregates, в което Съдът прие, че някои от необлаганите материали вредят на околната среда поне колкото добива на други облагани материали, ако не и повече, както и че не е демонстрирано, че именно вредоносното за околната среда естество на добива на необлаганите материали отличава тяхното положение от това на облаганите материали (39). Ако ефектите на дадена мярка допринасят за целта на системата, мярката не представлява дерогация от референтната система (40).

British Aggregates

39

40

| (64) | Според датските органи прагът от 2,3 % е въведен с оглед на присъщата цел на закона. Обяснителната бележка към законопроекта гласи: „Предлага се да се определи праг de minimis за храни, обхванати от данъка, за да се сведе до минимум броят на храните с ниско съдържание на мазнини, които са обхванати от данъка, и същевременно да се отчете, че съгласно препоръките за хранене част от препоръчителния дневен прием се състои от мазнини, за предпочитане ненаситени мазнини“ (41). |
| --- | --- |

(64)

Според датските органи прагът от 2,3 % е въведен с оглед на присъщата цел на закона. Обяснителната бележка към законопроекта гласи: „Предлага се да се определи праг de minimis за храни, обхванати от данъка, за да се сведе до минимум броят на храните с ниско съдържание на мазнини, които са обхванати от данъка, и същевременно да се отчете, че съгласно препоръките за хранене част от препоръчителния дневен прием се състои от мазнини, за предпочитане ненаситени мазнини“ (41).

41

| (65) | В съображение 107 от решението за откриване на процедурата Комисията подчертава, че комисията по превенция е препоръчала данъкът върху наситените мазнини да се прилага към всички млечни продукти, включително млякото. Дания признава, че тази препоръка може да е вярна, ако се постави акцент конкретно върху намаляването на приема на наситени мазнини от населението като цяло, но подчертава, че данъкът не е с такава тясна насоченост. Напротив, целта на данъка е да се подобрят хранителните навици на датското население. Тъй като комисията по превенция не е отчела отрицателното въздействие, което би оказал данък върху всички млечни продукти в разрез с официалните препоръки за хранителния режим във връзка с консумацията на млечни продукти, законодателят не се е съобразил с предложението на комисията по превенция по тази конкретна точка. |
| --- | --- |

(65)

В съображение 107 от решението за откриване на процедурата Комисията подчертава, че комисията по превенция е препоръчала данъкът върху наситените мазнини да се прилага към всички млечни продукти, включително млякото. Дания признава, че тази препоръка може да е вярна, ако се постави акцент конкретно върху намаляването на приема на наситени мазнини от населението като цяло, но подчертава, че данъкът не е с такава тясна насоченост. Напротив, целта на данъка е да се подобрят хранителните навици на датското население. Тъй като комисията по превенция не е отчела отрицателното въздействие, което би оказал данък върху всички млечни продукти в разрез с официалните препоръки за хранителния режим във връзка с консумацията на млечни продукти, законодателят не се е съобразил с предложението на комисията по превенция по тази конкретна точка.

всички

| (66) | Датските органи твърдят, че нивото на прага от 2,3 % гарантира, че данъкът не е в противоречие с официалните насоки за хранителния режим, в които изрично се препоръчва дневен прием на 500 ml нискомаслени млечни продукти (вж. съображение 47), както и че следва да се предпочита месо с ниско съдържание на мазнини пред месо с по-високо съдържание на мазнини. Определянето на праг повишава поведенческия стимул да се избират продукти с ниско съдържание на мазнини и Дания твърди, че би могло да се счете, че данък без минимален праг би бил в разрез с цялостните цели на данъка, насочени към насърчаване на спазването на по-добър хранителен режим и подобряване на здравето на датското население. Поради това този праг е присъщ на целта на данъка и не е prima facie избирателен. В допълнение към това прагът намалява ненужната административна тежест. |
| --- | --- |

(66)

Датските органи твърдят, че нивото на прага от 2,3 % гарантира, че данъкът не е в противоречие с официалните насоки за хранителния режим, в които изрично се препоръчва дневен прием на 500 ml нискомаслени млечни продукти (вж. съображение 47), както и че следва да се предпочита месо с ниско съдържание на мазнини пред месо с по-високо съдържание на мазнини. Определянето на праг повишава поведенческия стимул да се избират продукти с ниско съдържание на мазнини и Дания твърди, че би могло да се счете, че данък без минимален праг би бил в разрез с цялостните цели на данъка, насочени към насърчаване на спазването на по-добър хранителен режим и подобряване на здравето на датското население. Поради това този праг е присъщ на целта на данъка и не е prima facie избирателен. В допълнение към това прагът намалява ненужната административна тежест.

prima facie

| (67) | Дания твърди, че прагът е могъл да бъде определен на 2,0, 2,5 или дори 3,0 % и пак е щял да окаже положителен ефект върху здравето на датското население, както и да повиши стимула да се избират продукти с ниско съдържание на мазнини вместо продукти с по-високо съдържание на мазнини. При все това определянето на праг конкретно от 2,3 % също така гарантира, че данъкът не е в противоречие с посочените в съображение 54 официални насоки относно млякото за кърмачета. |
| --- | --- |

(67)

Дания твърди, че прагът е могъл да бъде определен на 2,0, 2,5 или дори 3,0 % и пак е щял да окаже положителен ефект върху здравето на датското население, както и да повиши стимула да се избират продукти с ниско съдържание на мазнини вместо продукти с по-високо съдържание на мазнини. При все това определянето на праг конкретно от 2,3 % също така гарантира, че данъкът не е в противоречие с посочените в съображение 54 официални насоки относно млякото за кърмачета.

| (68) | Консумацията на пълномаслено мляко е изключително чувствителна към промени в цените, като изчисленията сочат, че увеличение на цените с 1 % би довело до спад на консумацията с 1,14 % (42). Поради това Дания твърди, че данък с праг под 2,3 % е могъл да принуди семействата с кърмачета да ограничат консумацията на мляко от страна на кърмачетата или да купуват обезмаслено вместо пълномаслено мляко поради по-ниския данък върху обезмасленото мляко. В съответствие с това е прието, че данъкът е могъл да доведе до спад в консумацията на пълномаслено мляко от кърмачета в Дания в разрез с препоръките за хранителния режим. По мнение на датските органи това е достатъчна обосновка прагът да се определи на 2,3 % и да се демонстрира, че ефектите от прага допринасят за целта на данъка. |
| --- | --- |

(68)

Консумацията на пълномаслено мляко е изключително чувствителна към промени в цените, като изчисленията сочат, че увеличение на цените с 1 % би довело до спад на консумацията с 1,14 % (42). Поради това Дания твърди, че данък с праг под 2,3 % е могъл да принуди семействата с кърмачета да ограничат консумацията на мляко от страна на кърмачетата или да купуват обезмаслено вместо пълномаслено мляко поради по-ниския данък върху обезмасленото мляко. В съответствие с това е прието, че данъкът е могъл да доведе до спад в консумацията на пълномаслено мляко от кърмачета в Дания в разрез с препоръките за хранителния режим. По мнение на датските органи това е достатъчна обосновка прагът да се определи на 2,3 % и да се демонстрира, че ефектите от прага допринасят за целта на данъка.

42

| (69) | Дания изтъква факта, че прагът не е създал стимул за закупуване на пълномаслено вместо обезмаслено мляко. Сам по себе си прагът просто е гарантирал, че консумацията на всякакви видове мляко не се обезкуражава от данъка в съответствие с неговата цел. |
| --- | --- |

(69)

Дания изтъква факта, че прагът не е създал стимул за закупуване на пълномаслено вместо обезмаслено мляко. Сам по себе си прагът просто е гарантирал, че консумацията на всякакви видове мляко не се обезкуражава от данъка в съответствие с неговата цел.

| (70) | В отговор на мнението на Комисията, че значителен прием на хранителни продукти със съдържание на наситени мазнини под прага от 2,3 % би могъл да допринесе в значителна степен към общия прием на наситени мазнини (съображение 107 от решението за откриване на процедурата), Дания твърди, че дори това да е вярно, значителният прием на хранителни продукти под прага от 2,3 % по необходимост предполага намален прием на хранителни продукти над прага. Това всъщност е основната цел на данъка. |
| --- | --- |

(70)

В отговор на мнението на Комисията, че значителен прием на хранителни продукти със съдържание на наситени мазнини под прага от 2,3 % би могъл да допринесе в значителна степен към общия прием на наситени мазнини (съображение 107 от решението за откриване на процедурата), Дания твърди, че дори това да е вярно, значителният прием на хранителни продукти под прага от 2,3 % по необходимост предполага намален прием на хранителни продукти над прага. Това всъщност е основната цел на данъка.

| (71) | Дания твърди, че фактът, че някои предприятия (например производителите на мляко, но не само те) биха извлекли по-голяма полза от прага представлява просто неизбежна последица от определянето на праг. Това е последица от основните и ръководни принципи на закона. |
| --- | --- |

(71)

Дания твърди, че фактът, че някои предприятия (например производителите на мляко, но не само те) биха извлекли по-голяма полза от прага представлява просто неизбежна последица от определянето на праг. Това е последица от основните и ръководни принципи на закона.

| (72) | Дания също така твърди, че за оценката на въпроса дали прагът от 2,3 % следва да се счита за дерогация от референтната система не е от значение дали може да се демонстрира, че някои предприятия (например производителите на мляко) са извлекли най-голяма полза от прага или дали прагът е определен така, че млякото да се освободи от данъка. Дания твърди, че единственият уместен въпрос е дали ефектите от прага от 2,3 % допринасят за постигането на целите на данъка или не. Ако отговорът е „да“, прагът не представлява дерогация от референтната система, тъй като продуктите под и над прага не се намират в сходно положение. |
| --- | --- |

(72)

Дания също така твърди, че за оценката на въпроса дали прагът от 2,3 % следва да се счита за дерогация от референтната система не е от значение дали може да се демонстрира, че някои предприятия (например производителите на мляко) са извлекли най-голяма полза от прага или дали прагът е определен така, че млякото да се освободи от данъка. Дания твърди, че единственият уместен въпрос е дали ефектите от прага от 2,3 % допринасят за постигането на целите на данъка или не. Ако отговорът е „да“, прагът не представлява дерогация от референтната система, тъй като продуктите под и над прага не се намират в сходно положение.

| (73) | В отговор на въпросите, повдигнати в решението за откриване на процедурата, Дания представи информация относно данъчните приходи съгласно закона, която показва въздействието на прага от 2,3 % върху дружествата в сектора на хранително-вкусовата промишленост в Дания.

  Таблица 1


  Данъчни приходи по дружество, сфера на дейност и основна промишленост












  (в DKK) |
| --- | --- |
| Дружество  (*1) | Сфера на дейност | Основна промишленост | 2011 г.  (*1) | 2012 г.  (*1) | 2013 г.  (*1) | Общо  (*1) |
| [...] | Производство | Производство на млечни продукти и сирене | [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | Производство | Преработване на свинско месо | [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | Производство | Производство на маргарин и други хранителни мазнини | [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | Търговец на едро | Производство на месни и птичи продукти | [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | | Друга търговия на дребно в неспециализирани сфери | [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | Посредник | Супермаркети | [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | Производство | Преработване на други видове месо | [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | Производство | Продажба на едро на млечни продукти, яйца и други хранителни продукти | [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | Търговец на едро | Дейности по опаковане | [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | Производство | Производство на млечни продукти и сирене | [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | Производство | Производство на млечни продукти и сирене | [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | Получател | Продажба на едро на млечни продукти, яйца и други хранителни продукти | [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | Получател | Търговец, предлагащ отстъпки | [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | Производство | Производство на млечни продукти и сирене | [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | Производство | Производство на маргарин и други хранителни мазнини | [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | Получател | Неспециализирана продажба на едро на храни и напитки | [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | Търговец на едро | Производство на месни и птичи продукти | [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] | Производство | Преработване на свинско месо | [...] | [...] | [...] | [...] |

(73)

В отговор на въпросите, повдигнати в решението за откриване на процедурата, Дания представи информация относно данъчните приходи съгласно закона, която показва въздействието на прага от 2,3 % върху дружествата в сектора на хранително-вкусовата промишленост в Дания.

Таблица 1

Таблица 1

Данъчни приходи по дружество, сфера на дейност и основна промишленост

Данъчни приходи по дружество, сфера на дейност и основна промишленост

(в DKK)

Дружество  (*1)

*1

Сфера на дейност

Основна промишленост

2011 г.  (*1)

*1

2012 г.  (*1)

*1

2013 г.  (*1)

*1

Общо  (*1)

*1

[...]

Производство

Производство на млечни продукти и сирене

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Производство

Преработване на свинско месо

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Производство

Производство на маргарин и други хранителни мазнини

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Търговец на едро

Производство на месни и птичи продукти

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Друга търговия на дребно в неспециализирани сфери

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Посредник

Супермаркети

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Производство

Преработване на други видове месо

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Производство

Продажба на едро на млечни продукти, яйца и други хранителни продукти

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Търговец на едро

Дейности по опаковане

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Производство

Производство на млечни продукти и сирене

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Производство

Производство на млечни продукти и сирене

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Получател

Продажба на едро на млечни продукти, яйца и други хранителни продукти

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Получател

Търговец, предлагащ отстъпки

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Производство

Производство на млечни продукти и сирене

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Производство

Производство на маргарин и други хранителни мазнини

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Получател

Неспециализирана продажба на едро на храни и напитки

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Търговец на едро

Производство на месни и птичи продукти

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Производство

Преработване на свинско месо

[...]

[...]

[...]

[...]

Таблица 2

Таблица 2

Данъчна стойност на необлаганите продукти: допълнително плащане на данък, ако данъкът бе приет под формата на общ данък върху наситените мазнини във всички хранителни продукти

Данъчна стойност на необлаганите продукти: допълнително плащане на данък, ако данъкът бе приет под формата на общ данък върху наситените мазнини във всички хранителни продукти

| (в милиони DKK) |
| --- |
| | Млечни продукти | Месо | Други | Общо |
| Изчисления въз основа на изследването на бюджета на домакинствата | 140 | 9 | 74 | 223 |
| Изчисления въз основа на данни, събрани от Nielsen чрез сканиращи устройства | 127 | - | - | - |
| Източник: Собствени изчисления на INCENTIVE въз основа на данни на Statistics Denmark (индекси на цените и таблица FU5) и данни, събрани от Nielsen чрез сканиращи устройства.

  Забележка: Стойностите са калибрирани, така че да обхващат период от 15 месеца. Основани на действително продадения обем. В стойностите не се отчитат промени в обема поради необлагането на някои продукти. |

(в милиони DKK)

Млечни продукти

Месо

Други

Общо

Изчисления въз основа на изследването на бюджета на домакинствата

140

9

74

223

Изчисления въз основа на данни, събрани от Nielsen чрез сканиращи устройства

127

-

-

-

Източник: Собствени изчисления на INCENTIVE въз основа на данни на Statistics Denmark (индекси на цените и таблица FU5) и данни, събрани от Nielsen чрез сканиращи устройства.

Източник

Забележка: Стойностите са калибрирани, така че да обхващат период от 15 месеца. Основани на действително продадения обем. В стойностите не се отчитат промени в обема поради необлагането на някои продукти.

Забележка

Таблица 3

Таблица 3

Изчислена данъчна стойност на необлаганите млечни продукти и дял на [...] (*2) от тях

Изчислена данъчна стойност на необлаганите млечни продукти и дял на [...] (*2

| (в милиони DKK) |
| --- |
| | Обща стойност | Изчислена стойност за [...]  (*2) |
| Incentive (изследване на бюджета на домакинствата) (43) | 140 | [...] |
| Incentive (данни, събрани от Nielsen чрез сканиращи устройства) (43) | 127 | [...] |
| Statistics Denmark (консумация на храни) (44) | 109—135 | [...] |
| Statistics Denmark (консумация на храни) (44)

  Данъчна стойност на пълномасленото мляко | 45—82 | [...] |
| Забележка: Приема се, че пазарният дял на Arla Food Amba е 90 %, както е посочено в решението за откриване на процедурата. |

(в милиони DKK)

Обща стойност

Изчислена стойност за [...]  (*2)

*2

Incentive (изследване на бюджета на домакинствата) (43)

43

140

[...]

Incentive (данни, събрани от Nielsen чрез сканиращи устройства) (43)

43

127

[...]

Statistics Denmark (консумация на храни) (44)

44

109—135

[...]

Statistics Denmark (консумация на храни) (44)

44

Данъчна стойност на пълномасленото мляко

45—82

[...]

Забележка: Приема се, че пазарният дял на Arla Food Amba е 90 %, както е посочено в решението за откриване на процедурата.

Забележка

| (74) | От таблица 1 може да бъде заключено, че категорично най-голямото данъчно задължено лице по Закона за данъка върху наситените мазнини е [...] (*3). Както може да се заключи от таблица 3, [...] също така е основният бенефициер от прага от 2,3 % с изчислена данъчна стойност в размер на [...] DKK. При все това от таблица 2 става ясно, че макар млекопреработвателната промишленост (140 милиона DKK) и съответно [...] да представлява основният бенефициер от прага, полза извлича и секторът на месото (9 милиона DKK), както и други сектори (74 милиона DKK). |
| --- | --- |

(74)

От таблица 1 може да бъде заключено, че категорично най-голямото данъчно задължено лице по Закона за данъка върху наситените мазнини е [...] (*3). Както може да се заключи от таблица 3, [...] също така е основният бенефициер от прага от 2,3 % с изчислена данъчна стойност в размер на [...] DKK. При все това от таблица 2 става ясно, че макар млекопреработвателната промишленост (140 милиона DKK) и съответно [...] да представлява основният бенефициер от прага, полза извлича и секторът на месото (9 милиона DKK), както и други сектори (74 милиона DKK).

*3

4.2.1.   Праг спрямо алтернативи за спазване на официалните насоки за хранителния режим

| (75) | Датските органи считат, че прагът представлява ефикасен начин да се гарантира, че данъкът не е в противоречие с официалните насоки за хранителния режим, както и най-добрият начин да се постигне целта на закона. |
| --- | --- |

(75)

Датските органи считат, че прагът представлява ефикасен начин да се гарантира, че данъкът не е в противоречие с официалните насоки за хранителния режим, както и най-добрият начин да се постигне целта на закона.

| (76) | Една теоретична алтернатива би била да се въведе субсидия (под формата на талони за храна или обща програма за доставка), за да се компенсират семействата за повишените разходи за мляко в резултат на данъка, така че да се насърчат да следват насоките за хранителния режим. Дания твърди, че е щяло да бъде по-трудно и по-скъпо да гарантира, че такава субсидия действително се изразходва за пълномаслено мляко за кърмачета. Освен това на принципните опасения, че данък без праг би довел до намаляване на консумацията на нискомаслени варианти на облагаемите хранителни продукти, не би могъл да се намери подходящ отговор чрез целева субсидия или талони за храна, без да възникнат непреодолими административни затруднения. |
| --- | --- |

(76)

Една теоретична алтернатива би била да се въведе субсидия (под формата на талони за храна или обща програма за доставка), за да се компенсират семействата за повишените разходи за мляко в резултат на данъка, така че да се насърчат да следват насоките за хранителния режим. Дания твърди, че е щяло да бъде по-трудно и по-скъпо да гарантира, че такава субсидия действително се изразходва за пълномаслено мляко за кърмачета. Освен това на принципните опасения, че данък без праг би довел до намаляване на консумацията на нискомаслени варианти на облагаемите хранителни продукти, не би могъл да се намери подходящ отговор чрез целева субсидия или талони за храна, без да възникнат непреодолими административни затруднения.

| (77) | Дания посочва, че алтернативата заведенията за дневни грижи за деца да бъдат задължени да закупуват и поднасят определено количество мляко не преодолява проблема с приема на пълномаслено мляко от деца, тъй като в Дания повечето кърмачето на възраст под 1 година не посещават такива заведения, нито е достатъчна, за да се гарантира достигане на целия препоръчителен дневен прием. Нито информационните, нито образователните схеми за гарантиране на приема на мляко въпреки данъка не са представлявали валидни алтернативи. Информационните схеми относно мляко за кърмачета и малки деца вече са се използвали в широк мащаб (45). |
| --- | --- |

(77)

Дания посочва, че алтернативата заведенията за дневни грижи за деца да бъдат задължени да закупуват и поднасят определено количество мляко не преодолява проблема с приема на пълномаслено мляко от деца, тъй като в Дания повечето кърмачето на възраст под 1 година не посещават такива заведения, нито е достатъчна, за да се гарантира достигане на целия препоръчителен дневен прием. Нито информационните, нито образователните схеми за гарантиране на приема на мляко въпреки данъка не са представлявали валидни алтернативи. Информационните схеми относно мляко за кърмачета и малки деца вече са се използвали в широк мащаб (45).

45

| (78) | В обобщение, Дания изтъква, че алтернативните мерки за гарантиране, че данъкът не поражда икономически стимули, които са в разрез с официалните насоки за хранителния режим, са щели да бъдат много по-малко ефикасни и вероятно по-скъпи, отколкото освобождаването на пълномасленото мляко от данъка. |
| --- | --- |

(78)

В обобщение, Дания изтъква, че алтернативните мерки за гарантиране, че данъкът не поражда икономически стимули, които са в разрез с официалните насоки за хранителния режим, са щели да бъдат много по-малко ефикасни и вероятно по-скъпи, отколкото освобождаването на пълномасленото мляко от данъка.

4.3.   Праг за данъчно облагане — 50 000 DKK

Праг за данъчно облагане — 50 000 DKK

| (79) | Дания твърди, че прагът от 50 000 DKK за годишни продажби на облагаеми хранителни продукти представлява обща мярка, която се прилага по еднакъв начин към национални производители, вносители, посредници и търговци, осъществяващи продажби от разстояние, като на практика е еднакво достъпна за всички икономически оператори и следователно не е избирателна по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(79)

Дания твърди, че прагът от 50 000 DKK за годишни продажби на облагаеми хранителни продукти представлява обща мярка, която се прилага по еднакъв начин към национални производители, вносители, посредници и търговци, осъществяващи продажби от разстояние, като на практика е еднакво достъпна за всички икономически оператори и следователно не е избирателна по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

| (80) | За да се подобри административната управляемост на данъка, прагът е определен на ниво, под което административната тежест както за производителите/вносителите, така и за датските органи би надхвърлила данъчните приходи. |
| --- | --- |

(80)

За да се подобри административната управляемост на данъка, прагът е определен на ниво, под което административната тежест както за производителите/вносителите, така и за датските органи би надхвърлила данъчните приходи.

| (81) | Дания изчислява, че вносител или производител например на пилешко месо с годишни продажби до 50 000 DKK ще трябва да заплаща годишен данък в размер на приблизително 500—1700 DKK (в зависимост от действителното количество и от съдържанието на наситени мазнини). Тъй като данъкът е платим на месечна основа, това би означавало начисляване на сума между 44 и 142 DKK месечно. |
| --- | --- |

(81)

Дания изчислява, че вносител или производител например на пилешко месо с годишни продажби до 50 000 DKK ще трябва да заплаща годишен данък в размер на приблизително 500—1700 DKK (в зависимост от действителното количество и от съдържанието на наситени мазнини). Тъй като данъкът е платим на месечна основа, това би означавало начисляване на сума между 44 и 142 DKK месечно.

| (82) | Освен това Дания изчислява, че разходите за изчисляване и деклариране на данъка за малките предприятия биха били между 100 и 200 DKK месечно за облагаем хранителен продукт. |
| --- | --- |

(82)

Освен това Дания изчислява, че разходите за изчисляване и деклариране на данъка за малките предприятия биха били между 100 и 200 DKK месечно за облагаем хранителен продукт.

| (83) | В изчисленията, посочени в съображения 81 и 82, се приема, че са осъществени най-големите възможни годишни продажби под прага и че се използва само един вид облагаем продукт. Дания счита, че оправдано може да се приеме, че годишните продажби например на множество земеделски стопанства са доста под прага от 50 000 DKK, като обхващат повече от един вид облагаем хранителен продукт. |
| --- | --- |

(83)

В изчисленията, посочени в съображения 81 и 82, се приема, че са осъществени най-големите възможни годишни продажби под прага и че се използва само един вид облагаем продукт. Дания счита, че оправдано може да се приеме, че годишните продажби например на множество земеделски стопанства са доста под прага от 50 000 DKK, като обхващат повече от един вид облагаем хранителен продукт.

| (84) | Дания счита, че от административна гледна точка би било непропорционално бюрократично и обременително да се събират такива малки суми. |
| --- | --- |

(84)

Дания счита, че от административна гледна точка би било непропорционално бюрократично и обременително да се събират такива малки суми.

| (85) | Дания твърди, че прагът от 50 000 DKK представлява подходящ баланс между генерираните от данъка приходи и административната тежест, наложена както на органите, така и на предприятията. |
| --- | --- |

(85)

Дания твърди, че прагът от 50 000 DKK представлява подходящ баланс между генерираните от данъка приходи и административната тежест, наложена както на органите, така и на предприятията.

4.4.   Различно третиране на национални и вносни продукти, както и на получатели и на субекти, работещи със складови наличности

Различно третиране на национални и вносни продукти, както и на получатели и на субекти, работещи със складови наличности

4.4.1.   Различно третиране на национални и вносни продукти

| (86) | Дания твърди, че национална данъчна мярка не може да се счита за избирателна единствено поради факта, че при нея се прави разграничение между национални и вносни стоки. Мярка, при която се прави разграничение между национални и вносни стоки, може да бъде от значение за оценката на евентуално нарушение на членове 34, 30 и/или 110 от ДФЕС, но не и за оценката на избирателността по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, както е посочено ясно в решението по дело Banco Santander (46). |
| --- | --- |

(86)

Дания твърди, че национална данъчна мярка не може да се счита за избирателна единствено поради факта, че при нея се прави разграничение между национални и вносни стоки. Мярка, при която се прави разграничение между национални и вносни стоки, може да бъде от значение за оценката на евентуално нарушение на членове 34, 30 и/или 110 от ДФЕС, но не и за оценката на избирателността по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, както е посочено ясно в решението по дело Banco Santander (46).

Banco Santander

46

| (87) | В допълнение към това Дания твърди, че мярката не включва прехвърляне на държавни ресурси. Увеличената административна тежест и произтичащите допълнителни разходи за вносителите не предполагат прехвърляне на държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Следователно с данъка за покритие Дания не се отказва от данъчни приходи, на каквито в противен случай би имала законно право съгласно тази мярка. От съдебната практика на съдилищата на Съюза следва, че такава мярка не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС (47). |
| --- | --- |

(87)

В допълнение към това Дания твърди, че мярката не включва прехвърляне на държавни ресурси. Увеличената административна тежест и произтичащите допълнителни разходи за вносителите не предполагат прехвърляне на държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Следователно с данъка за покритие Дания не се отказва от данъчни приходи, на каквито в противен случай би имала законно право съгласно тази мярка. От съдебната практика на съдилищата на Съюза следва, че такава мярка не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС (47).

47

4.4.1.1.   
  Място на облагане с данъка в рамките на веригата на доставки

Място на облагане с данъка в рамките на веригата на доставки

| (88) | В съображение 121 от решението за откриване на процедурата Комисията поставя под въпрос логиката на облагане с данъка на възможно най-ранен етап във веригата на доставки. В тази връзка Комисията отбелязва, че базирането на данъка върху съдържанието на наситени мазнини в крайния продукт би съответствало в по-голяма степен на целта на данъка. |
| --- | --- |

(88)

В съображение 121 от решението за откриване на процедурата Комисията поставя под въпрос логиката на облагане с данъка на възможно най-ранен етап във веригата на доставки. В тази връзка Комисията отбелязва, че базирането на данъка върху съдържанието на наситени мазнини в крайния продукт би съответствало в по-голяма степен на целта на данъка.

| (89) | Датските органи не са съгласни с това мнение. Облагането с данъка на възможно най-ранен етап във веригата на доставки гарантира, че данъкът е насочен възможно най-внимателно към основните източници за прием на наситени мазнини и към пренасочване на навиците на потребителите към по-здравословни алтернативи. Тази цел не би могла да се постигне в същата степен, ако се наложи данък върху наситените мазнини във всеки вид хранителен продукт. |
| --- | --- |

(89)

Датските органи не са съгласни с това мнение. Облагането с данъка на възможно най-ранен етап във веригата на доставки гарантира, че данъкът е насочен възможно най-внимателно към основните източници за прием на наситени мазнини и към пренасочване на навиците на потребителите към по-здравословни алтернативи. Тази цел не би могла да се постигне в същата степен, ако се наложи данък върху наситените мазнини във всеки вид хранителен продукт.

| (90) | Облагането с данък на възможно най-ранен етап и само на основните източници на наситени мазнини стимулира производителите на преработени хранителни продукти да използват най-здравословните съставки. За разлика от предварителното мнение на Комисията, ако данъкът бе наложен например и върху съдържанието на наситени мазнини в зеленчуците, съдържащи се в зеленчуков пай, това би противоречало на целта да се насърчи спазването на по-добри хранителни навици. Следва да се облагат с данък единствено наситените мазнини в маслото и сиренето, съдържащи се в пая, така че да се насърчи консумацията на пайове с по-малко масло и сирене и например с повече зеленчуци и нискомаслени млечни продукти. |
| --- | --- |

(90)

Облагането с данък на възможно най-ранен етап и само на основните източници на наситени мазнини стимулира производителите на преработени хранителни продукти да използват най-здравословните съставки. За разлика от предварителното мнение на Комисията, ако данъкът бе наложен например и върху съдържанието на наситени мазнини в зеленчуците, съдържащи се в зеленчуков пай, това би противоречало на целта да се насърчи спазването на по-добри хранителни навици. Следва да се облагат с данък единствено наситените мазнини в маслото и сиренето, съдържащи се в пая, така че да се насърчи консумацията на пайове с по-малко масло и сирене и например с повече зеленчуци и нискомаслени млечни продукти.

| (91) | За целите на закона е присъщо, че с данъка се облагат само наситените мазнини от облагаемите хранителни продукти, и съответно е заложен механизъм, необходим за функционирането и ефективността на данъчната система, съгласно който вносителят трябва да представи декларация от производителя, в която се посочва съдържанието на наситени мазнини в облагаемите хранителни продукти, използвани при производството. Съдържанието на наситени мазнини от облагаеми хранителни продукти в крайния преработен хранителен продукт не може да се посочи толкова лесно. |
| --- | --- |

(91)

За целите на закона е присъщо, че с данъка се облагат само наситените мазнини от облагаемите хранителни продукти, и съответно е заложен механизъм, необходим за функционирането и ефективността на данъчната система, съгласно който вносителят трябва да представи декларация от производителя, в която се посочва съдържанието на наситени мазнини в облагаемите хранителни продукти, използвани при производството. Съдържанието на наситени мазнини от облагаеми хранителни продукти в крайния преработен хранителен продукт не може да се посочи толкова лесно.

4.4.2.   Различно третиране на получатели и на субекти, работещи със складови наличности

| (92) | Дания твърди, че законът е основан на система, при която се прави разграничение между получатели и субекти, работещи със складови наличности. Същото разграничение между получатели и субекти, работещи със складови наличности, се прилага в Директива 2008/118/ЕО на Съвета (48), в която се определят общите разпоредби, приложими към всички продукти, които подлежат на облагане с акциз съгласно правото на Съюза. Това предполага, че складът на субект, работещ със складови наличности, не се облага с данък, докато складът на получател се облага с данък. Това разграничение поражда ефекти върху структурата на системата, които представляват логически последици от основните и ръководни принципи на системата, като те не водят нито до дискриминация на получателите, нито до избирателни предимства за субектите, работещи със складови наличности. |
| --- | --- |

(92)

Дания твърди, че законът е основан на система, при която се прави разграничение между получатели и субекти, работещи със складови наличности. Същото разграничение между получатели и субекти, работещи със складови наличности, се прилага в Директива 2008/118/ЕО на Съвета (48), в която се определят общите разпоредби, приложими към всички продукти, които подлежат на облагане с акциз съгласно правото на Съюза. Това предполага, че складът на субект, работещ със складови наличности, не се облага с данък, докато складът на получател се облага с данък. Това разграничение поражда ефекти върху структурата на системата, които представляват логически последици от основните и ръководни принципи на системата, като те не водят нито до дискриминация на получателите, нито до избирателни предимства за субектите, работещи със складови наличности.

48

| (93) | Директива 2008/118/ЕО определя субекта, работещ със складови наличности, като „лицензиран складодържател“, т.е. „физическо или юридическо лице, имащо разрешение от компетентните органи на държава членка в хода на своята дейност да произвежда, преработва, държи, получава и изпраща акцизни стоки при условията на режим отложено плащане на акциз в данъчни складове“; вж. член 4, параграф 1 от Директивата. Това е подобно на член 4, параграф 1, вж. член 3, параграф 1, точка 1 от закона. |
| --- | --- |

(93)

Директива 2008/118/ЕО определя субекта, работещ със складови наличности, като „лицензиран складодържател“, т.е. „физическо или юридическо лице, имащо разрешение от компетентните органи на държава членка в хода на своята дейност да произвежда, преработва, държи, получава и изпраща акцизни стоки при условията на режим отложено плащане на акциз в данъчни складове“; вж. член 4, параграф 1 от Директивата. Това е подобно на член 4, параграф 1, вж. член 3, параграф 1, точка 1 от закона.

| (94) | Директива 2008/118/ЕО също така определя получател като „регистриран получател“, т.е. „физическо или юридическо лице, което е получило разрешение от компетентните органи на държавата членка на получаване, в хода на своята дейност и при условията, определени от тези органи, да получава акцизни стоки, движещи се под режим отложено плащане на акциз от друга държава членка“; вж. член 4, параграф 9 от Директивата. Това е подобно на член 4, параграф 3, вж. член 3, параграф 1, точки 2 и 3 от закона, както и на член 10, параграф 1, вж. член 9, параграф 1, точки 1 и 2 от закона. |
| --- | --- |

(94)

Директива 2008/118/ЕО също така определя получател като „регистриран получател“, т.е. „физическо или юридическо лице, което е получило разрешение от компетентните органи на държавата членка на получаване, в хода на своята дейност и при условията, определени от тези органи, да получава акцизни стоки, движещи се под режим отложено плащане на акциз от друга държава членка“; вж. член 4, параграф 9 от Директивата. Това е подобно на член 4, параграф 3, вж. член 3, параграф 1, точки 2 и 3 от закона, както и на член 10, параграф 1, вж. член 9, параграф 1, точки 1 и 2 от закона.

| (95) | Съгласно закона в качеството си на субект, работещ със складови наличности, дадено предприятие може да произвежда, преработва, съхранява, получава и внася от други държави, както и да доставя на други субекти, работещи със складови наличности, облагаеми хранителни продукти без заплащане на данък (член 5, параграф 1 от закона). |
| --- | --- |

(95)

Съгласно закона в качеството си на субект, работещ със складови наличности, дадено предприятие може да произвежда, преработва, съхранява, получава и внася от други държави, както и да доставя на други субекти, работещи със складови наличности, облагаеми хранителни продукти без заплащане на данък (член 5, параграф 1 от закона).

| (96) | Освен това вносителите, които единствено търгуват като посредници с облагаеми хранителни продукти с предприятия, регистрирани съгласно закона (т.е. получатели или субекти, работещи със складови наличности), биха могли да се регистрират като субекти, работещи със складови наличности (член 4, параграф 3 от закона). Тези посредници биха могли да получават облагаеми хранителни продукти от други субекти, работещи със складови наличности, както и да получават и внасят облагаеми хранителни продукти от други държави без заплащане на данък (член 5, параграф 2 от закона). Всички други вносители трябва да се регистрират като получатели (член 4, параграф 1 от закона). |
| --- | --- |

(96)

Освен това вносителите, които единствено търгуват като посредници с облагаеми хранителни продукти с предприятия, регистрирани съгласно закона (т.е. получатели или субекти, работещи със складови наличности), биха могли да се регистрират като субекти, работещи със складови наличности (член 4, параграф 3 от закона). Тези посредници биха могли да получават облагаеми хранителни продукти от други субекти, работещи със складови наличности, както и да получават и внасят облагаеми хранителни продукти от други държави без заплащане на данък (член 5, параграф 2 от закона). Всички други вносители трябва да се регистрират като получатели (член 4, параграф 1 от закона).

| (97) | Предприятие, регистрирано като субект, работещ със складови наличности, трябва да заплаща данък въз основа на доставените облагаеми хранителни продукти (член 7, параграф 1 от закона). Предприятие, регистрирано като получател, трябва да заплаща данък въз основа на получените/внесените облагаеми хранителни продукти (член 7, параграф 3 от закона). |
| --- | --- |

(97)

Предприятие, регистрирано като субект, работещ със складови наличности, трябва да заплаща данък въз основа на доставените облагаеми хранителни продукти (член 7, параграф 1 от закона). Предприятие, регистрирано като получател, трябва да заплаща данък въз основа на получените/внесените облагаеми хранителни продукти (член 7, параграф 3 от закона).

| (98) | Съгласно член 7, параграф 1 от Директива 2008/118/ЕО задължението за акциз възниква от момента на освобождаването на стоките за потребление. Като цяло стоките се освобождават за потребление непосредствено след като бъдат изведени от режим отложено плащане на акциз или след като бъдат внесени, без да бъдат поставени под режим отложено плащане на акциз; вж. член 7, параграф 2, букви а) и г) от Директивата. |
| --- | --- |

(98)

Съгласно член 7, параграф 1 от Директива 2008/118/ЕО задължението за акциз възниква от момента на освобождаването на стоките за потребление. Като цяло стоките се освобождават за потребление непосредствено след като бъдат изведени от режим отложено плащане на акциз или след като бъдат внесени, без да бъдат поставени под режим отложено плащане на акциз; вж. член 7, параграф 2, букви а) и г) от Директивата.

| (99) | Стоките се извеждат от режим отложено плащане на акциз в момента на получаване от регистриран получател; вж. член 7, параграф 3, буква а) и член 17, параграф 1, буква а), точка ii) от Директива 2008/118/ЕО. Това е подобно на член 7, параграф 3 от закона. |
| --- | --- |

(99)

Стоките се извеждат от режим отложено плащане на акциз в момента на получаване от регистриран получател; вж. член 7, параграф 3, буква а) и член 17, параграф 1, буква а), точка ii) от Директива 2008/118/ЕО. Това е подобно на член 7, параграф 3 от закона.

| (100) | Стоките също така се извеждат от режим отложено плащане на акциз в момента на получаване на мястото на директната доставка; вж. член 7, параграф 3, буква в) и член 17, параграф 2 от Директива 2008/118/ЕО. |
| --- | --- |

(100)

Стоките също така се извеждат от режим отложено плащане на акциз в момента на получаване на мястото на директната доставка; вж. член 7, параграф 3, буква в) и член 17, параграф 2 от Директива 2008/118/ЕО.

| (101) | Изглежда както системата съгласно закона, така и системата съгласно Директива 2008/118/ЕО предполагат фундаментална разлика между получателите и субектите, работещи със складови наличности: складът на субект, работещ със складови наличности, не се облага с данък, докато складът на получател се облага с данък. Тази фундаментална разлика обосновава разликата в третирането на получателите и на субектите, работещи със складови наличности. |
| --- | --- |

(101)

Изглежда както системата съгласно закона, така и системата съгласно Директива 2008/118/ЕО предполагат фундаментална разлика между получателите и субектите, работещи със складови наличности: складът на субект, работещ със складови наличности, не се облага с данък, докато складът на получател се облага с данък. Тази фундаментална разлика обосновава разликата в третирането на получателите и на субектите, работещи със складови наличности.

| (102) | На тази основа Дания твърди, че мерки 5 и 6 трябва да се считат за обосновани с оглед на вътрешната логика, естеството и управлението на данъчната система (49), както и че тези мерки представляват пряка последица от основните и ръководни принципи на датската данъчна система (50). |
| --- | --- |

(102)

На тази основа Дания твърди, че мерки 5 и 6 трябва да се считат за обосновани с оглед на вътрешната логика, естеството и управлението на данъчната система (49), както и че тези мерки представляват пряка последица от основните и ръководни принципи на датската данъчна система (50).

49

50

5.   МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ ОТНОСНО ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ

МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ ОТНОСНО ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ

| (103) | Комисията получи общо три писма от заинтересовани страни с мнения относно решението за откриване на процедурата и елементите на евентуална помощ в датския данък върху мазнините. |
| --- | --- |

(103)

Комисията получи общо три писма от заинтересовани страни с мнения относно решението за откриване на процедурата и елементите на евентуална помощ в датския данък върху мазнините.

5.1.   Мнение на Landbrug & Fødevarer F.M.B.A

Мнение на Landbrug & Fødevarer F.M.B.A

| (104) | В своето писмо, регистрирано на 20 май 2015 г., правната кантора Bech-Bruun, представляваща Landbrug & Fødevarer F.M.B.A (наричано по-нататък L&F), представи мнението на дружеството относно решението за откриване на процедурата. L&F, или в превод Датският съвет по земеделието и храните, представлява селскостопанското производство и хранително-вкусовата промишленост в Дания, като включва предприятия, търговски асоциации и сдружения на земеделски стопани. |
| --- | --- |

(104)

В своето писмо, регистрирано на 20 май 2015 г., правната кантора Bech-Bruun, представляваща Landbrug & Fødevarer F.M.B.A (наричано по-нататък L&F), представи мнението на дружеството относно решението за откриване на процедурата. L&F, или в превод Датският съвет по земеделието и храните, представлява селскостопанското производство и хранително-вкусовата промишленост в Дания, като включва предприятия, търговски асоциации и сдружения на земеделски стопани.

| (105) | L&F твърди, че необлагането на определени продукти съгласно закона не води до „очевидно произволно или тенденциозно облагодетелстване на определени дружества“. Облаганите продукти представляват основните източници на наситени мазнини в Дания, което прави тези продукти различни от останалите. |
| --- | --- |

(105)

L&F твърди, че необлагането на определени продукти съгласно закона не води до „очевидно произволно или тенденциозно облагодетелстване на определени дружества“. Облаганите продукти представляват основните източници на наситени мазнини в Дания, което прави тези продукти различни от останалите.

| (106) | Освен това според L&F не съществува конкуренция между облаганите продукти (месо, млечни продукти, всички видове мазнини, смеси за мазане и заместители на горепосочените) и необлаганите продукти (яйца, ядки, семена, хляб, царевица, картофи, зеленчуци, плодове, захар, бонбони, хранителни добавки, витамини, добавки в храните, риба и храни със съдържание на мазнини под 2,3 %). |
| --- | --- |

(106)

Освен това според L&F не съществува конкуренция между облаганите продукти (месо, млечни продукти, всички видове мазнини, смеси за мазане и заместители на горепосочените) и необлаганите продукти (яйца, ядки, семена, хляб, царевица, картофи, зеленчуци, плодове, захар, бонбони, хранителни добавки, витамини, добавки в храните, риба и храни със съдържание на мазнини под 2,3 %).

5.1.1.   Праг от 2,3 %

| (107) | L&F посочва, че прагът от 2,3 % отразява прага, определен в приложение XIII към Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета (51), който регулира начина на предлагане на мляко на пазара в рамките на Съюза. Млякото за пиене може да се състои само от категориите, определени в това приложение (т.е. сурово мляко, пълномаслено мляко и обезмаслено мляко). Пълномасленото мляко („sødmælk“) се определя като мляко, чиято масленост е най-малко 3,5 % (m/m), което отговаря на 2,3 % наситени мазнини. Следователно датският законодател е избрал праг, който предполага равно третиране (необлагане) и на трите вида мляко за пиене, достъпни на датския пазар, т.е. пълномаслено мляко (най-малко 3,5 % масленост), полуобезмаслено мляко (1,5—1,8 % масленост) и обезмаслено мляко (по-малко от 0,5 % масленост). |
| --- | --- |

(107)

L&F посочва, че прагът от 2,3 % отразява прага, определен в приложение XIII към Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета (51), който регулира начина на предлагане на мляко на пазара в рамките на Съюза. Млякото за пиене може да се състои само от категориите, определени в това приложение (т.е. сурово мляко, пълномаслено мляко и обезмаслено мляко). Пълномасленото мляко („sødmælk“) се определя като мляко, чиято масленост е най-малко 3,5 % (m/m), което отговаря на 2,3 % наситени мазнини. Следователно датският законодател е избрал праг, който предполага равно третиране (необлагане) и на трите вида мляко за пиене, достъпни на датския пазар, т.е. пълномаслено мляко (най-малко 3,5 % масленост), полуобезмаслено мляко (1,5—1,8 % масленост) и обезмаслено мляко (по-малко от 0,5 % масленост).

51

| (108) | Според L&F прагът от 2,3 % представлява балансиран и недискриминационен начин за преследване на целите на схемата, като същевременно се избягва нарушаване на конкуренцията. |
| --- | --- |

(108)

Според L&F прагът от 2,3 % представлява балансиран и недискриминационен начин за преследване на целите на схемата, като същевременно се избягва нарушаване на конкуренцията.

| (109) | Необлагането на млякото за пиене е отразявало препоръките за храненето в Дания към онзи момент, по-специално по отношение на кърмачета и деца на възраст между 6 месеца и 3 години (52). |
| --- | --- |

(109)

Необлагането на млякото за пиене е отразявало препоръките за храненето в Дания към онзи момент, по-специално по отношение на кърмачета и деца на възраст между 6 месеца и 3 години (52).

52

5.2.   Мнение на MIFU

Мнение на MIFU

| (110) | В своето писмо, регистрирано на 20 април 2015 г., [...] (*4), което представлява Margarineforeningen (MIFU), представи мнението на асоциацията относно решението за откриване на процедурата. MIFU, асоциацията на датските производители на маргарин, е търговска организация на производителите и вносителите на маргарин в Дания. |
| --- | --- |

(110)

В своето писмо, регистрирано на 20 април 2015 г., [...] (*4), което представлява Margarineforeningen (MIFU), представи мнението на асоциацията относно решението за откриване на процедурата. MIFU, асоциацията на датските производители на маргарин, е търговска организация на производителите и вносителите на маргарин в Дания.

*4

5.2.1.   Референтна система

| (111) | MIFU е на мнение, че начинът, по който е проектиран законът, е в противоречие с предполагаемата здравна цел да се намали цялостната консумация на наситени мазнини от датското население. Според MIFU няма научни доказателства, че законът действително намалява цялостната консумация на наситени мазнини от датското население, нито научни доказателства, че законът е подобрил в общ план здравето на датското население по друг начин. Вместо това MIFU твърди, че единствената икономическа и поведенческа промяна в резултат на закона се изразява във факта, че той е довел до значителна промяна от гледна точка на степента, в която определени хранителни продукти допринасят към общата консумация на наситени мазнини в Дания. |
| --- | --- |

(111)

MIFU е на мнение, че начинът, по който е проектиран законът, е в противоречие с предполагаемата здравна цел да се намали цялостната консумация на наситени мазнини от датското население. Според MIFU няма научни доказателства, че законът действително намалява цялостната консумация на наситени мазнини от датското население, нито научни доказателства, че законът е подобрил в общ план здравето на датското население по друг начин. Вместо това MIFU твърди, че единствената икономическа и поведенческа промяна в резултат на закона се изразява във факта, че той е довел до значителна промяна от гледна точка на степента, в която определени хранителни продукти допринасят към общата консумация на наситени мазнини в Дания.

| (112) | MIFU посочва, че законът е довел до значителен спад в консумацията на облаганите хранителни продукти като маргарин и масло, което съответно предполага спад в степента, до която тези конкретни облагани хранителни продукти допринасят към общата консумация на наситени мазнини в Дания. Независимо от това, по мнение на MIFU няма доказателства, че спадът в консумацията на наситени мазнини от облаганите хранителни продукти като маргарин, масло и др. е довел до цялостен спад в консумацията на наситени мазнини в Дания и че съответно здравето в общ план на датското население се е подобрило. Според MIFU спадът вместо това може да е компенсиран от равностойно увеличение на консумацията на наситени мазнини, съдържащи се в необлагани или облагани с по-ниска ставка хранителни продукти, което е довело до увеличаване на цялостната консумация на наситени мазнини в Дания. В резултат на това законът може да е довел просто до промяна в степента, в която определени източници (хранителни продукти) допринасят към цялостната консумация на наситени мазнини в Дания. |
| --- | --- |

(112)

MIFU посочва, че законът е довел до значителен спад в консумацията на облаганите хранителни продукти като маргарин и масло, което съответно предполага спад в степента, до която тези конкретни облагани хранителни продукти допринасят към общата консумация на наситени мазнини в Дания. Независимо от това, по мнение на MIFU няма доказателства, че спадът в консумацията на наситени мазнини от облаганите хранителни продукти като маргарин, масло и др. е довел до цялостен спад в консумацията на наситени мазнини в Дания и че съответно здравето в общ план на датското население се е подобрило. Според MIFU спадът вместо това може да е компенсиран от равностойно увеличение на консумацията на наситени мазнини, съдържащи се в необлагани или облагани с по-ниска ставка хранителни продукти, което е довело до увеличаване на цялостната консумация на наситени мазнини в Дания. В резултат на това законът може да е довел просто до промяна в степента, в която определени източници (хранителни продукти) допринасят към цялостната консумация на наситени мазнини в Дания.

| (113) | В допълнение към мненията и документите, предоставени преди това на Комисията, MIFU посочва, че тези констатации относно ефектите от закона се подкрепят от независими научни изследвания на последиците от закона и на други сходни европейски схеми за облагане на храни. |
| --- | --- |

(113)

В допълнение към мненията и документите, предоставени преди това на Комисията, MIFU посочва, че тези констатации относно ефектите от закона се подкрепят от независими научни изследвания на последиците от закона и на други сходни европейски схеми за облагане на храни.

| (114) | В тази връзка MIFU се позовава по-специално на доклада „Food taxes and their impact on competiveness in the agri-food sector“ (Данъци върху храните и тяхното въздействие върху конкурентоспособността на хранително-вкусовата промишленост) от 17 юли 2014 г. (53) (наричан по-нататък „докладът на ECORYS“). MIFU подчертава, че в доклада се заключава, че като цяло се установява, че данъците върху храните водят до спад в консумацията на облаганите продукти и също така до преформулиране на продукти, при което се намалява съдържанието на захар, сол и мазнини. Данъците върху храните също така водят до заместване на продукти чрез увеличаване на консумацията както на облагани продукти от по-евтини марки, така и на необлагани или облагани с по-малка ставка заместители на продукти. Що се отнася до въпроса дали промените в консумацията водят до подобрения в общественото здраве, в доклада се заключава, че въпросът все още е обект на широки дебати и че доказателствата от академичната литература все още не са категорични и понякога са противоречиви. |
| --- | --- |

(114)

В тази връзка MIFU се позовава по-специално на доклада „Food taxes and their impact on competiveness in the agri-food sector“ (Данъци върху храните и тяхното въздействие върху конкурентоспособността на хранително-вкусовата промишленост) от 17 юли 2014 г. (53) (наричан по-нататък „докладът на ECORYS“). MIFU подчертава, че в доклада се заключава, че като цяло се установява, че данъците върху храните водят до спад в консумацията на облаганите продукти и също така до преформулиране на продукти, при което се намалява съдържанието на захар, сол и мазнини. Данъците върху храните също така водят до заместване на продукти чрез увеличаване на консумацията както на облагани продукти от по-евтини марки, така и на необлагани или облагани с по-малка ставка заместители на продукти. Що се отнася до въпроса дали промените в консумацията водят до подобрения в общественото здраве, в доклада се заключава, че въпросът все още е обект на широки дебати и че доказателствата от академичната литература все още не са категорични и понякога са противоречиви.

53

| (115) | В доклада на ECORYS също така се заключава, че данъците върху храните водят до увеличаване на административната тежест и могат да окажат отрицателно въздействие върху рентабилността и заетостта. Те също така могат да повлияят на конкурентоспособността на отделни дружества. |
| --- | --- |

(115)

В доклада на ECORYS също така се заключава, че данъците върху храните водят до увеличаване на административната тежест и могат да окажат отрицателно въздействие върху рентабилността и заетостта. Те също така могат да повлияят на конкурентоспособността на отделни дружества.

| (116) | Що се отнася до конкретните последици от закона, в доклада на ECORYS се посочва значително увеличение на цените на облагаемите хранителни продукти и съответен значителен спад в консумацията на същите продукти. В доклада също така се констатира ясно изразено пренасочване от облаганите продукти към облагани с по-малка ставка продукти като маслиново и растително масло и масла, добивани от семена, но се признава, че това може да се дължи на други причини, различни от данъчното облагане. |
| --- | --- |

(116)

Що се отнася до конкретните последици от закона, в доклада на ECORYS се посочва значително увеличение на цените на облагаемите хранителни продукти и съответен значителен спад в консумацията на същите продукти. В доклада също така се констатира ясно изразено пренасочване от облаганите продукти към облагани с по-малка ставка продукти като маслиново и растително масло и масла, добивани от семена, но се признава, че това може да се дължи на други причини, различни от данъчното облагане.

| (117) | Освен това MIFU се позовава на научно изследване относно последиците от закона, проведено през 2013 г. (скоро след отмяната на закона), което показва, че нивото на консумация на облагаемите продукти като масло, смеси, съдържащи различни масла, маргарин и други масла се е понижило с 10—15 % в резултат на приемането на закона (54). Според MIFU това изследване показва, че отрицателното въздействие на закона върху облагаемите хранителни продукти е 3—4 пъти по-голямо от ефекта, предвиден от законодателя в коментара към проекта на закона. |
| --- | --- |

(117)

Освен това MIFU се позовава на научно изследване относно последиците от закона, проведено през 2013 г. (скоро след отмяната на закона), което показва, че нивото на консумация на облагаемите продукти като масло, смеси, съдържащи различни масла, маргарин и други масла се е понижило с 10—15 % в резултат на приемането на закона (54). Според MIFU това изследване показва, че отрицателното въздействие на закона върху облагаемите хранителни продукти е 3—4 пъти по-голямо от ефекта, предвиден от законодателя в коментара към проекта на закона.

54

| (118) | MIFU твърди, че в доклада на ECORYS се посочва друго проучване на последиците от закона, основано на данни за цялата 2012 г. От това проучване следва, че през 2012 г. законът, наред с другото, е довел до увеличение на цените на маргарина в Дания с 12 %, което същевременно предполага значителен спад в консумацията на маргарин в Дания и в генерираните приходи от датската промишленост за маргарин, тъй като закупуването и консумацията на маргарин са се понижили с 8,2 %. Цените на маслото са се увеличили с 13 %, а търсенето или консумацията на масло съответно са се понижили с 5,5 % (55). Действителният спад в консумацията на маргарин през 2012 г. -8,2 %, е надхвърлил повече от двукратно спада, предвиден от датския законодател в коментара към проекта на закона. |
| --- | --- |

(118)

MIFU твърди, че в доклада на ECORYS се посочва друго проучване на последиците от закона, основано на данни за цялата 2012 г. От това проучване следва, че през 2012 г. законът, наред с другото, е довел до увеличение на цените на маргарина в Дания с 12 %, което същевременно предполага значителен спад в консумацията на маргарин в Дания и в генерираните приходи от датската промишленост за маргарин, тъй като закупуването и консумацията на маргарин са се понижили с 8,2 %. Цените на маслото са се увеличили с 13 %, а търсенето или консумацията на масло съответно са се понижили с 5,5 % (55). Действителният спад в консумацията на маргарин през 2012 г. -8,2 %, е надхвърлил повече от двукратно спада, предвиден от датския законодател в коментара към проекта на закона.

55

| (119) | MIFU е на мнение, че заключенията в доклада допълнително подкрепят становището, че проектирането на закона не е в съответствие с обявената здравна цел да се намали нивото на консумация на наситени мазнини от датското население. |
| --- | --- |

(119)

MIFU е на мнение, че заключенията в доклада допълнително подкрепят становището, че проектирането на закона не е в съответствие с обявената здравна цел да се намали нивото на консумация на наситени мазнини от датското население.

| (120) | MIFU също така твърди, че налогът е замислен по очевидно произволен или тенденциозен начин и че съответно спорните мерки за помощ не могат да бъдат обосновани от присъщата цел или естеството на общата референтна система (закона). |
| --- | --- |

(120)

MIFU също така твърди, че налогът е замислен по очевидно произволен или тенденциозен начин и че съответно спорните мерки за помощ не могат да бъдат обосновани от присъщата цел или естеството на общата референтна система (закона).

5.2.2.   Мярка 2; освобождаване от облагане на хранителни продукти със съдържание на наситени мазнини, ненадвишаващо 2,3 % (раздел 2.1.8.2 от решението за откриване на процедурата)

| (121) | MIFU твърди, че замислянето на прага от 2,3 % очевидно е въпрос на промишлена политика, тъй като изричният замисъл на прага и ефектът от него е да се облагодетелства изключително влиятелната млекопреработвателна промишленост в Дания. Според MIFU прагът е замислен умишлено по такъв начин, че млякото да се освободи от данъчно облагане, тъй като облагането на млякото би довело до изключително сериозни финансови последици за млекопреработвателната промишленост в Дания с оглед на положението от гледна точка на икономиката и конкуренцията в сектора към момента на приемането на закона. |
| --- | --- |

(121)

MIFU твърди, че замислянето на прага от 2,3 % очевидно е въпрос на промишлена политика, тъй като изричният замисъл на прага и ефектът от него е да се облагодетелства изключително влиятелната млекопреработвателна промишленост в Дания. Според MIFU прагът е замислен умишлено по такъв начин, че млякото да се освободи от данъчно облагане, тъй като облагането на млякото би довело до изключително сериозни финансови последици за млекопреработвателната промишленост в Дания с оглед на положението от гледна точка на икономиката и конкуренцията в сектора към момента на приемането на закона.

| (122) | MIFU твърди, че замислянето на прага от 2,3 % съгласно закона представлява красноречив пример за фактически избирателна мярка, която не може да бъде обоснована. |
| --- | --- |

(122)

MIFU твърди, че замислянето на прага от 2,3 % съгласно закона представлява красноречив пример за фактически избирателна мярка, която не може да бъде обоснована.

5.2.3.   Основни бенефициери на закона

| (123) | MIFU също така твърди, че секторът на млякото в Дания е основният бенефициер на фактическото освобождаването под формата на отказване на държавата от данъци, като на свой ред това е облекчило разход, който в противен случай тези дружества е трябвало да понесат. В резултат на закона облагаемите съгласно закона хранителни продукти са отбелязали спад по отношение на търсенето и съответно е имало спад на приходите (проучванията на отделни случаи показват спад между 5,5 и 15 % (56)). В сравнение с това млякото не се е облагало с данъка и не е настъпил спад по отношение на търсенето в периода, когато законът е бил в сила. Напротив, консумацията на мляко за пиене в Дания (57) през 2012 г. се е увеличила в известна степен спрямо нивото от 2011 г., като през 2012 г. е постигнато ниво на консумация, което на практика е същото като постигнатото през 2010 г. (58) |
| --- | --- |

(123)

MIFU също така твърди, че секторът на млякото в Дания е основният бенефициер на фактическото освобождаването под формата на отказване на държавата от данъци, като на свой ред това е облекчило разход, който в противен случай тези дружества е трябвало да понесат. В резултат на закона облагаемите съгласно закона хранителни продукти са отбелязали спад по отношение на търсенето и съответно е имало спад на приходите (проучванията на отделни случаи показват спад между 5,5 и 15 % (56)). В сравнение с това млякото не се е облагало с данъка и не е настъпил спад по отношение на търсенето в периода, когато законът е бил в сила. Напротив, консумацията на мляко за пиене в Дания (57) през 2012 г. се е увеличила в известна степен спрямо нивото от 2011 г., като през 2012 г. е постигнато ниво на консумация, което на практика е същото като постигнатото през 2010 г. (58)

56

57

58

| (124) | MIFU също така твърди, че нито един „експерт“ някога е препоръчвал млякото да бъде освободено от облагане съгласно закона. Дори комисията по превенция към правителството на Дания е препоръчала млякото също да бъде обхванато от данъка. Според MIFU издадените от датската администрация по ветеринарните въпроси и храните съвети за хранителния режим по отношение на консумацията на мляко за пиене от малки деца по никакъв начин не подкрепят освобождаването, произтичащо от прага от 2,3 %, а са използвани само като аргумент за освобождаване на млякото от данъка. |
| --- | --- |

(124)

MIFU също така твърди, че нито един „експерт“ някога е препоръчвал млякото да бъде освободено от облагане съгласно закона. Дори комисията по превенция към правителството на Дания е препоръчала млякото също да бъде обхванато от данъка. Според MIFU издадените от датската администрация по ветеринарните въпроси и храните съвети за хранителния режим по отношение на консумацията на мляко за пиене от малки деца по никакъв начин не подкрепят освобождаването, произтичащо от прага от 2,3 %, а са използвани само като аргумент за освобождаване на млякото от данъка.

| (125) | MIFU също така твърди, че във всеки случай само по себе си освобождаването на млякото от облагане съгласно закона единствено поради предполагаемата цел да се вземат мерки във връзка с евентуалните нужди от консумация на мляко на много малки деца е непоследователно и непропорционално. Според MIFU тази цел е могла да бъде постигната по по-добър начин, който не нарушава конкуренцията в такава степен, например чрез традиционно регулиране, основани на пазара инструменти, саморегулиране на промишлеността, информиране и образоване или възстановяване на данък на домакинствата с малки деца, както и чрез детските градини. |
| --- | --- |

(125)

MIFU също така твърди, че във всеки случай само по себе си освобождаването на млякото от облагане съгласно закона единствено поради предполагаемата цел да се вземат мерки във връзка с евентуалните нужди от консумация на мляко на много малки деца е непоследователно и непропорционално. Според MIFU тази цел е могла да бъде постигната по по-добър начин, който не нарушава конкуренцията в такава степен, например чрез традиционно регулиране, основани на пазара инструменти, саморегулиране на промишлеността, информиране и образоване или възстановяване на данък на домакинствата с малки деца, както и чрез детските градини.

| (126) | В допълнение към това MIFU твърди, че освобождаването на мляко облагодетелства не само консумацията на мляко за пиене, което се конкурира с други заместващи източници за пиене, но и използването на мляко за промишлени цели като съставка в други хранителни продукти в сравнение с облагаемите съставки. |
| --- | --- |

(126)

В допълнение към това MIFU твърди, че освобождаването на мляко облагодетелства не само консумацията на мляко за пиене, което се конкурира с други заместващи източници за пиене, но и използването на мляко за промишлени цели като съставка в други хранителни продукти в сравнение с облагаемите съставки.

| (127) | Следователно MIFU заключава, че датският сектор на млякото е основният сектор, който извлича полза от фактическото освобождаване от данъка, и че нито един друг субект не е извлякъл толкова голяма полза от това освобождаване, колкото Arla. |
| --- | --- |

(127)

Следователно MIFU заключава, че датският сектор на млякото е основният сектор, който извлича полза от фактическото освобождаване от данъка, и че нито един друг субект не е извлякъл толкова голяма полза от това освобождаване, колкото Arla.

5.3.   Мнение на Arla Foods

| (128) | В своето писмо, регистрирано на 7 юни 2016 г., [...] (*5), което представлява Arla, представи мнението на групата относно решението за откриване на процедурата. Arla Foods е най-голямата група в сектора на млечните продукти в Европа и се притежава съвместно от датски и шведски производители на мляко. Групата Arla преработва над 90 % от добиваното в Дания мляко. |
| --- | --- |

(128)

В своето писмо, регистрирано на 7 юни 2016 г., [...] (*5), което представлява Arla, представи мнението на групата относно решението за откриване на процедурата. Arla Foods е най-голямата група в сектора на млечните продукти в Европа и се притежава съвместно от датски и шведски производители на мляко. Групата Arla преработва над 90 % от добиваното в Дания мляко.

*5

| (129) | В своето писмо Arla посочва, че целта на данъка върху наситените мазнини е да се насърчи спазването на по-добър хранителен режим, така че да се подобрят здравето и очакваната средна продължителност на живота на датското население. Освен това с оглед на постигането на тази обща цел Arla твърди, че целите на този косвен данък не са просто да се облагат всички хранителни продукти, съдържащи наситени мазнини, но и населението да се насочи към хранителни продукти, съдържащи по-малко наситени мазнини, без да се намалява приемът на здравословни и полезни хранителни продукти, които съдържат други важни хранителни вещества. Целта на данъка не е хранителен режим без наситени мазнини, тъй като много продукти, които съдържат наситени мазнини, също представляват необходими хранителни продукти. |
| --- | --- |

(129)

В своето писмо Arla посочва, че целта на данъка върху наситените мазнини е да се насърчи спазването на по-добър хранителен режим, така че да се подобрят здравето и очакваната средна продължителност на живота на датското население. Освен това с оглед на постигането на тази обща цел Arla твърди, че целите на този косвен данък не са просто да се облагат всички хранителни продукти, съдържащи наситени мазнини, но и населението да се насочи към хранителни продукти, съдържащи по-малко наситени мазнини, без да се намалява приемът на здравословни и полезни хранителни продукти, които съдържат други важни хранителни вещества. Целта на данъка не е хранителен режим без наситени мазнини, тъй като много продукти, които съдържат наситени мазнини, също представляват необходими хранителни продукти.

| (130) | Arla също така твърди, че прагът за облагане от 2,3 % не е избирателен, тъй като хранителните продукти с по-малко от 2,3 % наситени мазнини се намират в различно фактическо и правно положение по отношение на целите на данъка върху наситените мазнини, когато се сравняват с продукти с по-високо съдържание на наситени мазнини. Облагането само на хранителни продукти с повече от 2,3 % мазнини допринася за целите на данъка. |
| --- | --- |

(130)

Arla също така твърди, че прагът за облагане от 2,3 % не е избирателен, тъй като хранителните продукти с по-малко от 2,3 % наситени мазнини се намират в различно фактическо и правно положение по отношение на целите на данъка върху наситените мазнини, когато се сравняват с продукти с по-високо съдържание на наситени мазнини. Облагането само на хранителни продукти с повече от 2,3 % мазнини допринася за целите на данъка.

| (131) | Arla също така обяснява как прагът от 2,3 % е основан на официалните препоръки за хранене по отношение на млякото за пиене към момента на въвеждане на данъка. В допълнение към това групата изброява ползите от млякото. На последно място Arla посочва, че млякото за пиене не се конкурира с останалите продукти. |
| --- | --- |

(131)

Arla също така обяснява как прагът от 2,3 % е основан на официалните препоръки за хранене по отношение на млякото за пиене към момента на въвеждане на данъка. В допълнение към това групата изброява ползите от млякото. На последно място Arla посочва, че млякото за пиене не се конкурира с останалите продукти.

6.   ДОКЛАД НА ECORYS

ДОКЛАД НА ECORYS

| (132) | Докладът „Данъци върху храните и тяхното въздействие върху конкурентоспособността на хранително-вкусовата промишленост“ представлява резултат от проучване, възложено от Европейската комисия, генерална дирекция „Предприятия и промишленост“. Проучването е проведено в периода 2013—2014 г. от Европейския консорциум относно конкурентоспособността и устойчивата промишлена политика (наричан по-нататък „консорциумът ECSIP“). Консорциумът се ръководи от Ecorys — Нидерландия и включва Cambridge Econometrics, Датския технологичен институт, Euromonitor, IDEA Consult, Института IFO и Виенския институт за икономически изследвания (WiiW), както и група специализирани подизпълнители и физически лица. В доклада се проучва ефектът от нехармонизираните данъци върху конкурентоспособността на хранително-вкусовата промишленост. Проучването включва анализ на датския данък върху наситените мазнини. Според доклада на ECORYS (вж. съображение 123) съществуват признаци, че данъкът върху наситените мазнини действително е постигнал основната си цел да повлияе на покупателните модели и също така е спомогнал да се финансират намаления на други данъци, но в замяна на огромни административни разходи за засегнатите дружества. |
| --- | --- |

(132)

Докладът „Данъци върху храните и тяхното въздействие върху конкурентоспособността на хранително-вкусовата промишленост“ представлява резултат от проучване, възложено от Европейската комисия, генерална дирекция „Предприятия и промишленост“. Проучването е проведено в периода 2013—2014 г. от Европейския консорциум относно конкурентоспособността и устойчивата промишлена политика (наричан по-нататък „консорциумът ECSIP“). Консорциумът се ръководи от Ecorys — Нидерландия и включва Cambridge Econometrics, Датския технологичен институт, Euromonitor, IDEA Consult, Института IFO и Виенския институт за икономически изследвания (WiiW), както и група специализирани подизпълнители и физически лица. В доклада се проучва ефектът от нехармонизираните данъци върху конкурентоспособността на хранително-вкусовата промишленост. Проучването включва анализ на датския данък върху наситените мазнини. Според доклада на ECORYS (вж. съображение 123) съществуват признаци, че данъкът върху наситените мазнини действително е постигнал основната си цел да повлияе на покупателните модели и също така е спомогнал да се финансират намаления на други данъци, но в замяна на огромни административни разходи за засегнатите дружества.

| (133) | Докладът на ECORYS включва проучването за иконометричен анализ „Датският данък върху наситените мазнини — краткосрочни ефекти върху консумацията, модели на заместване и потребителски цени на мазнините“ (59) Според този анализ въвеждането на данъка върху наситените мазнини в хранителните продукти е оказало въздействие на пазара на въпросните продукти, тъй като нивото на консумация на мазнини е спаднало с 10—15 %. При все това поради относително краткия период на данните, в който данъкът е бил в сила (девет месеца, коригиран за сезонни ефекти), при тълкуването на тези констатации от дългосрочна гледна точка следва да се подхожда с особено внимание. Икономическата обосновка предполага корекции в поведението и намаляване на консумацията на мазнини в дългосрочен план както за потребителите, така и за производителите, например посредством преформулиране на продукти с цел преминаване към продукти с по-ниско съдържание на наситени мазнини и др. В допълнение към намаляването на консумацията на мазнини, в проучването се откриват доказателства за заместване на продукти, като се отчита, че потребителите са намалили покупките на масло и са увеличили покупките на маргарин и на смеси (60). Аспектът, свързан с ефектите от заместване с продукти, които съдържат по-малко наситени мазнини, не е анализиран пряко. Ефектите на заместване могат да увеличат (ако заместващите продукти са по-здравословни) или да подронят (ако заместващите продукти съдържат например големи количества захар) преките стимулиращи ефекти на данъка (61). |
| --- | --- |

(133)

Докладът на ECORYS включва проучването за иконометричен анализ „Датският данък върху наситените мазнини — краткосрочни ефекти върху консумацията, модели на заместване и потребителски цени на мазнините“ (59) Според този анализ въвеждането на данъка върху наситените мазнини в хранителните продукти е оказало въздействие на пазара на въпросните продукти, тъй като нивото на консумация на мазнини е спаднало с 10—15 %. При все това поради относително краткия период на данните, в който данъкът е бил в сила (девет месеца, коригиран за сезонни ефекти), при тълкуването на тези констатации от дългосрочна гледна точка следва да се подхожда с особено внимание. Икономическата обосновка предполага корекции в поведението и намаляване на консумацията на мазнини в дългосрочен план както за потребителите, така и за производителите, например посредством преформулиране на продукти с цел преминаване към продукти с по-ниско съдържание на наситени мазнини и др. В допълнение към намаляването на консумацията на мазнини, в проучването се откриват доказателства за заместване на продукти, като се отчита, че потребителите са намалили покупките на масло и са увеличили покупките на маргарин и на смеси (60). Аспектът, свързан с ефектите от заместване с продукти, които съдържат по-малко наситени мазнини, не е анализиран пряко. Ефектите на заместване могат да увеличат (ако заместващите продукти са по-здравословни) или да подронят (ако заместващите продукти съдържат например големи количества захар) преките стимулиращи ефекти на данъка (61).

59

60

61

| (134) | Същевременно е установено, че административните разходи за дружествата във връзка с данъка са значителни. Изчислено е, че данъкът струва на дружествата в секторите за търговия на едро и дребно приблизително 200 милиона DKK (62) (приблизително 27 милиона EUR). |
| --- | --- |

(134)

Същевременно е установено, че административните разходи за дружествата във връзка с данъка са значителни. Изчислено е, че данъкът струва на дружествата в секторите за търговия на едро и дребно приблизително 200 милиона DKK (62) (приблизително 27 милиона EUR).

62

| (135) | Датската търговска палата попита 99 от своите членове (предимно организации на търговци на дребно) дали отчитат признаци, че данъкът върху наситените мазнини е насочил потребителите към по-здравословни продукти. Едва 12 % от членовете са посочили, че констатират такова развитие (63), което предполага, че ефектите на заместване подронват стимулиращия ефект на данъка, но към настоящия момент не съществува академичен анализ в подкрепа на това твърдение. |
| --- | --- |

(135)

Датската търговска палата попита 99 от своите членове (предимно организации на търговци на дребно) дали отчитат признаци, че данъкът върху наситените мазнини е насочил потребителите към по-здравословни продукти. Едва 12 % от членовете са посочили, че констатират такова развитие (63), което предполага, че ефектите на заместване подронват стимулиращия ефект на данъка, но към настоящия момент не съществува академичен анализ в подкрепа на това твърдение.

63

7.   ОЦЕНКА НА НАЛИЧИЕТО НА ПОМОЩ

ОЦЕНКА НА НАЛИЧИЕТО НА ПОМОЩ

| (136) | Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(136)

Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.

| (137) | Следователно за квалифицирането на дадена мярка като помощ по смисъла на тази разпоредба следва да са изпълнени следните кумулативни условия: i) мярката трябва да може да бъде приписана на държавата и да е финансирана чрез държавни ресурси; ii) тя трябва да предоставя икономическо предимство на предприятие; iii) това предимство трябва да бъде избирателно; и iv) мярката трябва да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията и да засяга търговията между държавите членки. |
| --- | --- |

(137)

Следователно за квалифицирането на дадена мярка като помощ по смисъла на тази разпоредба следва да са изпълнени следните кумулативни условия: i) мярката трябва да може да бъде приписана на държавата и да е финансирана чрез държавни ресурси; ii) тя трябва да предоставя икономическо предимство на предприятие; iii) това предимство трябва да бъде избирателно; и iv) мярката трябва да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията и да засяга търговията между държавите членки.

| (138) | В решението за откриване на процедурата Комисията изрази предварителното мнение, че мерки 1—3 и мерки 5—6 притежават всички характеристики на държавна помощ. По отношение на мярка 4 Комисията изрази мнението, че мярката не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(138)

В решението за откриване на процедурата Комисията изрази предварителното мнение, че мерки 1—3 и мерки 5—6 притежават всички характеристики на държавна помощ. По отношение на мярка 4 Комисията изрази мнението, че мярката не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

| (139) | По време на официалната процедура по разследване Комисията получи становища и коментари от Дания и от няколко заинтересовани страни. Що се отнася до мярка 4, по време на официалната процедура по разследване не бе установена информация, която да налага да се достигне до заключение, различно от посоченото в решението за откриване на процедурата. Следователно по отношение на мярка 4 Комисията е на мнение, че освобождаването не е избирателно, тъй като се отнася до продукти, които не се намират в сходно правно и фактическо положение с продуктите, обхванати от данъка. По-специално целите на данъка (съображение 166) са свързани с подобряването на здравето и хранителния режим на хората и от тази гледна точка продуктите, които не са предназначени за консумация от човека, не са съпоставими. Поради това мярка 4 не представлява държавна помощ. |
| --- | --- |

(139)

По време на официалната процедура по разследване Комисията получи становища и коментари от Дания и от няколко заинтересовани страни. Що се отнася до мярка 4, по време на официалната процедура по разследване не бе установена информация, която да налага да се достигне до заключение, различно от посоченото в решението за откриване на процедурата. Следователно по отношение на мярка 4 Комисията е на мнение, че освобождаването не е избирателно, тъй като се отнася до продукти, които не се намират в сходно правно и фактическо положение с продуктите, обхванати от данъка. По-специално целите на данъка (съображение 166) са свързани с подобряването на здравето и хранителния режим на хората и от тази гледна точка продуктите, които не са предназначени за консумация от човека, не са съпоставими. Поради това мярка 4 не представлява държавна помощ.

| (140) | Що се отнася до мерки 1—3, 5 и 6, Дания и някои заинтересовани страни изтъкнаха, че мерките не притежават всички характеристики на държавна помощ. Дания представи информация относно правните, административните и фактическите елементи на мерките, което налага да се преразгледа въпросът за наличието на държавна помощ по отношение на тези мерки. |
| --- | --- |

(140)

Що се отнася до мерки 1—3, 5 и 6, Дания и някои заинтересовани страни изтъкнаха, че мерките не притежават всички характеристики на държавна помощ. Дания представи информация относно правните, административните и фактическите елементи на мерките, което налага да се преразгледа въпросът за наличието на държавна помощ по отношение на тези мерки.

7.1.   Предимство за предприятия

Предимство за предприятия

| (141) | По смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС предимство е всяка икономическа полза, която едно предприятие не би могло да получи при нормални пазарни условия, т.е. при липса на държавна намеса. |
| --- | --- |

(141)

По смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС предимство е всяка икономическа полза, която едно предприятие не би могло да получи при нормални пазарни условия, т.е. при липса на държавна намеса.

| (142) | Точната форма на мярката не е от значение при установяването на това дали тя предоставя икономическо предимство на предприятието. Не само предоставянето на положителни икономически предимства е от значение за понятието за държавна помощ, но и освобождаването от икономически тежести (като например данъци) може също да представлява предимство. Последното представлява широка категория, обхващаща всяко облекчаване на разходите, които обикновено са включени в бюджета на дадено предприятие (64). Това понятие включва всички ситуации, при които икономическите оператори се освобождават от разходи, присъщи за техните стопански дейности. То обхваща по-специално ситуации, при които някои оператори не трябва да понасят разходите, които други сравними оператори обикновено поемат съгласно определен правен ред. |
| --- | --- |

(142)

Точната форма на мярката не е от значение при установяването на това дали тя предоставя икономическо предимство на предприятието. Не само предоставянето на положителни икономически предимства е от значение за понятието за държавна помощ, но и освобождаването от икономически тежести (като например данъци) може също да представлява предимство. Последното представлява широка категория, обхващаща всяко облекчаване на разходите, които обикновено са включени в бюджета на дадено предприятие (64). Това понятие включва всички ситуации, при които икономическите оператори се освобождават от разходи, присъщи за техните стопански дейности. То обхваща по-специално ситуации, при които някои оператори не трябва да понасят разходите, които други сравними оператори обикновено поемат съгласно определен правен ред.

64

| (143) | В тази връзка фактът, че определени продукти не са обхванати от данъка върху наситените мазнини, може да води до предимство за техните производители. Това означава, че тези продукти и техните производители, които представляват предприятия, предоставящи стоки на пазара, могат да се възползват от икономическо предимство под формата на облекчение от данъчната тежест, която потенциално произтича от данъка. |
| --- | --- |

(143)

В тази връзка фактът, че определени продукти не са обхванати от данъка върху наситените мазнини, може да води до предимство за техните производители. Това означава, че тези продукти и техните производители, които представляват предприятия, предоставящи стоки на пазара, могат да се възползват от икономическо предимство под формата на облекчение от данъчната тежест, която потенциално произтича от данъка.

| (144) | Въпросът дали данъчната тежест, произтичаща от данъка върху наситените мазнини, представлява „обичаен разход“ за всеки продукт или „разход, който обикновено е включен в бюджета на дадено предприятие“ налага оценка на съпоставимостта на продуктите с оглед на целите на налога. Такава оценка ще бъде направена в частта от настоящото решение, свързана със избирателността (вж. по-долу). |
| --- | --- |

(144)

Въпросът дали данъчната тежест, произтичаща от данъка върху наситените мазнини, представлява „обичаен разход“ за всеки продукт или „разход, който обикновено е включен в бюджета на дадено предприятие“ налага оценка на съпоставимостта на продуктите с оглед на целите на налога. Такава оценка ще бъде направена в частта от настоящото решение, свързана със избирателността (вж. по-долу).

7.2.   Наличие на държавни ресурси и приписване на държавата

Наличие на държавни ресурси и приписване на държавата

| (145) | Само предимства, предоставени пряко или косвено чрез държавни ресурси и основани на решение, което може да бъде приписано на държавата, могат да представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС (65). Отказът от приходи, които иначе биха били платени на държавата, също представлява прехвърляне на държавни ресурси (66). |
| --- | --- |

(145)

Само предимства, предоставени пряко или косвено чрез държавни ресурси и основани на решение, което може да бъде приписано на държавата, могат да представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС (65). Отказът от приходи, които иначе биха били платени на държавата, също представлява прехвърляне на държавни ресурси (66).

65

66

| (146) | Всички мерки, посочени в съображение 27 от настоящото решение, представляват резултат от законодателен акт, приет от датския парламент (Folketinget), и следователно могат да бъдат приписани на датската държава. |
| --- | --- |

(146)

Всички мерки, посочени в съображение 27 от настоящото решение, представляват резултат от законодателен акт, приет от датския парламент (Folketinget), и следователно могат да бъдат приписани на датската държава.

| (147) | Освен това, що се отнася до мерки 1—3 и 6, „недостигът“ на данъчни приходи поради предоставено от държавата членка освобождаване или намаляване на данъци изпълнява изискването за наличие на държавни ресурси, посочено в член 107, параграф 1 от ДФЕС (67). |
| --- | --- |

(147)

Освен това, що се отнася до мерки 1—3 и 6, „недостигът“ на данъчни приходи поради предоставено от държавата членка освобождаване или намаляване на данъци изпълнява изискването за наличие на държавни ресурси, посочено в член 107, параграф 1 от ДФЕС (67).

67

| (148) | По отношение на мярка 5 обаче не е изпълнено едно от условията на член 107, параграф 1 от ДФЕС, а именно наличието на държавни ресурси. За да се квалифицира дадена мярка като държавна помощ, не е достатъчно държава членка да наложи тежест на някои производители или да ги освободи от такава тежест в сравнение с други производители (68). Предимството, което националните производители на облагаеми продукти може да са имали поради увеличената административна тежест и произтичащите допълнителни разходи за вносителите/производителите на чуждестранни стоки в резултат на данъка за покритие, се дължи просто на факта, че данъкът се налага на много ранен етап в производствената верига, но не води до отказване от данъчни приходи от страна на Дания, на каквито в противен случай тя би имала законно право (вж. съображение 87). То може просто да е увеличило общите разходи за облаганите вносни продукти. Поради това Комисията е съгласна с Дания, че увеличената административна тежест и произтичащите допълнителни разходи за вносителите по мярка 5 не предполагат прехвърляне на държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС (вж. съображение 87). Не е необходимо да се оценява дали за тази мярка са изпълнени останалите условия за наличие на държавна помощ. |
| --- | --- |

(148)

По отношение на мярка 5 обаче не е изпълнено едно от условията на член 107, параграф 1 от ДФЕС, а именно наличието на държавни ресурси. За да се квалифицира дадена мярка като държавна помощ, не е достатъчно държава членка да наложи тежест на някои производители или да ги освободи от такава тежест в сравнение с други производители (68). Предимството, което националните производители на облагаеми продукти може да са имали поради увеличената административна тежест и произтичащите допълнителни разходи за вносителите/производителите на чуждестранни стоки в резултат на данъка за покритие, се дължи просто на факта, че данъкът се налага на много ранен етап в производствената верига, но не води до отказване от данъчни приходи от страна на Дания, на каквито в противен случай тя би имала законно право (вж. съображение 87). То може просто да е увеличило общите разходи за облаганите вносни продукти. Поради това Комисията е съгласна с Дания, че увеличената административна тежест и произтичащите допълнителни разходи за вносителите по мярка 5 не предполагат прехвърляне на държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС (вж. съображение 87). Не е необходимо да се оценява дали за тази мярка са изпълнени останалите условия за наличие на държавна помощ.

68

| (149) | Поради това Комисията заключава, че мярка 5 не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(149)

Поради това Комисията заключава, че мярка 5 не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

7.3.   Нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията

Нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията

| (150) | Нарушение на конкуренцията по смисъла на член 107, член 1 от Договора обикновено се установява, когато държавата предоставя финансово предимство на предприятие в либерализиран сектор, на който има или би могло да има конкуренция (69). Съдилищата на Съюза също така са постановили, че „когато предоставена от държава членка помощ укрепва позицията на определени предприятия спрямо тази на други конкурентни предприятия в рамките на вътре[съюзната] търговия, същата трябва да се счита за повлияна от помощта“ (70). |
| --- | --- |

(150)

Нарушение на конкуренцията по смисъла на член 107, член 1 от Договора обикновено се установява, когато държавата предоставя финансово предимство на предприятие в либерализиран сектор, на който има или би могло да има конкуренция (69). Съдилищата на Съюза също така са постановили, че „когато предоставена от държава членка помощ укрепва позицията на определени предприятия спрямо тази на други конкурентни предприятия в рамките на вътре[съюзната] търговия, същата трябва да се счита за повлияна от помощта“ (70).

69

70

| (151) | Производството на разглежданите в настоящия случай продукти се извършва в рамките на либерализиран сектор. Трансграничната търговия е от значение във връзка с тези продукти. Поради това всяко избирателно предимство, предоставено на някои от тези производители, има вероятност да засегне конкуренцията и трансграничната търговия. |
| --- | --- |

(151)

Производството на разглежданите в настоящия случай продукти се извършва в рамките на либерализиран сектор. Трансграничната търговия е от значение във връзка с тези продукти. Поради това всяко избирателно предимство, предоставено на някои от тези производители, има вероятност да засегне конкуренцията и трансграничната търговия.

7.4.   Избирателност

Избирателност

| (152) | Дадена мярка попада в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора, ако поставя в по-благоприятно положение „определени предприятия или производството на някои стоки“. Следователно не всички мерки, които поставят в по-благоприятно положение икономическите оператори, съответстват на понятието за помощ, а само онези, които предоставят предимство по избирателен начин на определени предприятия или категории от предприятия или на някои икономически сектори. |
| --- | --- |

(152)

Дадена мярка попада в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора, ако поставя в по-благоприятно положение „определени предприятия или производството на някои стоки“. Следователно не всички мерки, които поставят в по-благоприятно положение икономическите оператори, съответстват на понятието за помощ, а само онези, които предоставят предимство по избирателен начин на определени предприятия или категории от предприятия или на някои икономически сектори.

| (153) | За да установи дали дадена мярка е избирателна, Съдът често прилага или двуетапен, или триетапен анализ. При двуетапния метод на първо място трябва да се определи дали някои предприятия се облагодетелстват от предимство в сравнение с други, които се намират в сходно фактическо и правно положение; и на второ място се установява дали това разграничение може да бъде обосновано, тъй като е резултат от естеството или структурата на системата, в която те се вписват (71). |
| --- | --- |

(153)

За да установи дали дадена мярка е избирателна, Съдът често прилага или двуетапен, или триетапен анализ. При двуетапния метод на първо място трябва да се определи дали някои предприятия се облагодетелстват от предимство в сравнение с други, които се намират в сходно фактическо и правно положение; и на второ място се установява дали това разграничение може да бъде обосновано, тъй като е резултат от естеството или структурата на системата, в която те се вписват (71).

71

| (154) | От друга страна, при триетапния анализ (72):






  — | на първо място трябва да се определи референтната система; |
| --- | --- | --- |

(154)

От друга страна, при триетапния анализ (72):

72

—

на първо място трябва да се определи референтната система;

| — | на второ място трябва да се определи дали дадена мярка представлява дерогация от въпросната система, доколкото при нея се прави разграничение между икономически оператори, които с оглед на присъщите за системата цели се намират в сходно фактическо и правно положение. Ако въпросната мярка не представлява дерогация от референтната система, тя не е избирателна; |
| --- | --- |

—

на второ място трябва да се определи дали дадена мярка представлява дерогация от въпросната система, доколкото при нея се прави разграничение между икономически оператори, които с оглед на присъщите за системата цели се намират в сходно фактическо и правно положение. Ако въпросната мярка не представлява дерогация от референтната система, тя не е избирателна;

| — | ако обаче представлява дерогация (и следователно е prima facie избирателна), на третия етап трябва да бъде установено дали дерогацията е обоснована от естеството или от общата схема на референтната система. Ако prima facie избирателна мярка е обоснована от естеството или от общата схема на системата, тя не може да се счита за избирателна. |
| --- | --- |

—

ако обаче представлява дерогация (и следователно е prima facie избирателна), на третия етап трябва да бъде установено дали дерогацията е обоснована от естеството или от общата схема на референтната система. Ако prima facie избирателна мярка е обоснована от естеството или от общата схема на системата, тя не може да се счита за избирателна.

prima facie

prima facie

| (155) | По отношение на данъчните схеми Съдът е постановил, че избирателността на мярката по принцип следва да се оценява чрез триетапния анализ (73). На практика разликата между двата подхода е въпрос на педантизъм. Тя се изразява в разделяне на първия етап от триетапния подход на два отделни етапа. И при двата подхода е необходимо да се определи подходящата референтна рамка (74). |
| --- | --- |

(155)

По отношение на данъчните схеми Съдът е постановил, че избирателността на мярката по принцип следва да се оценява чрез триетапния анализ (73). На практика разликата между двата подхода е въпрос на педантизъм. Тя се изразява в разделяне на първия етап от триетапния подход на два отделни етапа. И при двата подхода е необходимо да се определи подходящата референтна рамка (74).

73

74

| (156) | В съответствие с решението по дело Gibraltar (75) въпросът кои предприятия се намират в сходно фактическо и правно положение е от решаващо значение за определянето на подходящата референтна рамка. От съдебната практика следва, че тази оценка произтича от целта на съответната мярка (76) и в по-общ план от целите, преследвани от системата, в която се вписва (77). Ако се разглежда по този начин, анализът на избирателността обхваща не само оценка дали дадена мярка представлява официална дерогация от конкретна референтна рамка, а най-вече оценка дали определено предприятие или предприятия получават предимство спрямо други предприятия, които се намират в сходно фактическо и правно положение (78). |
| --- | --- |

(156)

В съответствие с решението по дело Gibraltar (75) въпросът кои предприятия се намират в сходно фактическо и правно положение е от решаващо значение за определянето на подходящата референтна рамка. От съдебната практика следва, че тази оценка произтича от целта на съответната мярка (76) и в по-общ план от целите, преследвани от системата, в която се вписва (77). Ако се разглежда по този начин, анализът на избирателността обхваща не само оценка дали дадена мярка представлява официална дерогация от конкретна референтна рамка, а най-вече оценка дали определено предприятие или предприятия получават предимство спрямо други предприятия, които се намират в сходно фактическо и правно положение (78).

Gibraltar

75

76

77

78

| (157) | За целите на настоящото решение избирателността на мерките ще бъде оценена посредством триетапния анализ, описан в съображение 154. |
| --- | --- |

(157)

За целите на настоящото решение избирателността на мерките ще бъде оценена посредством триетапния анализ, описан в съображение 154.

7.4.1.   Референтна система

| (158) | Референтната система представлява целевият показател, спрямо който се оценява избирателността на дадена мярка. Тази система е съставена от последователен набор от правила, които се прилагат всеобщо — въз основа на обективни критерии — за всички предприятия, които попадат в обхвата, определен от целите на системата. |
| --- | --- |

(158)

Референтната система представлява целевият показател, спрямо който се оценява избирателността на дадена мярка. Тази система е съставена от последователен набор от правила, които се прилагат всеобщо — въз основа на обективни критерии — за всички предприятия, които попадат в обхвата, определен от целите на системата.

| (159) | Що се касае до данъците, референтната система обичайно се основава на елементи като данъчната основа, данъчно задължените лица, данъчното събитие и данъчните ставки. Същото важи за (самостоятелните) налози със специално предназначение, като например налозите върху определени продукти или дейности, оказващи отрицателно въздействие върху околната среда или здравето, които в действителност не са част от по-общата данъчна система. В резултат на това и при условие че граничните стойности на налога не са замислени по очевидно произволен или тенденциозен начин (79) — за да бъдат облагодетелствани някои продукти или определени дейности, които се намират в съпоставимо положение по отношение на логиката, залегнала във въпросните налози — референтната система по принцип представлява самият налог. При все това целта на облагане с данък или налог може да бъде свързана с допълнителни цели (например свързани със здравето, околната среда, градоустройството и др.), които надхвърлят чисто фискалните цели, и при установяване на общата референтна система за такава мярка тези допълнителни цели трябва да бъдат оценени по същия начин. |
| --- | --- |

(159)

Що се касае до данъците, референтната система обичайно се основава на елементи като данъчната основа, данъчно задължените лица, данъчното събитие и данъчните ставки. Същото важи за (самостоятелните) налози със специално предназначение, като например налозите върху определени продукти или дейности, оказващи отрицателно въздействие върху околната среда или здравето, които в действителност не са част от по-общата данъчна система. В резултат на това и при условие че граничните стойности на налога не са замислени по очевидно произволен или тенденциозен начин (79) — за да бъдат облагодетелствани някои продукти или определени дейности, които се намират в съпоставимо положение по отношение на логиката, залегнала във въпросните налози — референтната система по принцип представлява самият налог. При все това целта на облагане с данък или налог може да бъде свързана с допълнителни цели (например свързани със здравето, околната среда, градоустройството и др.), които надхвърлят чисто фискалните цели, и при установяване на общата референтна система за такава мярка тези допълнителни цели трябва да бъдат оценени по същия начин.

79

| (160) | В съответствие със съдебната практика (80) присъщите цели или вътрешната логика на дадена мярка трябва да бъдат определени, а оценката на избирателността (дискриминацията) да бъде извършена единствено въз основа на тези цели, а не на странични съображения. Сами по себе си, свързаните със здравето цели (или сходни цели във връзка с околната среда (81)) не могат да обосноват изключването на иначе избирателни мерки от обхвата на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Ако обаче бъде установено, че такава цел или дори няколко цели (например свързани със здравето, околната среда, градоустройството и др.) представляват част от вътрешната логика (присъщи цели) на данъка и системата, в която се вписва, на държавата членка може да се разреши да ги балансира и едновременно с това да гарантира тяхното спазване (82). В резултат на това балансиране и същевременно на преследването на цели може да се окаже, че въпреки привидната prima facie дискриминация от гледна точка на една цел, такова диференциране е оправдано (или предприятията не се намират в сходно положение) от гледна точка на друга, еднакво приложима цел. Позоваването на няколко цели обаче не следва да поражда произволна дискриминация и обосновката за всяко освобождаване от данъка (или прилагане на по-ниска данъчна ставка) трябва да е свързана с предварително определените присъщи цели на мярката, да се прилага последователно и да е видна от метода на облагане с данъка. |
| --- | --- |

(160)

В съответствие със съдебната практика (80) присъщите цели или вътрешната логика на дадена мярка трябва да бъдат определени, а оценката на избирателността (дискриминацията) да бъде извършена единствено въз основа на тези цели, а не на странични съображения. Сами по себе си, свързаните със здравето цели (или сходни цели във връзка с околната среда (81)) не могат да обосноват изключването на иначе избирателни мерки от обхвата на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Ако обаче бъде установено, че такава цел или дори няколко цели (например свързани със здравето, околната среда, градоустройството и др.) представляват част от вътрешната логика (присъщи цели) на данъка и системата, в която се вписва, на държавата членка може да се разреши да ги балансира и едновременно с това да гарантира тяхното спазване (82). В резултат на това балансиране и същевременно на преследването на цели може да се окаже, че въпреки привидната prima facie дискриминация от гледна точка на една цел, такова диференциране е оправдано (или предприятията не се намират в сходно положение) от гледна точка на друга, еднакво приложима цел. Позоваването на няколко цели обаче не следва да поражда произволна дискриминация и обосновката за всяко освобождаване от данъка (или прилагане на по-ниска данъчна ставка) трябва да е свързана с предварително определените присъщи цели на мярката, да се прилага последователно и да е видна от метода на облагане с данъка.

80

81

82

prima facie

| (161) | Въпросът дали i) се установява prima facie дискриминация от гледна точка на една цел, която впоследствие бива оправдана от гледна точка на всички цели, прилагани заедно, или ii) се установява просто, че не е налице дискриминация, тъй като предприятията не се намират в сходно правно и фактическо положение поради комбинираното прилагане на няколко цели, в крайна сметка е равнозначен и води до един и същ резултат, а именно липса на избирателност. От съображения за яснота в настоящия случай Комисията ще следва първия от тези два варианта за извършване на оценката. В съответствие с това като отправна точка ще се вземе целта за намаляване на приема на наситени мазнини, тъй като тази цел произтича от техническите характеристики на данъка, а именно от предмета или данъчното събитие, обхванато от този данък (83). Всяко отклонение от логиката, свързана с тази цел, ще бъде отбелязано като prima facie дискриминация (съображения 168—171), за които може да се окаже, че са основателни от гледна точка на естеството и логиката на цялостната система, която включва всички приложими цели. Този метод на представяне обаче не засяга съществуването на всички присъщи цели, преследвани от мярката, и определения от държавата членка ред на приоритетност във връзка с тях. |
| --- | --- |

(161)

Въпросът дали i) се установява prima facie дискриминация от гледна точка на една цел, която впоследствие бива оправдана от гледна точка на всички цели, прилагани заедно, или ii) се установява просто, че не е налице дискриминация, тъй като предприятията не се намират в сходно правно и фактическо положение поради комбинираното прилагане на няколко цели, в крайна сметка е равнозначен и води до един и същ резултат, а именно липса на избирателност. От съображения за яснота в настоящия случай Комисията ще следва първия от тези два варианта за извършване на оценката. В съответствие с това като отправна точка ще се вземе целта за намаляване на приема на наситени мазнини, тъй като тази цел произтича от техническите характеристики на данъка, а именно от предмета или данъчното събитие, обхванато от този данък (83). Всяко отклонение от логиката, свързана с тази цел, ще бъде отбелязано като prima facie дискриминация (съображения 168—171), за които може да се окаже, че са основателни от гледна точка на естеството и логиката на цялостната система, която включва всички приложими цели. Този метод на представяне обаче не засяга съществуването на всички присъщи цели, преследвани от мярката, и определения от държавата членка ред на приоритетност във връзка с тях.

prima facie

83

prima facie

| (162) | Що се отнася до разглежданата мярка, в съображение 80 от решението за откриване на процедурата референтната система се определя по следния начин: „В настоящия случай референтната система е датската данъчна система, и по-специално правилата за облагане на наситени мазнини в храните. Както е описано по-горе (в съображение 17 и сл.), съдържащите наситени мазнини продукти по принцип подлежат на облагане с данъка върху наситените мазнини. В съответствие с приложимите разпоредби от закона се начислява данък в размер на 16 DKK на килограм наситени мазнини в съответните храни“. Въз основа на предоставената от датските органи информация и документите, представени от трети страни, Комисията трябва да адаптира тази референтна система, така че да включва всички присъщи цели, преследвани от мярката, вж. съображение 166. |
| --- | --- |

(162)

Що се отнася до разглежданата мярка, в съображение 80 от решението за откриване на процедурата референтната система се определя по следния начин: „В настоящия случай референтната система е датската данъчна система, и по-специално правилата за облагане на наситени мазнини в храните. Както е описано по-горе (в съображение 17 и сл.), съдържащите наситени мазнини продукти по принцип подлежат на облагане с данъка върху наситените мазнини. В съответствие с приложимите разпоредби от закона се начислява данък в размер на 16 DKK на килограм наситени мазнини в съответните храни“. Въз основа на предоставената от датските органи информация и документите, представени от трети страни, Комисията трябва да адаптира тази референтна система, така че да включва всички присъщи цели, преследвани от мярката, вж. съображение 166.

| (163) | В своето мнение относно решението за откриване на процедурата (вж. съображение 56 и сл. от настоящото решение) датските органи възразиха срещу представеното от Комисията определение на референтната система. Дания посочва, че референтната система следва да бъде определена от гледна точка на присъщите цели, преследвани от данъка. Според датските органи целите, преследвани от данъка върху наситените мазнини, са насърчаване на спазването на по-добър хранителен режим и подобряване на здравето на датското население чрез облагане на основните източници за прием на наситени мазнини в Дания, като същевременно се отчитат официалните насоки за хранителния режим. |
| --- | --- |

(163)

В своето мнение относно решението за откриване на процедурата (вж. съображение 56 и сл. от настоящото решение) датските органи възразиха срещу представеното от Комисията определение на референтната система. Дания посочва, че референтната система следва да бъде определена от гледна точка на присъщите цели, преследвани от данъка. Според датските органи целите, преследвани от данъка върху наситените мазнини, са насърчаване на спазването на по-добър хранителен режим и подобряване на здравето на датското население чрез облагане на основните източници за прием на наситени мазнини в Дания, като същевременно се отчитат официалните насоки за хранителния режим.

| (164) | Комисията отбелязва, че в коментарите към закона, изготвени за първото четене на закона в датския парламент, се посочва само, че целта на закона е „да насърчи спазването на по-добър хранителен режим и да подобри здравето на датското население“, както и че „това се постига чрез намаляване на приема на наситени мазнини посредством данък в размер на 16 DKK на килограм наситени мазнини в определени продукти [...]“. |
| --- | --- |

(164)

Комисията отбелязва, че в коментарите към закона, изготвени за първото четене на закона в датския парламент, се посочва само, че целта на закона е „да насърчи спазването на по-добър хранителен режим и да подобри здравето на датското население“, както и че „това се постига чрез намаляване на приема на наситени мазнини посредством данък в размер на 16 DKK на килограм наситени мазнини в определени продукти [...]“.

| (165) | Макар че в коментарите към закона не се посочват основни източници, в тях действително се прави препратка към препоръките за хранителния режим, които гласят, че мазнините следва да бъдат част от ежедневния хранителен режим и че е по-добре да се консумират ненаситени, отколкото наситени мазнини. Освен това в коментарите към закона се посочва, че данъкът следва да обхваща значителна част от обичайните храни, така че да се постигне възможно най-голям ефект върху консумацията, но същевременно да бъде възможно най-опростен и да се налага на ранен етап от производствената верига, за да се намали броят на предприятията, засегнати от административната тежест на данъка (регистриране, деклариране, плащане). |
| --- | --- |

(165)

Макар че в коментарите към закона не се посочват основни източници, в тях действително се прави препратка към препоръките за хранителния режим, които гласят, че мазнините следва да бъдат част от ежедневния хранителен режим и че е по-добре да се консумират ненаситени, отколкото наситени мазнини. Освен това в коментарите към закона се посочва, че данъкът следва да обхваща значителна част от обичайните храни, така че да се постигне възможно най-голям ефект върху консумацията, но същевременно да бъде възможно най-опростен и да се налага на ранен етап от производствената верига, за да се намали броят на предприятията, засегнати от административната тежест на данъка (регистриране, деклариране, плащане).

| (166) | В заключение, Комисията разбира референтната рамка (определяща предмета или данъчното събитие, обхванато от този данък (84)) по следния начин: данъкът е насочен към съдържанието на наситените мазнини, като с него се облага теглото на наситените мазнини в хранителните продукти, посочени в член 1 от закона, ако съдържанието на наситени мазнини в хранителния продукт надхвърля 2,3 % от теглото на продукта (съображение 15). За данъка е определена плоска ставка от 16 DKK на килограм наситени мазнини в съответния хранителен продукт (член 2 от закона, съображение 16). В член 3 от закона се определят операторите, които се облагат с данъка (съображение 17). Данъкът се налага с оглед на постигането на следните цели (присъщи цели):






  — | да се насърчи намаляване на приема на наситени мазнини и приемът да се пренасочи от продукти с по-високо съдържание на наситени мазнини към продукти с по-ниско съдържание на наситени мазнини; |
| --- | --- | --- |

(166)

В заключение, Комисията разбира референтната рамка (определяща предмета или данъчното събитие, обхванато от този данък (84)) по следния начин: данъкът е насочен към съдържанието на наситените мазнини, като с него се облага теглото на наситените мазнини в хранителните продукти, посочени в член 1 от закона, ако съдържанието на наситени мазнини в хранителния продукт надхвърля 2,3 % от теглото на продукта (съображение 15). За данъка е определена плоска ставка от 16 DKK на килограм наситени мазнини в съответния хранителен продукт (член 2 от закона, съображение 16). В член 3 от закона се определят операторите, които се облагат с данъка (съображение 17). Данъкът се налага с оглед на постигането на следните цели (присъщи цели):

84

—

да се насърчи намаляване на приема на наситени мазнини и приемът да се пренасочи от продукти с по-високо съдържание на наситени мазнини към продукти с по-ниско съдържание на наситени мазнини;

| — | като същевременно се отчитат официалните препоръки за хранителния режим, както и икономическата и административната ефикасност. |
| --- | --- |

—

като същевременно се отчитат официалните препоръки за хранителния режим, както и икономическата и административната ефикасност.

| (167) | Комисията отбелязва, че преследваните от данъка цели са свързани най-вече с общественото здраве (включително по-добър хранителен режим) и че в този контекст е допустимо едновременно с една и съща мярка да се преследват няколко цели, свързани с общественото здраве. |
| --- | --- |

(167)

Комисията отбелязва, че преследваните от данъка цели са свързани най-вече с общественото здраве (включително по-добър хранителен режим) и че в този контекст е допустимо едновременно с една и съща мярка да се преследват няколко цели, свързани с общественото здраве.

| (168) | Поради това акцентът на данъка (и обхванатото от него данъчно събитие) е облагането на теглото на наситени мазнини в хранителните продукти, като същевременно се преследват и други цели, свързани със здравето и хранителния режим (посочени в съображение 166 по-горе). |
| --- | --- |

(168)

Поради това акцентът на данъка (и обхванатото от него данъчно събитие) е облагането на теглото на наситени мазнини в хранителните продукти, като същевременно се преследват и други цели, свързани със здравето и хранителния режим (посочени в съображение 166 по-горе).

| (169) | Съгласно логиката на целта, свързана с наситените мазнини, всеки продукт, който съдържа наситени мазнини, би се намирал в сходно положение с продуктите, обхванати от данъка (prima facie избирателност). Поради това съдържанието на наситени мазнини следва да представлява целевият критерий за оценка дали е налице prima facie дискриминация чрез необлагане на определени продукти. Както обаче ще бъде обяснено по-нататък, изключенията във връзка с други цели, свързани със здравето и хранителния режим, обяснени по-горе и обобщени в съображение 166, които са били преследвани при замислянето на данъка, могат да се считат за обосновани съгласно логиката на системата, която е насочена към подобряване на общественото здраве. Други основания за евентуална обосновка, присъща за данъчната система, могат да бъдат например необходимостта да се противодейства на измамите или на отклоненията от данъчно облагане, административната управляемост, принципът на неутралност на данъка или необходимостта да се избягва двойното данъчно облагане (съображение 176). |
| --- | --- |

(169)

Съгласно логиката на целта, свързана с наситените мазнини, всеки продукт, който съдържа наситени мазнини, би се намирал в сходно положение с продуктите, обхванати от данъка (prima facie избирателност). Поради това съдържанието на наситени мазнини следва да представлява целевият критерий за оценка дали е налице prima facie дискриминация чрез необлагане на определени продукти. Както обаче ще бъде обяснено по-нататък, изключенията във връзка с други цели, свързани със здравето и хранителния режим, обяснени по-горе и обобщени в съображение 166, които са били преследвани при замислянето на данъка, могат да се считат за обосновани съгласно логиката на системата, която е насочена към подобряване на общественото здраве. Други основания за евентуална обосновка, присъща за данъчната система, могат да бъдат например необходимостта да се противодейства на измамите или на отклоненията от данъчно облагане, административната управляемост, принципът на неутралност на данъка или необходимостта да се избягва двойното данъчно облагане (съображение 176).

prima facie

prima facie

| (170) | Не изглежда данъкът да е бил замислен по очевидно произволен или тенденциозен начин, за да бъдат облагодетелствани някои продукти или определени дейности, които се намират в съпоставимо положение по отношение на логиката, залегнала в основата на въпросния данък (85). Общият замисъл на данъка е обоснован, като се отчетат всички присъщи цели, които преследва. |
| --- | --- |

(170)

Не изглежда данъкът да е бил замислен по очевидно произволен или тенденциозен начин, за да бъдат облагодетелствани някои продукти или определени дейности, които се намират в съпоставимо положение по отношение на логиката, залегнала в основата на въпросния данък (85). Общият замисъл на данъка е обоснован, като се отчетат всички присъщи цели, които преследва.

85

| (171) | Комисията счита, че референтната система следва да се състои prima facie от всички продукти, съдържащи наситени мазнини — т.е. и онези продукти, които не са обхванати от данъка — и проучва дали необлагането на въпросните други продукти може да бъде обосновано съгласно логиката на референтната система и с оглед на всички цели, които се вписват в нея. |
| --- | --- |

(171)

Комисията счита, че референтната система следва да се състои prima facie от всички продукти, съдържащи наситени мазнини — т.е. и онези продукти, които не са обхванати от данъка — и проучва дали необлагането на въпросните други продукти може да бъде обосновано съгласно логиката на референтната система и с оглед на всички цели, които се вписват в нея.

prima facie

7.4.2.   Дерогация от референтната система (prima facie избирателност)

| (172) | Като втора стъпка следва да се проучи дали необлагането на определени продукти представлява дерогация от референтната система. |
| --- | --- |

(172)

Като втора стъпка следва да се проучи дали необлагането на определени продукти представлява дерогация от референтната система.

| (173) | Както бе посочено по-горе, съгласно логиката на целта, свързана с консумацията на наситени мазнини, всеки продукт, който съдържа наситени мазнини, би се намирал в сходно положение с продуктите, обхванати от данъка. Поради това изключването на продукти, съдържащи наситени мазнини, от обхвата на данъка би било prima facie избирателно. |
| --- | --- |

(173)

Както бе посочено по-горе, съгласно логиката на целта, свързана с консумацията на наситени мазнини, всеки продукт, който съдържа наситени мазнини, би се намирал в сходно положение с продуктите, обхванати от данъка. Поради това изключването на продукти, съдържащи наситени мазнини, от обхвата на данъка би било prima facie избирателно.

prima facie

| (174) | С оглед на целта, свързана с облагането на продукти, съдържащи наситени мазнини, следните продукти (които съдържат наситени мазнини) изглежда се намират в сходно фактическо и правно положение с продуктите, обхванати от данъка, и поради това тяхното необлагане изглежда prima facie избирателно, както е установено в съображение 86 от решението за откриване на процедурата:






  — | Мярка 1: пропускане на определени хранителни продукти в списъка на хранителни продукти в член 1 от закона, върху които се налага данъкът, описани подробно в раздел 2.1.8.1 от решението за откриване на процедурата. |
| --- | --- | --- |

(174)

С оглед на целта, свързана с облагането на продукти, съдържащи наситени мазнини, следните продукти (които съдържат наситени мазнини) изглежда се намират в сходно фактическо и правно положение с продуктите, обхванати от данъка, и поради това тяхното необлагане изглежда prima facie избирателно, както е установено в съображение 86 от решението за откриване на процедурата:

prima facie

—

Мярка 1: пропускане на определени хранителни продукти в списъка на хранителни продукти в член 1 от закона, върху които се налага данъкът, описани подробно в раздел 2.1.8.1 от решението за откриване на процедурата.

| — | Мярка 2: освобождаване от облагане на хранителни продукти със съдържание на наситени мазнини, ненадвишаващо 2,3 %, описани подробно в раздел 2.1.8.2 от решението за откриване на процедурата. |
| --- | --- |

—

Мярка 2: освобождаване от облагане на хранителни продукти със съдържание на наситени мазнини, ненадвишаващо 2,3 %, описани подробно в раздел 2.1.8.2 от решението за откриване на процедурата.

| — | Мярка 3: освобождаване от данъка на предприятия, чиито годишни продажби на облагаеми хранителни продукти възлизат общо на 50 000 DKK или по-малко, описани подробно в раздел 2.1.8.3 от решението за откриване на процедурата. |
| --- | --- |

—

Мярка 3: освобождаване от данъка на предприятия, чиито годишни продажби на облагаеми хранителни продукти възлизат общо на 50 000 DKK или по-малко, описани подробно в раздел 2.1.8.3 от решението за откриване на процедурата.

| (175) | Комисията ще разгледа повторно дали изключенията и освобождаванията, във връзка с които бяха изразени съмнения в решението за откриване на процедурата, са обосновани с оглед на целите на закона. |
| --- | --- |

(175)

Комисията ще разгледа повторно дали изключенията и освобождаванията, във връзка с които бяха изразени съмнения в решението за откриване на процедурата, са обосновани с оглед на целите на закона.

7.4.3   Обосноваване от логиката на данъчната система

Обосноваване от логиката на данъчната система

| (176) | Когато дадена мярка е prima facie избирателна, в рамките на третия етап трябва да се оцени дали дерогацията може да бъде обоснована от логиката на системата. Такъв е случаят, когато мярка произтича пряко от присъщите основни или ръководни принципи на референтната система или когато е резултат от присъщите механизми, които са необходими за функционирането и ефективността на системата (86). За разлика от това, не е възможно да се изтъкват странични за системата цели на политиката, които не са присъщи за системата (87). Базата за евентуална обосновка би могла да бъде например необходимостта да се противодейства на измамите или на отклоненията от данъчно облагане, необходимостта да се вземат предвид конкретни счетоводни изисквания, административната управляемост, принципът на данъчна неутралност (88), прогресивното естество на подоходния данък и преразпределителната му цел, необходимостта да се избягва двойното данъчно облагане (89) или целта да се оптимизира събирането на данъчните задължения. Освен това Комисията е признала преследването на множество цели, свързани със здравето, като валидно основание за такива дерогации (90) (91). |
| --- | --- |

(176)

Когато дадена мярка е prima facie избирателна, в рамките на третия етап трябва да се оцени дали дерогацията може да бъде обоснована от логиката на системата. Такъв е случаят, когато мярка произтича пряко от присъщите основни или ръководни принципи на референтната система или когато е резултат от присъщите механизми, които са необходими за функционирането и ефективността на системата (86). За разлика от това, не е възможно да се изтъкват странични за системата цели на политиката, които не са присъщи за системата (87). Базата за евентуална обосновка би могла да бъде например необходимостта да се противодейства на измамите или на отклоненията от данъчно облагане, необходимостта да се вземат предвид конкретни счетоводни изисквания, административната управляемост, принципът на данъчна неутралност (88), прогресивното естество на подоходния данък и преразпределителната му цел, необходимостта да се избягва двойното данъчно облагане (89) или целта да се оптимизира събирането на данъчните задължения. Освен това Комисията е признала преследването на множество цели, свързани със здравето, като валидно основание за такива дерогации (90) (91).

prima facie

86

87

88

89

90

91

7.4.3.1.   
  Мярка 1

Мярка 1

| (177) | Мерки 1 и 2 се отнасят до освобождаването от облагане на всички хранителни продукти, които не са посочени в член 1 от закона. Мярка 2 ще бъде оценена отделно по-долу, но и двете мерки са свързани с прилагането на различни критерии (съображение 181) за определяне на облагаемите продукти в член 1 от закона, наричани основни източници на наситени мазнини. Жалбоподателят изтъква, че определени хранителни продукти са освободени от данъка, докато други не са, въпреки че допринасят в една и съща степен за консумацията на наситени мазнини. Жалбоподателят подчертава специално разграничението между риба, яйца и месо от домашни птици. Рибата и яйцата не се облагат с данъка, докато пилешкото месо се облага, въпреки че техният принос към консумацията на наситени мазнини е сходен (вж. съображение 52 от решението за откриване на процедурата). |
| --- | --- |

(177)

Мерки 1 и 2 се отнасят до освобождаването от облагане на всички хранителни продукти, които не са посочени в член 1 от закона. Мярка 2 ще бъде оценена отделно по-долу, но и двете мерки са свързани с прилагането на различни критерии (съображение 181) за определяне на облагаемите продукти в член 1 от закона, наричани основни източници на наситени мазнини. Жалбоподателят изтъква, че определени хранителни продукти са освободени от данъка, докато други не са, въпреки че допринасят в една и съща степен за консумацията на наситени мазнини. Жалбоподателят подчертава специално разграничението между риба, яйца и месо от домашни птици. Рибата и яйцата не се облагат с данъка, докато пилешкото месо се облага, въпреки че техният принос към консумацията на наситени мазнини е сходен (вж. съображение 52 от решението за откриване на процедурата).

| (178) | В съображение 30 от решението за откриване на процедурата Комисията изброи основните продукти, които не се облагат, тъй като не са посочени в член 1 от закона. Предварителното мнение на Комисията бе, че облаганите и необлаганите продукти се намират в сходно фактическо и правно положение с оглед на присъщата цел на референтната система и че изключването на продуктите от член 1, точки i)—vii) от закона представлява държавна помощ за производителите на всички продукти, които не са обхванати от тези разпоредби. От Дания бе поискано да предостави допълнителна обосновка за изключенията, за да може Комисията евентуално ги приеме. |
| --- | --- |

(178)

В съображение 30 от решението за откриване на процедурата Комисията изброи основните продукти, които не се облагат, тъй като не са посочени в член 1 от закона. Предварителното мнение на Комисията бе, че облаганите и необлаганите продукти се намират в сходно фактическо и правно положение с оглед на присъщата цел на референтната система и че изключването на продуктите от член 1, точки i)—vii) от закона представлява държавна помощ за производителите на всички продукти, които не са обхванати от тези разпоредби. От Дания бе поискано да предостави допълнителна обосновка за изключенията, за да може Комисията евентуално ги приеме.

| (179) | При все това въз основа на предоставената от датските органи информация и документите, представени от трети страни, Комисията е на мнение, че съществуват причини да се отклони от посочената в решението за откриване на процедурата предварителна оценка по отношение на мярка 1. |
| --- | --- |

(179)

При все това въз основа на предоставената от датските органи информация и документите, представени от трети страни, Комисията е на мнение, че съществуват причини да се отклони от посочената в решението за откриване на процедурата предварителна оценка по отношение на мярка 1.

| (180) | Въпреки че необлагането на храни (предназначени за консумация от човека), които съдържат наситени мазнини, е prima facie избирателно, ако тези изключения са насочени към подобряване на здравето и насърчаване на по-добър хранителен режим (присъщите цели на данъка), както е посочено в съображение 31, те могат да бъдат обосновани съгласно общата логика на системата. |
| --- | --- |

(180)

Въпреки че необлагането на храни (предназначени за консумация от човека), които съдържат наситени мазнини, е prima facie избирателно, ако тези изключения са насочени към подобряване на здравето и насърчаване на по-добър хранителен режим (присъщите цели на данъка), както е посочено в съображение 31, те могат да бъдат обосновани съгласно общата логика на системата.

prima facie

| (181) | В настоящия случай датските органи са установили списък от хранителни продукти, които да бъдат облагани въз основа на пет критерия: i) прилагане на прага от 2,3 %, който е оценен в мярка 2, ii) консумираните количества от продукта и iii) действителното съдържание на наситени мазнини в продукта (съображение 38), iv) липса на противоречие с официалните насоки за хранителния режим (съображение 37) и v) вземане на мерки близките заместители на основните източници на наситени мазнини също да се облагат с данъка (съображение 44). Поради това целта на данъка не е да се елиминира цялата консумация на наситени мазнини, а по-скоро действията да се насочат към основните източници, т.е. продукти с високо съдържание на наситени мазнини, които се консумират относително често, така че да се намали приемът на наситени мазнини и да се стимулира преминаване към консумация на хранителни продукти с повече ползи за здравето, като същевременно не се противоречи на официалните насоки за хранителния режим и се вземат мерки близките заместители на основните източници на наситени мазнини също да се облагат с данъка. |
| --- | --- |

(181)

В настоящия случай датските органи са установили списък от хранителни продукти, които да бъдат облагани въз основа на пет критерия: i) прилагане на прага от 2,3 %, който е оценен в мярка 2, ii) консумираните количества от продукта и iii) действителното съдържание на наситени мазнини в продукта (съображение 38), iv) липса на противоречие с официалните насоки за хранителния режим (съображение 37) и v) вземане на мерки близките заместители на основните източници на наситени мазнини също да се облагат с данъка (съображение 44). Поради това целта на данъка не е да се елиминира цялата консумация на наситени мазнини, а по-скоро действията да се насочат към основните източници, т.е. продукти с високо съдържание на наситени мазнини, които се консумират относително често, така че да се намали приемът на наситени мазнини и да се стимулира преминаване към консумация на хранителни продукти с повече ползи за здравето, като същевременно не се противоречи на официалните насоки за хранителния режим и се вземат мерки близките заместители на основните източници на наситени мазнини също да се облагат с данъка.

7.4.3.1.1.   Продукти, освободени от данъка най-вече поради малкия обем на консумация на продукта или малкото действително съдържание на наситени мазнини в продукта

Продукти, освободени от данъка най-вече поради малкия обем на консумация на продукта или малкото действително съдържание на наситени мазнини в продукта

| (182) | Както е отбелязано в съображение 46, хранителните продукти, които допринасят с 1 % или по-малко към общия прием на наситени мазнини (например риба, яйца, ядки и семена), не се считат за основни източници за прием на наситени мазнини. Това може да се дължи или на факта, че като цяло обемът на консумация на продукта от населението е малък, или на факта, че действителното съдържание на наситени мазнини в продукта е малко. Макар че за освобождаване на рибата от данъчно облагане е имало и причини, свързани с националните насоки за хранене (съображение 197), по отношение на яйцата (92), ядките и семената основната причина е малкият им принос към общия прием на наситени мазнини в Дания. |
| --- | --- |

(182)

Както е отбелязано в съображение 46, хранителните продукти, които допринасят с 1 % или по-малко към общия прием на наситени мазнини (например риба, яйца, ядки и семена), не се считат за основни източници за прием на наситени мазнини. Това може да се дължи или на факта, че като цяло обемът на консумация на продукта от населението е малък, или на факта, че действителното съдържание на наситени мазнини в продукта е малко. Макар че за освобождаване на рибата от данъчно облагане е имало и причини, свързани с националните насоки за хранене (съображение 197), по отношение на яйцата (92), ядките и семената основната причина е малкият им принос към общия прием на наситени мазнини в Дания.

92

| (183) | Що се отнася до рибата и яйцата, трябва да се отбележи, че със своя незначителен принос от 1 % (поотделно) към консумацията на наситени мазнини тези продукти не представляват основни източници на наситени мазнини в съответствие с намерението на датския законодател. Поради това е логично рибата и яйцата да бъдат изключени от обхвата на данъка. Месото от домашни птици се определя като месо в номенклатурата и в съответствие с Директива 2000/13/ЕО (вж. съображение 42). Тъй като месото от домашни птици се счита за вид месо и съответно за основен източник на наситени мазнини, неговото включване в обхвата на член 1, точка 1) от закона е логично и обосновано. Що се отнася до ядките и семената, в съображение 46 се отбелязва техният малък принос към приема на наситени мазнини. |
| --- | --- |

(183)

Що се отнася до рибата и яйцата, трябва да се отбележи, че със своя незначителен принос от 1 % (поотделно) към консумацията на наситени мазнини тези продукти не представляват основни източници на наситени мазнини в съответствие с намерението на датския законодател. Поради това е логично рибата и яйцата да бъдат изключени от обхвата на данъка. Месото от домашни птици се определя като месо в номенклатурата и в съответствие с Директива 2000/13/ЕО (вж. съображение 42). Тъй като месото от домашни птици се счита за вид месо и съответно за основен източник на наситени мазнини, неговото включване в обхвата на член 1, точка 1) от закона е логично и обосновано. Що се отнася до ядките и семената, в съображение 46 се отбелязва техният малък принос към приема на наситени мазнини.

| (184) | Както е описано в раздел 4.1.3 по-горе, необлаганите продукти не се класифицират като основни източници за приема на наситени мазнини в Дания, нито като преки заместители на облагани продукти в съответствие с член 1, точка 7) от закона. |
| --- | --- |

(184)

Както е описано в раздел 4.1.3 по-горе, необлаганите продукти не се класифицират като основни източници за приема на наситени мазнини в Дания, нито като преки заместители на облагани продукти в съответствие с член 1, точка 7) от закона.

| (185) | Следва да се припомни, че наситените мазнини в преработени хранителни продукти — например хляб, пържени картофки и бонбони — се облагат чрез облагане на съставките (вж. съображение 41). |
| --- | --- |

(185)

Следва да се припомни, че наситените мазнини в преработени хранителни продукти — например хляб, пържени картофки и бонбони — се облагат чрез облагане на съставките (вж. съображение 41).

| (186) | Чрез облагане с данъка на ранен етап във веригата на доставки също така се създава стимул за производителите на преработени хранителни продукти да използват най-здравословните съставки, т.е. които съдържат по-малко наситени мазнини (вж. съображение 90). |
| --- | --- |

(186)

Чрез облагане с данъка на ранен етап във веригата на доставки също така се създава стимул за производителите на преработени хранителни продукти да използват най-здравословните съставки, т.е. които съдържат по-малко наситени мазнини (вж. съображение 90).

| (187) | За да се постигнат целите на закона, при определянето на облагаемите продукти е трябвало да се разгледа въпросът дали нивата на консумация на конкретни продукти отговарят на националните насоки за здравословен хранителен режим. |
| --- | --- |

(187)

За да се постигнат целите на закона, при определянето на облагаемите продукти е трябвало да се разгледа въпросът дали нивата на консумация на конкретни продукти отговарят на националните насоки за здравословен хранителен режим.

| (188) | Поради това решението даден продукт да се посочи като облагаем продукт в член 1 от закона е било основано както на съдържанието на наситени мазнини във всеки отделен продукт, така и на съображения дали нивата на консумация на конкретни продукти отговарят на националните насоки за здравословен хранителен режим, както и на другите критерии, посочени в съображение 181. |
| --- | --- |

(188)

Поради това решението даден продукт да се посочи като облагаем продукт в член 1 от закона е било основано както на съдържанието на наситени мазнини във всеки отделен продукт, така и на съображения дали нивата на консумация на конкретни продукти отговарят на националните насоки за здравословен хранителен режим, както и на другите критерии, посочени в съображение 181.

| (189) | Като общо правило такъв подход е съгласуван с политиките на ЕС, насочени към намаляване на приема на наситени мазнини, и с констатациите на Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ). |
| --- | --- |

(189)

Като общо правило такъв подход е съгласуван с политиките на ЕС, насочени към намаляване на приема на наситени мазнини, и с констатациите на Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ).

| (190) | Според ЕОБХ във всички държави членки са налице проблеми, свързани с общественото здраве, които се дължат на хранителния режим и на някои неблагоприятни тенденции в моделите на консумация на храни (93). През 2005 г. Комисията поиска от ЕОБХ да разработи насоки, предназначени за европейското население като цяло, които да съдържат съвети за здравословно хранене на ниво категории храни и могат да спомогнат за поддържане на добро здраве чрез оптимално хранене (основани на храните насоки за хранителния режим). В своето научно становище от 2009 г. за установяване на основани на храните насоки за хранителния режим ЕОБХ заключи, че с оглед на разликите в здравословните проблеми, хранителните режими и начина на живот в държавите — членки на ЕС, такива насоки „трябва да бъдат основани директно на връзките между хранителния режим и болестите, които са от особено значение за конкретната държава“ (94). |
| --- | --- |

(190)

Според ЕОБХ във всички държави членки са налице проблеми, свързани с общественото здраве, които се дължат на хранителния режим и на някои неблагоприятни тенденции в моделите на консумация на храни (93). През 2005 г. Комисията поиска от ЕОБХ да разработи насоки, предназначени за европейското население като цяло, които да съдържат съвети за здравословно хранене на ниво категории храни и могат да спомогнат за поддържане на добро здраве чрез оптимално хранене (основани на храните насоки за хранителния режим). В своето научно становище от 2009 г. за установяване на основани на храните насоки за хранителния режим ЕОБХ заключи, че с оглед на разликите в здравословните проблеми, хранителните режими и начина на живот в държавите — членки на ЕС, такива насоки „трябва да бъдат основани директно на връзките между хранителния режим и болестите, които са от особено значение за конкретната държава“ (94).

93

94

| (191) | В това становище ЕОБХ разработи общи принципи и различни етапи, които могат да се прилагат при разработването на основани на храните насоки за хранителния режим на национално равнище. Свързаните със здравето аспекти трябва да се отчетат на определените от ЕОБХ различни етапи от разработването на националните насоки, например „Определяне на връзки между хранителния режим и здравето“ (95), „Определяне на специфични за конкретната държава здравословни проблеми, свързани с хранителния режим“ (96), определяне на „Групи храни, представляващи източници на хранителни вещества от значение за общественото здраве“ (97) и „Групи храни с установена връзка със здравето“ (98). |
| --- | --- |

(191)

В това становище ЕОБХ разработи общи принципи и различни етапи, които могат да се прилагат при разработването на основани на храните насоки за хранителния режим на национално равнище. Свързаните със здравето аспекти трябва да се отчетат на определените от ЕОБХ различни етапи от разработването на националните насоки, например „Определяне на връзки между хранителния режим и здравето“ (95), „Определяне на специфични за конкретната държава здравословни проблеми, свързани с хранителния режим“ (96), определяне на „Групи храни, представляващи източници на хранителни вещества от значение за общественото здраве“ (97) и „Групи храни с установена връзка със здравето“ (98).

95

96

97

98

| (192) | През 2010 г. ЕОБХ публикува становище относно референтните стойности за хранителния режим за мазнини, в това число наситени мастни киселини, полиненаситени мастни киселини, мононенаситени мастни киселини, трансмастни киселини и холестерол, в което заключи, че приемът на наситени мазнини „следва да бъде възможно най-нисък в рамките на подходящ хранителен режим“ (99). В него се обяснява, че „подходящият хранителен режим подлежи на основани на храните насоки за хранителния режим и означава модел на хранене, който осигурява всички незаменими хранителни вещества в подходящи количества, както и осигуряващи енергия основни хранителни вещества в количества, за които е доказано, че поддържат здравословно състояние“ (100). |
| --- | --- |

(192)

През 2010 г. ЕОБХ публикува становище относно референтните стойности за хранителния режим за мазнини, в това число наситени мастни киселини, полиненаситени мастни киселини, мононенаситени мастни киселини, трансмастни киселини и холестерол, в което заключи, че приемът на наситени мазнини „следва да бъде възможно най-нисък в рамките на подходящ хранителен режим“ (99). В него се обяснява, че „подходящият хранителен режим подлежи на основани на храните насоки за хранителния режим и означава модел на хранене, който осигурява всички незаменими хранителни вещества в подходящи количества, както и осигуряващи енергия основни хранителни вещества в количества, за които е доказано, че поддържат здравословно състояние“ (100).

99

100

7.4.3.1.2.   Продукти, освободени от данъка най-вече поради националните насоки за здравословен хранителен режим

Продукти, освободени от данъка най-вече поради националните насоки за здравословен хранителен режим

| (193) | Независимо от съдържанието им на наситени мазнини, приемът на определени категории храни може, наред с другото, да понижи рисковете от възникване на сърдечносъдови болести. Поради това, ако приемът на такива категории храни вече е под препоръчаните количества, понижаването на техния прием може да влоши здравето въпреки намаляването на приема на наситени мазнини. |
| --- | --- |

(193)

Независимо от съдържанието им на наситени мазнини, приемът на определени категории храни може, наред с другото, да понижи рисковете от възникване на сърдечносъдови болести. Поради това, ако приемът на такива категории храни вече е под препоръчаните количества, понижаването на техния прием може да влоши здравето въпреки намаляването на приема на наситени мазнини.

| (194) | Поради това при разработването на мерките на политиката трябва да бъдат взети предвид и двата проблема — ефекти върху здравето от прекомерната консумация на определени хранителни вещества като наситени мазнини и отделно от това ефекти върху здравето от недостатъчната консумация на определени категории храни. |
| --- | --- |

(194)

Поради това при разработването на мерките на политиката трябва да бъдат взети предвид и двата проблема — ефекти върху здравето от прекомерната консумация на определени хранителни вещества като наситени мазнини и отделно от това ефекти върху здравето от недостатъчната консумация на определени категории храни.

| (195) | Официалните датски препоръки за здравословен начин на живот, публикувани от датската администрация по ветеринарните въпроси и храните, които са били прилагани в Дания по време на периода, когато законът е бил в сила, са обобщени в съображение 47. Те насърчават консумацията на плодове и зеленчуци, риба и рибни продукти, картофи, ориз, макаронени изделия и пълнозърнест хляб, месо и млечни продукти с ниско съдържание на мазнини (въпреки че тези продукти може да съдържат наситени мазнини). Те също така препоръчват да се консумират по-малко захар и мазнини (особено от млечни продукти и месо). В тях се посочва, че следва да се консумират по-скоро млечни продукти и месо с ниско съдържание на мазнини вместо такива с високо съдържание на мазнини и като част от здравословния хранителен режим се препоръчва дневен прием на 500 ml нискомаслени млечни продукти (вж. съображение 47). |
| --- | --- |

(195)

Официалните датски препоръки за здравословен начин на живот, публикувани от датската администрация по ветеринарните въпроси и храните, които са били прилагани в Дания по време на периода, когато законът е бил в сила, са обобщени в съображение 47. Те насърчават консумацията на плодове и зеленчуци, риба и рибни продукти, картофи, ориз, макаронени изделия и пълнозърнест хляб, месо и млечни продукти с ниско съдържание на мазнини (въпреки че тези продукти може да съдържат наситени мазнини). Те също така препоръчват да се консумират по-малко захар и мазнини (особено от млечни продукти и месо). В тях се посочва, че следва да се консумират по-скоро млечни продукти и месо с ниско съдържание на мазнини вместо такива с високо съдържание на мазнини и като част от здравословния хранителен режим се препоръчва дневен прием на 500 ml нискомаслени млечни продукти (вж. съображение 47).

| (196) | В своите коментари Дания демонстрира допълнително ползите за здравето от консумацията на зеленчуци, плодове, риба и нискомаслени млечни продукти и показа, че консумацията на тези продукти е под препоръчителния дневен прием (вж. раздел 4.1.4). Облагането с данък на тези продукти би понижило още повече техния прием, което би оказало неблагоприятен ефект върху еднакво приложимата цел на данъка, свързана с насоките за хранителния режим. По същия начин би било желателно от гледна точка на здравето и на хранителния режим и поради това би било в съответствие с целите на данъка, ако потребителите заменят продуктите с високо съдържание на наситени мазнини с продукти с по-ниско съдържание на наситени мазнини, например плодове и зеленчуци. |
| --- | --- |

(196)

В своите коментари Дания демонстрира допълнително ползите за здравето от консумацията на зеленчуци, плодове, риба и нискомаслени млечни продукти и показа, че консумацията на тези продукти е под препоръчителния дневен прием (вж. раздел 4.1.4). Облагането с данък на тези продукти би понижило още повече техния прием, което би оказало неблагоприятен ефект върху еднакво приложимата цел на данъка, свързана с насоките за хранителния режим. По същия начин би било желателно от гледна точка на здравето и на хранителния режим и поради това би било в съответствие с целите на данъка, ако потребителите заменят продуктите с високо съдържание на наситени мазнини с продукти с по-ниско съдържание на наситени мазнини, например плодове и зеленчуци.

| (197) | Що се отнася до рибата, Дания обясни (вж. съображения 52 и 53), че приемът на риба както от възрастни, така и от деца е по-малко от половината от препоръчителното количество. Рибата обаче съдържа незаменими мастни киселини, витамин D (в конкретни видове мазна риба), йод и селен, които трудно се набавят от други хранителни продукти. Ниският прием на риба допринася за липса на витамин D в датското население, поради което е желателно да се увеличи приемът на риба. Намаляването на консумацията на риба би било в разрез с официалните датски насоки за хранителния режим и съответно би попречило да се постигнат целите на закона. |
| --- | --- |

(197)

Що се отнася до рибата, Дания обясни (вж. съображения 52 и 53), че приемът на риба както от възрастни, така и от деца е по-малко от половината от препоръчителното количество. Рибата обаче съдържа незаменими мастни киселини, витамин D (в конкретни видове мазна риба), йод и селен, които трудно се набавят от други хранителни продукти. Ниският прием на риба допринася за липса на витамин D в датското население, поради което е желателно да се увеличи приемът на риба. Намаляването на консумацията на риба би било в разрез с официалните датски насоки за хранителния режим и съответно би попречило да се постигнат целите на закона.

| (198) | Жалбоподателят твърди, че няма доказателства, че понижението на приема на наситени мазнини в облаганите хранителни продукти означава цялостно понижение на консумацията на наситени мазнини и подобряване в общ план на здравето на датското население. MIFU твърди, че съществува риск заместването на облаганите хранителни продукти с необлагани хранителни продукти да доведе до увеличение на консумацията на наситени мазнини (вж. съображение 112). |
| --- | --- |

(198)

Жалбоподателят твърди, че няма доказателства, че понижението на приема на наситени мазнини в облаганите хранителни продукти означава цялостно понижение на консумацията на наситени мазнини и подобряване в общ план на здравето на датското население. MIFU твърди, че съществува риск заместването на облаганите хранителни продукти с необлагани хранителни продукти да доведе до увеличение на консумацията на наситени мазнини (вж. съображение 112).

| (199) | Както е обяснено по-горе (съображение 196), Дания е взела свързано с политиката решение да изключи такива заместващи продукти от данъка, така че да насочи населението към повишаване на консумацията на такива продукти именно защото оказват положителен ефект върху здравето. Предоставените и посочени по-горе доказателства подкрепят този подход. Жалбоподателят не е представил достатъчно сведения или доказателства, които да сочат обратното. |
| --- | --- |

(199)

Както е обяснено по-горе (съображение 196), Дания е взела свързано с политиката решение да изключи такива заместващи продукти от данъка, така че да насочи населението към повишаване на консумацията на такива продукти именно защото оказват положителен ефект върху здравето. Предоставените и посочени по-горе доказателства подкрепят този подход. Жалбоподателят не е представил достатъчно сведения или доказателства, които да сочат обратното.

| (200) | Напротив, според доклада на ECORYS има сведения, че данъкът върху наситените мазнини действително е повлиял на покупателните модели. Освен това в доклада на ECORY се представят доказателства, че нивото на консумация на мазнини се е понижило с 10—15 %. В него също така се представят доказателства за известно пренасочване на потребителите към по-здравословни продукти (вж. съображения 132—135 от настоящото решение). Изчисленията в икономическите проучвания относно ефекта върху поведението на потребителите показват, че данъкът действително е довел до спад с 10—15 % на нивото на консумираните мазнини (101). Освен това представеният в доклада на INCENTIVE анализ показва, че комбинираният ефект от изключването на хранителни продукти, които не представляват основни източници за приема на наситени мазнини, и на други хранителни продукти с ниско съдържание на наситени мазнини (т.е. продуктите, обхванати от мерки 1 и 2), е стимулирал промяна към търсене на по-здравословни хранителни продукти от страна на потребителите (102). |
| --- | --- |

(200)

Напротив, според доклада на ECORYS има сведения, че данъкът върху наситените мазнини действително е повлиял на покупателните модели. Освен това в доклада на ECORY се представят доказателства, че нивото на консумация на мазнини се е понижило с 10—15 %. В него също така се представят доказателства за известно пренасочване на потребителите към по-здравословни продукти (вж. съображения 132—135 от настоящото решение). Изчисленията в икономическите проучвания относно ефекта върху поведението на потребителите показват, че данъкът действително е довел до спад с 10—15 % на нивото на консумираните мазнини (101). Освен това представеният в доклада на INCENTIVE анализ показва, че комбинираният ефект от изключването на хранителни продукти, които не представляват основни източници за приема на наситени мазнини, и на други хранителни продукти с ниско съдържание на наситени мазнини (т.е. продуктите, обхванати от мерки 1 и 2), е стимулирал промяна към търсене на по-здравословни хранителни продукти от страна на потребителите (102).

101

комбинираният

102

| (201) | В този контекст трябва да се припомни, че както е посочено в член 168 от Договора за функционирането на Европейския съюз: „[д]ействията на Съюза са съобразени изцяло с отговорностите на държавите членки що се отнася до определянето на тяхната здравна политика [...]“. Поради това държавите членки разполагат с широка свобода на действие при проектирането на своите здравни политики. Освен ако тези решения на политиката не са очевидно погрешни или при тях не се взимат предвид ясни и недвусмислени научни доказателства, Комисията счита, че държавата членка носи отговорността да прецени дали е подходящо да определи стимули в една или друга посока. В съответствие с това държавите членки могат да определят няколко присъщи цели на даден данък, свързани със здравето и хранителния режим, могат да определят реда им на приоритетност, като ги балансират една спрямо друга, и същевременно да гарантират тяхното спазване (съображение 160). |
| --- | --- |

(201)

В този контекст трябва да се припомни, че както е посочено в член 168 от Договора за функционирането на Европейския съюз: „[д]ействията на Съюза са съобразени изцяло с отговорностите на държавите членки що се отнася до определянето на тяхната здравна политика [...]“. Поради това държавите членки разполагат с широка свобода на действие при проектирането на своите здравни политики. Освен ако тези решения на политиката не са очевидно погрешни или при тях не се взимат предвид ясни и недвусмислени научни доказателства, Комисията счита, че държавата членка носи отговорността да прецени дали е подходящо да определи стимули в една или друга посока. В съответствие с това държавите членки могат да определят няколко присъщи цели на даден данък, свързани със здравето и хранителния режим, могат да определят реда им на приоритетност, като ги балансират една спрямо друга, и същевременно да гарантират тяхното спазване (съображение 160).

[д]ействията на Съюза са съобразени изцяло с отговорностите на

7.4.3.1.3.   Обща оценка

Обща оценка

| (202) | На първо място, в настоящия случай Комисията не установи никакъв произвол или злоупотреба при определянето на основните източници на наситени мазнини, което е залегнало в основата на изключенията по мярка 1. Това определяне, което произтича от балансирането на свързаните със здравето и хранителния режим цели, представени под формата на критериите, посочени в съображение 181, е прилагано последователно и е обосновано надлежно от Дания. |
| --- | --- |

(202)

На първо място, в настоящия случай Комисията не установи никакъв произвол или злоупотреба при определянето на основните източници на наситени мазнини, което е залегнало в основата на изключенията по мярка 1. Това определяне, което произтича от балансирането на свързаните със здравето и хранителния режим цели, представени под формата на критериите, посочени в съображение 181, е прилагано последователно и е обосновано надлежно от Дания.

| (203) | В този контекст Комисията отбелязва, че включването на заместващи продукти за основните източници на наситени мазнини в обхвата на данъка — макар че въз основа на останалите критерии те не биха се класифицирали като основни източници — също е обосновано и не води до предоставяне на държавна помощ. Това разширяване на обхвата на данъка е мотивирано от целта да се ограничи нарушението на конкуренцията в резултат на данъка. Всички обосновки във връзка с опасенията за конкуренцията и равното третиране на конкуриращи се продукти са в съответствие с логиката на държавната помощ, доколкото в нейните рамки се разширява обхватът на облагаемите продукти и се намалява разликата между облаганите и необлаганите продукти. Същевременно тази логика създава изкуствено разграничение между продукти, които обичайно следва да се считат за второстепенни източници и съответно да не се облагат с данък. При все това не е предоставено предимство на производителите на продукти, обхванати от допълнителното облагане — напротив, те са поели допълнителни разходи. Ситуацията на предприятията, които са били в сходно положение (производители на второстепенни източници на наситени мазнини), но не са били облагани дори преди въвеждането на този четвърти критерий, не се е променила от факта, че някои други продукти са били облагани, защото представляват заместители. Поради това този вид дискриминация не е от значение от гледна точка на държавната помощ. |
| --- | --- |

(203)

В този контекст Комисията отбелязва, че включването на заместващи продукти за основните източници на наситени мазнини в обхвата на данъка — макар че въз основа на останалите критерии те не биха се класифицирали като основни източници — също е обосновано и не води до предоставяне на държавна помощ. Това разширяване на обхвата на данъка е мотивирано от целта да се ограничи нарушението на конкуренцията в резултат на данъка. Всички обосновки във връзка с опасенията за конкуренцията и равното третиране на конкуриращи се продукти са в съответствие с логиката на държавната помощ, доколкото в нейните рамки се разширява обхватът на облагаемите продукти и се намалява разликата между облаганите и необлаганите продукти. Същевременно тази логика създава изкуствено разграничение между продукти, които обичайно следва да се считат за второстепенни източници и съответно да не се облагат с данък. При все това не е предоставено предимство на производителите на продукти, обхванати от допълнителното облагане — напротив, те са поели допълнителни разходи. Ситуацията на предприятията, които са били в сходно положение (производители на второстепенни източници на наситени мазнини), но не са били облагани дори преди въвеждането на този четвърти критерий, не се е променила от факта, че някои други продукти са били облагани, защото представляват заместители. Поради това този вид дискриминация не е от значение от гледна точка на държавната помощ.

| (204) | Освен това посоченото разграничение между иначе второстепенни източници на наситени мазнини не представлява признак, че данъкът е замислен по произволен начин, какъвто е случаят в дело Gibraltar (съображение 156). Данъкът не е замислен по произволен начин, а чрез прилагането на последователен метод, който може да бъде съгласуван с цялостната логика на данъка. По отношение на последния аспект Комисията установява, че облагането на заместителите също е мярка, предназначена да повиши ефективността на данъка и да постигне свързаните със здравето и хранителния режим цели по по-целенасочен начин, като същевременно се избягва ненужна намеса в конкурентното положение на продуктите. Данъкът обичайно е бил предназначен да отклони потребителите от основните източници на мазнини, така че да се постигнат редица цели, свързани със здравето и хранителния режим. Тези цели биха могли да се постигнат по по-ефективен начин чрез целенасочен данък, който се приема от обществото и се прилага ефективно. Разширяването на обхвата, така че да се обхванат основните заместители на основните източници на наситени мазнини, е извършено с тази цел и се вписва в цялостната логика на системата. |
| --- | --- |

(204)

Освен това посоченото разграничение между иначе второстепенни източници на наситени мазнини не представлява признак, че данъкът е замислен по произволен начин, какъвто е случаят в дело Gibraltar (съображение 156). Данъкът не е замислен по произволен начин, а чрез прилагането на последователен метод, който може да бъде съгласуван с цялостната логика на данъка. По отношение на последния аспект Комисията установява, че облагането на заместителите също е мярка, предназначена да повиши ефективността на данъка и да постигне свързаните със здравето и хранителния режим цели по по-целенасочен начин, като същевременно се избягва ненужна намеса в конкурентното положение на продуктите. Данъкът обичайно е бил предназначен да отклони потребителите от основните източници на мазнини, така че да се постигнат редица цели, свързани със здравето и хранителния режим. Тези цели биха могли да се постигнат по по-ефективен начин чрез целенасочен данък, който се приема от обществото и се прилага ефективно. Разширяването на обхвата, така че да се обхванат основните заместители на основните източници на наситени мазнини, е извършено с тази цел и се вписва в цялостната логика на системата.

Gibraltar

| (205) | Поради това Комисията приема, че критериите за определяне на основните източници за прием на наситени мазнини са подходящи и не са произволни (съображения 170 и 181). |
| --- | --- |

(205)

Поради това Комисията приема, че критериите за определяне на основните източници за прием на наситени мазнини са подходящи и не са произволни (съображения 170 и 181).

| (206) | Второ, насочването на данъка само към основните източници е в съответствие с целите да се насърчи намаляване на приема на наситени мазнини и преминаване от прием на продукти с по-високо съдържание на наситени мазнини към прием на продукти с по-ниско съдържание на наситени мазнини, като същевременно се отчитат официалните препоръки за хранителния режим. Комисията е съгласна, че от гледна точка на здравето е допустимо данъкът да бъде насочен към основните източници и от облагане с данъка да се изключат второстепенните източници на наситени мазнини. Макар че изглежда възможно с данъка да се облага и съдържанието на наситени мазнини във второстепенни източници, от гледна точка на ефективността на данъка, и по-специално с оглед на целта да се повлияе на поведението на потребителите, е обосновано данъкът да се ограничи до основните източници. По този начин ценовата разлика между основните и второстепенните източници се повишава още повече и това отклонява населението в по-голяма степен от консумацията на основни източници именно защото оказват отрицателно въздействие върху здравето (вж. съображение 31). |
| --- | --- |

(206)

Второ, насочването на данъка само към основните източници е в съответствие с целите да се насърчи намаляване на приема на наситени мазнини и преминаване от прием на продукти с по-високо съдържание на наситени мазнини към прием на продукти с по-ниско съдържание на наситени мазнини, като същевременно се отчитат официалните препоръки за хранителния режим. Комисията е съгласна, че от гледна точка на здравето е допустимо данъкът да бъде насочен към основните източници и от облагане с данъка да се изключат второстепенните източници на наситени мазнини. Макар че изглежда възможно с данъка да се облага и съдържанието на наситени мазнини във второстепенни източници, от гледна точка на ефективността на данъка, и по-специално с оглед на целта да се повлияе на поведението на потребителите, е обосновано данъкът да се ограничи до основните източници. По този начин ценовата разлика между основните и второстепенните източници се повишава още повече и това отклонява населението в по-голяма степен от консумацията на основни източници именно защото оказват отрицателно въздействие върху здравето (вж. съображение 31).

| (207) | Поради това необлагането на второстепенните източници на наситени мазнини е обосновано с оглед на цялостната логика на системата, включително всички свързани със здравето и хранителния режим цели на данъка, посочени в съображение 166, по-специално целта да се намали консумацията на продукти, които са непропорционално вредни за здравето поради значителното съдържание в тях на наситени мазнини и липсата на други ползи за здравето. |
| --- | --- |

(207)

Поради това необлагането на второстепенните източници на наситени мазнини е обосновано с оглед на цялостната логика на системата, включително всички свързани със здравето и хранителния режим цели на данъка, посочени в съображение 166, по-специално целта да се намали консумацията на продукти, които са непропорционално вредни за здравето поради значителното съдържание в тях на наситени мазнини и липсата на други ползи за здравето.

| (208) | Поради това изключването на определени продукти в член 1 от закона, класифицирано като мярка 1 в раздел 2.1.8.1 от решението за откриване на процедурата и посочено в раздел 2.2 от настоящото решение, е обосновано от логиката на данъчната система, т.е. не е избирателно и не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(208)

Поради това изключването на определени продукти в член 1 от закона, класифицирано като мярка 1 в раздел 2.1.8.1 от решението за откриване на процедурата и посочено в раздел 2.2 от настоящото решение, е обосновано от логиката на данъчната система, т.е. не е избирателно и не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

7.4.3.2.   
  Мярка 2

Мярка 2

| (209) | С мярка 2 се освобождават от облагане всички хранителни продукти с общо съдържание с наситени мазнини от 2,3 % или по-малко, и по-специално млякото, и тя представлява един от петте критерия за определяне на облагаемите продукти в член 1 от закона (съображение 181). В решението за откриване на процедурата Комисията изрази предварителното мнение, че продуктите със съдържание на наситени мазнини от 2,3 % или по-малко (необлаганите продукти) се намират в сходно фактическо и правно положение в контекста на присъщата цел на референтната система като продуктите със съдържание на наситени мазнини над 2,3 % (облаганите продукти). Поради това в решението за откриване на процедурата бе заключено, че необлагането на продукти със съдържание на наситени мазнини от 2,3 % или по-малко е prima facie избирателно. |
| --- | --- |

(209)

С мярка 2 се освобождават от облагане всички хранителни продукти с общо съдържание с наситени мазнини от 2,3 % или по-малко, и по-специално млякото, и тя представлява един от петте критерия за определяне на облагаемите продукти в член 1 от закона (съображение 181). В решението за откриване на процедурата Комисията изрази предварителното мнение, че продуктите със съдържание на наситени мазнини от 2,3 % или по-малко (необлаганите продукти) се намират в сходно фактическо и правно положение в контекста на присъщата цел на референтната система като продуктите със съдържание на наситени мазнини над 2,3 % (облаганите продукти). Поради това в решението за откриване на процедурата бе заключено, че необлагането на продукти със съдържание на наситени мазнини от 2,3 % или по-малко е prima facie избирателно.

prima facie

| (210) | В решението за откриване на процедурата Комисията се позова на препоръките, отправени от комисията по превенция, а именно че с данъка следва да се облагат всички млечни продукти, включително млякото. Както обаче изтъкнаха датските органи в хода на процедурата по разследване, целта да се намали приемът на наситени мазнини, която е залегнала в основата на препоръките на комисията по превенция, не съвпада изцяло с целта на закона — да се насърчи спазването на по-добър хранителен режим и да се подобри здравето на датското население. Поради това е важно мярка 2 да се оцени повторно, като се отчетат всички цели на закона, свързани със здравето и хранителния режим. |
| --- | --- |

(210)

В решението за откриване на процедурата Комисията се позова на препоръките, отправени от комисията по превенция, а именно че с данъка следва да се облагат всички млечни продукти, включително млякото. Както обаче изтъкнаха датските органи в хода на процедурата по разследване, целта да се намали приемът на наситени мазнини, която е залегнала в основата на препоръките на комисията по превенция, не съвпада изцяло с целта на закона — да се насърчи спазването на по-добър хранителен режим и да се подобри здравето на датското население. Поради това е важно мярка 2 да се оцени повторно, като се отчетат всички цели на закона, свързани със здравето и хранителния режим.

| (211) | В отговор на решението за откриване на процедурата Дания повторно изтъква, че държавите членки разполагат с дискреционни правомощия да определят как да преследват свързани със здравето цели посредством данъчната си политика и да вземат решения относно минимални прагове, при условие че те остават в границите, които могат да бъдат обосновани от целта на данъка. |
| --- | --- |

(211)

В отговор на решението за откриване на процедурата Дания повторно изтъква, че държавите членки разполагат с дискреционни правомощия да определят как да преследват свързани със здравето цели посредством данъчната си политика и да вземат решения относно минимални прагове, при условие че те остават в границите, които могат да бъдат обосновани от целта на данъка.

| (212) | Както посочва Дания (вж. съображение 66), даден праг, чрез който се освобождават от данъчно облагане всички продукти със съдържание на наситени мазнини под определен праг, повишава поведенческия стимул да се избират продукти с ниско съдържание на мазнини и поради това е в съответствие с официалните насоки за хранителния режим, описани в съображение 47 от настоящото решение. Ефектът на повишаване важи за всички продукти, но най-вече за млечните продукти и месото, тъй като именно за тези продукти са налични алтернативи над и под прага. В случая с млечните продукти наличието на праг също така е насърчило прилагането на изричната препоръка за хранителния режим, предвиждаща да се консумират 500 ml нискомаслени млечни продукти дневно, чрез увеличаване на ценовата разлика между продуктите с ниско и с високо съдържание на мазнини. |
| --- | --- |

(212)

Както посочва Дания (вж. съображение 66), даден праг, чрез който се освобождават от данъчно облагане всички продукти със съдържание на наситени мазнини под определен праг, повишава поведенческия стимул да се избират продукти с ниско съдържание на мазнини и поради това е в съответствие с официалните насоки за хранителния режим, описани в съображение 47 от настоящото решение. Ефектът на повишаване важи за всички продукти, но най-вече за млечните продукти и месото, тъй като именно за тези продукти са налични алтернативи над и под прага. В случая с млечните продукти наличието на праг също така е насърчило прилагането на изричната препоръка за хранителния режим, предвиждаща да се консумират 500 ml нискомаслени млечни продукти дневно, чрез увеличаване на ценовата разлика между продуктите с ниско и с високо съдържание на мазнини.

| (213) | Съгласно официалните насоки за хранителния режим, следвани в периода, когато законът е бил в сила, също така се е препоръчвало малките деца на възраст под една година да консумират пълномаслено мляко (мляко с общо съдържание на мазнини от 3,5 % или със съдържание на наситени мазнини от 2,3 %) (103). С избрания праг от 2,3 % се избягва увеличение на цените на млякото и се улеснява спазването на тази препоръка за хранителния режим. Възможно е да се обмисли диференциран подход, при който, от една страна, пълномасленото мляко за малки деца се освобождава от данъка, докато, от друга страна, същият продукт, предназначен за консумация от по-големи деца и възрастни, е обхванат от данъка. Такъв подход обаче би бил изключително труден за управление, ако не и невъзможен, и поради това би бил неоснователен. Следователно равното третиране на пълномасленото мляко изглежда основателно. |
| --- | --- |

(213)

Съгласно официалните насоки за хранителния режим, следвани в периода, когато законът е бил в сила, също така се е препоръчвало малките деца на възраст под една година да консумират пълномаслено мляко (мляко с общо съдържание на мазнини от 3,5 % или със съдържание на наситени мазнини от 2,3 %) (103). С избрания праг от 2,3 % се избягва увеличение на цените на млякото и се улеснява спазването на тази препоръка за хранителния режим. Възможно е да се обмисли диференциран подход, при който, от една страна, пълномасленото мляко за малки деца се освобождава от данъка, докато, от друга страна, същият продукт, предназначен за консумация от по-големи деца и възрастни, е обхванат от данъка. Такъв подход обаче би бил изключително труден за управление, ако не и невъзможен, и поради това би бил неоснователен. Следователно равното третиране на пълномасленото мляко изглежда основателно.

103

| (214) | Жалбоподателят постави под въпрос степента, в която прагът ефикасно гарантира, че законът не противоречи на препоръките за хранителния режим, съгласно които децата следва да консумират мляко, а малките деца следва да консумират пълномаслено мляко. |
| --- | --- |

(214)

Жалбоподателят постави под въпрос степента, в която прагът ефикасно гарантира, че законът не противоречи на препоръките за хранителния режим, съгласно които децата следва да консумират мляко, а малките деца следва да консумират пълномаслено мляко.

| (215) | В своите коментари обаче Дания твърди, че определянето на праг представлява най-ефикасният и разходоефективен начин да се гарантира, че законът не противоречи на официалните насоки за хранителния режим. Алтернативните мерки за гарантиране, че данъкът не поражда икономически стимули, които са в разрез с официалните насоки за хранителния режим, са щели да бъдат много по-малко ефикасни и по-скъпи от административна гледна точка, отколкото освобождаването на пълномасленото мляко от данъка (вж. съображения 75—78). |
| --- | --- |

(215)

В своите коментари обаче Дания твърди, че определянето на праг представлява най-ефикасният и разходоефективен начин да се гарантира, че законът не противоречи на официалните насоки за хранителния режим. Алтернативните мерки за гарантиране, че данъкът не поражда икономически стимули, които са в разрез с официалните насоки за хранителния режим, са щели да бъдат много по-малко ефикасни и по-скъпи от административна гледна точка, отколкото освобождаването на пълномасленото мляко от данъка (вж. съображения 75—78).

| (216) | Жалбоподателят посочва, че дори прагът от 2,3 % да може да се разглежда като обща мярка, ефектът от него е избирателен, тъй като основните бенефициери са производителите и преработвателите на млечни продукти, и по-специално Arla в качеството си на основен преработвател на млечни продукти в Дания (вж. съображения 139—146). |
| --- | --- |

(216)

Жалбоподателят посочва, че дори прагът от 2,3 % да може да се разглежда като обща мярка, ефектът от него е избирателен, тъй като основните бенефициери са производителите и преработвателите на млечни продукти, и по-специално Arla в качеството си на основен преработвател на млечни продукти в Дания (вж. съображения 139—146).

| (217) | Дания твърди, че прагът от 2,3 % отразява основните и ръководни принципи на закона. Фактът, че той облагодетелства някои предприятия повече от други, представлява просто неизбежна последица от определянето на праг (вж. съображение 72). |
| --- | --- |

(217)

Дания твърди, че прагът от 2,3 % отразява основните и ръководни принципи на закона. Фактът, че той облагодетелства някои предприятия повече от други, представлява просто неизбежна последица от определянето на праг (вж. съображение 72).

| (218) | Дания представи стойности във връзка с основните данъчно задължени лица и също така във връзка с основните бенефициери на прага от 2,3 % (вж. съображение 74). Тези стойности показват, че [...] (*6)е основното данъчно задължено лице съгласно закона за данъка върху наситените мазнини по отношение на продукти, обхванати от данъка ([...] милиона DKK), като същевременно дружеството има и основен дял от изчислената данъчна стойност на необлаганите млечни продукти под прага от 2,3 % ([...] милиона DKK). При все това, въпреки че стойностите показват, че прагът засяга до голяма степен млекопреработвателната промишленост (140 милиона DKK) и съответно [...] , те също така показват, че продукти от други сектори също попадат в неговия обхват (83 милиона DKK). |
| --- | --- |

(218)

Дания представи стойности във връзка с основните данъчно задължени лица и също така във връзка с основните бенефициери на прага от 2,3 % (вж. съображение 74). Тези стойности показват, че [...] (*6)е основното данъчно задължено лице съгласно закона за данъка върху наситените мазнини по отношение на продукти, обхванати от данъка ([...] милиона DKK), като същевременно дружеството има и основен дял от изчислената данъчна стойност на необлаганите млечни продукти под прага от 2,3 % ([...] милиона DKK). При все това, въпреки че стойностите показват, че прагът засяга до голяма степен млекопреработвателната промишленост (140 милиона DKK) и съответно [...] , те също така показват, че продукти от други сектори също попадат в неговия обхват (83 милиона DKK).

*6

| (219) | Що се отнася до мярка 2, която представлява един от петте критерия (съображение 181) за определяне на облагаемите продукти, наричани основни източници на наситени мазнини, Комисията стига до същите заключения като посочените в съображения 202—207 по-горе. Първо, тя не установи никакъв произвол или злоупотреба при определянето на прага от 2,3 %. Определянето на този праг, което произтича от балансирането на свързаните със здравето и хранителния режим цели, е прилагано последователно и е обосновано надлежно от Дания. |
| --- | --- |

(219)

Що се отнася до мярка 2, която представлява един от петте критерия (съображение 181) за определяне на облагаемите продукти, наричани основни източници на наситени мазнини, Комисията стига до същите заключения като посочените в съображения 202—207 по-горе. Първо, тя не установи никакъв произвол или злоупотреба при определянето на прага от 2,3 %. Определянето на този праг, което произтича от балансирането на свързаните със здравето и хранителния режим цели, е прилагано последователно и е обосновано надлежно от Дания.

| (220) | Второ, насочването на данъка само към основните източници, включително чрез праг, е в съответствие с целите да се насърчи намаляването на приема на наситени мазнини и преминаването от прием на продукти с по-високо съдържание на наситени мазнини към прием на продукти с по-ниско съдържание на наситени мазнини, като същевременно се отчитат официалните препоръки за хранителния режим. Комисията е съгласна, че от гледна точка на здравето е допустимо данъкът да бъде насочен към основните източници и от облагане с данъка да се изключат второстепенните източници на наситени мазнини. Макар че изглежда възможно с данъка да се облага и съдържанието на наситени мазнини във второстепенни източници (под прага), от гледна точка на ефективността на данъка, и по-специално с оглед на целта да се повлияе на поведението на потребителите, е обосновано данъкът да се ограничи до основните източници. По този начин ценовата разлика между основните и второстепенните източници се повишава още повече и това отклонява населението в по-голяма степен от консумацията на основни източници именно защото оказват отрицателно въздействие върху здравето. |
| --- | --- |

(220)

Второ, насочването на данъка само към основните източници, включително чрез праг, е в съответствие с целите да се насърчи намаляването на приема на наситени мазнини и преминаването от прием на продукти с по-високо съдържание на наситени мазнини към прием на продукти с по-ниско съдържание на наситени мазнини, като същевременно се отчитат официалните препоръки за хранителния режим. Комисията е съгласна, че от гледна точка на здравето е допустимо данъкът да бъде насочен към основните източници и от облагане с данъка да се изключат второстепенните източници на наситени мазнини. Макар че изглежда възможно с данъка да се облага и съдържанието на наситени мазнини във второстепенни източници (под прага), от гледна точка на ефективността на данъка, и по-специално с оглед на целта да се повлияе на поведението на потребителите, е обосновано данъкът да се ограничи до основните източници. По този начин ценовата разлика между основните и второстепенните източници се повишава още повече и това отклонява населението в по-голяма степен от консумацията на основни източници именно защото оказват отрицателно въздействие върху здравето.

| (221) | Поради това необлагането на второстепенните източници на наситени мазнини (определени включително посредством прага) е обосновано с оглед на цялостната логика на системата, включително всички свързани със здравето и хранителния режим цели на данъка, посочени в съображение 166, по-специално целта да се намали консумацията на продукти, които са непропорционално вредни за здравето поради значителното съдържание в тях на наситени мазнини и липсата на други ползи за здравето. |
| --- | --- |

(221)

Поради това необлагането на второстепенните източници на наситени мазнини (определени включително посредством прага) е обосновано с оглед на цялостната логика на системата, включително всички свързани със здравето и хранителния режим цели на данъка, посочени в съображение 166, по-специално целта да се намали консумацията на продукти, които са непропорционално вредни за здравето поради значителното съдържание в тях на наситени мазнини и липсата на други ползи за здравето.

| (222) | Поради това критерият, свързан с необлагането на продукти със съдържание на наситени мазнини от 2,3 % % или по-малко, е съгласуван с целите на данъка, посочени в съображения 31, 32 и 166, и е обоснован от логиката на данъчната система. Поради това необлагането на тези продукти, класифицирано като мярка 2 в раздел 2.1.8.2 от решението за откриване на процедурата и посочено в раздел 2.2 от настоящото решение, не е избирателно и не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(222)

Поради това критерият, свързан с необлагането на продукти със съдържание на наситени мазнини от 2,3 % % или по-малко, е съгласуван с целите на данъка, посочени в съображения 31, 32 и 166, и е обоснован от логиката на данъчната система. Поради това необлагането на тези продукти, класифицирано като мярка 2 в раздел 2.1.8.2 от решението за откриване на процедурата и посочено в раздел 2.2 от настоящото решение, не е избирателно и не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

7.4.3.3.   
  Мярка 3

Мярка 3

| (223) | В решението за откриване на процедурата е оставен открит въпросът дали освобождаването от облагане в съответствие със закона на предприятия с годишни продажби на облагаеми хранителни продукти в размер на 50 000 DKK или по-малко е избирателно и дали следва да бъде счетено за помощ в съответствие с член 107, параграф 1 от ДФЕС. Както е обяснено в решението за откриване на процедурата, определеното ниво на освобождаване е същото като нивото в датския Закон за ДДС, който гласи, че предприятията с годишни продажби на облагаеми хранителни продукти в размер на 50 000 DKK или по-малко не са длъжни да се регистрират в съответствие със Закона за ДДС и не са длъжни да плащат ДДС. В съответствие с коментарите, представени от Дания в отговор на решението за откриване на процедурата, ако тези дружества не са длъжни да се регистрират с цел плащане на ДДС, те не следва да са длъжни да се регистрират и с цел заплащане на данък в съответствие със закона за данъка върху наситените мазнини. |
| --- | --- |

(223)

В решението за откриване на процедурата е оставен открит въпросът дали освобождаването от облагане в съответствие със закона на предприятия с годишни продажби на облагаеми хранителни продукти в размер на 50 000 DKK или по-малко е избирателно и дали следва да бъде счетено за помощ в съответствие с член 107, параграф 1 от ДФЕС. Както е обяснено в решението за откриване на процедурата, определеното ниво на освобождаване е същото като нивото в датския Закон за ДДС, който гласи, че предприятията с годишни продажби на облагаеми хранителни продукти в размер на 50 000 DKK или по-малко не са длъжни да се регистрират в съответствие със Закона за ДДС и не са длъжни да плащат ДДС. В съответствие с коментарите, представени от Дания в отговор на решението за откриване на процедурата, ако тези дружества не са длъжни да се регистрират с цел плащане на ДДС, те не следва да са длъжни да се регистрират и с цел заплащане на данък в съответствие със закона за данъка върху наситените мазнини.

| (224) | Дания твърди, че прагът от 50 000 DKK за годишни продажби на облагаеми хранителни продукти представлява обща мярка, която се прилага по еднакъв начин към национални производители, вносители, посредници и търговци, осъществяващи продажби от разстояние, като на практика е еднакво достъпна за всички икономически оператори. |
| --- | --- |

(224)

Дания твърди, че прагът от 50 000 DKK за годишни продажби на облагаеми хранителни продукти представлява обща мярка, която се прилага по еднакъв начин към национални производители, вносители, посредници и търговци, осъществяващи продажби от разстояние, като на практика е еднакво достъпна за всички икономически оператори.

| (225) | Освен това с оглед на свързаната със здравето цел на данъка и ограниченото въздействие върху здравето на ограничените количества, които не се облагат съгласно прага от 50 000 DKK, освобождаването изглежда обосновано от естеството на референтната система. |
| --- | --- |

(225)

Освен това с оглед на свързаната със здравето цел на данъка и ограниченото въздействие върху здравето на ограничените количества, които не се облагат съгласно прага от 50 000 DKK, освобождаването изглежда обосновано от естеството на референтната система.

| (226) | Комисията отбелязва, че размерът на сумите, които не се събират в резултат на прага, може би е малък (вж. съображение 81), и е съгласна, че събирането на такива малки суми би означавало непропорционална административна тежест. Както обясни Дания, предприятията с оборот от 50 000 DKK или по-малко не са длъжни да се регистрират за целите на ДДС поради административната тежест за съответните предприятия и за администрацията. Тежестта би била непропорционална с оглед на размера на ДДС, който би се събирал в противен случай. Същото важи и за разглеждания случай. Данъкът, който трябва да се плаща от предприятията с оборот от облагаеми хранителни продукти от 50 000 DKK или по-малко, би бил твърде малък, за да оправдае административната тежест, свързана със събирането му. В съответствие с това Комисията не установи никакъв произвол или злоупотреба при определянето на прага от 50 000 DKK за данъчно задължените лица. Определянето на този праг, което произтича от балансирането на свързаните със здравето и хранителния режим цели в съчетание с ефективността на данъка и административната ефикасност, е прилагано последователно и е обосновано надлежно от Дания. |
| --- | --- |

(226)

Комисията отбелязва, че размерът на сумите, които не се събират в резултат на прага, може би е малък (вж. съображение 81), и е съгласна, че събирането на такива малки суми би означавало непропорционална административна тежест. Както обясни Дания, предприятията с оборот от 50 000 DKK или по-малко не са длъжни да се регистрират за целите на ДДС поради административната тежест за съответните предприятия и за администрацията. Тежестта би била непропорционална с оглед на размера на ДДС, който би се събирал в противен случай. Същото важи и за разглеждания случай. Данъкът, който трябва да се плаща от предприятията с оборот от облагаеми хранителни продукти от 50 000 DKK или по-малко, би бил твърде малък, за да оправдае административната тежест, свързана със събирането му. В съответствие с това Комисията не установи никакъв произвол или злоупотреба при определянето на прага от 50 000 DKK за данъчно задължените лица. Определянето на този праг, което произтича от балансирането на свързаните със здравето и хранителния режим цели в съчетание с ефективността на данъка и административната ефикасност, е прилагано последователно и е обосновано надлежно от Дания.

| (227) | По-нататък, Комисията е съгласна, че що се отнася до обхвата на данъчно задължените лица, от гледна точка на здравето е допустимо данъкът да бъде насочен към по-големи предприятия и от облагане с данъка да се изключат много малките предприятия с годишни продажби на облагаеми хранителни продукти в размер на 50 000 DKK или по-малко. Макар че изглежда възможно с данъка да се облагат и данъчно задължени лица с продажби от 50 000 DKK или по-малко (под прага), от гледна точка на ефективността на данъка и административната ефикасност е обосновано данъчно задължените лица да се ограничат до предприятията над прага. По този начин ценовата разлика между основните и второстепенните източници се повишава още повече и това отклонява населението в по-голяма степен от консумацията на основни източници именно защото оказват отрицателно въздействие върху здравето. |
| --- | --- |

(227)

По-нататък, Комисията е съгласна, че що се отнася до обхвата на данъчно задължените лица, от гледна точка на здравето е допустимо данъкът да бъде насочен към по-големи предприятия и от облагане с данъка да се изключат много малките предприятия с годишни продажби на облагаеми хранителни продукти в размер на 50 000 DKK или по-малко. Макар че изглежда възможно с данъка да се облагат и данъчно задължени лица с продажби от 50 000 DKK или по-малко (под прага), от гледна точка на ефективността на данъка и административната ефикасност е обосновано данъчно задължените лица да се ограничат до предприятията над прага. По този начин ценовата разлика между основните и второстепенните източници се повишава още повече и това отклонява населението в по-голяма степен от консумацията на основни източници именно защото оказват отрицателно въздействие върху здравето.

| (228) | Поради това освобождаването от данъка на предприятия, чиито годишни продажби на облагаеми хранителни продукти възлизат на общо 50 000 DKK или по-малко, класифицирано като мярка 3 в раздел 2.1.8.3 от решението за откриване на процедурата, не е избирателно и не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(228)

Поради това освобождаването от данъка на предприятия, чиито годишни продажби на облагаеми хранителни продукти възлизат на общо 50 000 DKK или по-малко, класифицирано като мярка 3 в раздел 2.1.8.3 от решението за откриване на процедурата, не е избирателно и не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

7.4.4.   Мярка 6 не е избирателна, тъй като не води до дискриминация между предприятия в сходно правно и фактическо положение

| (229) | Тази мярка, която включва 4 подмерки, е свързана с факта, че в закона се прави разграничение между националните производители и вносители на едни и същи или сходни хранителни продукти по отношение на някои аспекти на режима на отлагане на данъци и на данъчно приспадане. По същество мярката се свежда до различно третиране на получателите и на субектите, работещи със складови наличности (съображение 233), тъй като мярката не се прилага към вносители, регистрирани като получатели. В съображение 135 от решението за откриване на процедурата бе установено, че мярката изглежда води до дискриминация между вносни и национални продукти и поради това е възможно да е избирателна и да е в разрез с разпоредбите, залегнали в член 110 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(229)

Тази мярка, която включва 4 подмерки, е свързана с факта, че в закона се прави разграничение между националните производители и вносители на едни и същи или сходни хранителни продукти по отношение на някои аспекти на режима на отлагане на данъци и на данъчно приспадане. По същество мярката се свежда до различно третиране на получателите и на субектите, работещи със складови наличности (съображение 233), тъй като мярката не се прилага към вносители, регистрирани като получатели. В съображение 135 от решението за откриване на процедурата бе установено, че мярката изглежда води до дискриминация между вносни и национални продукти и поради това е възможно да е избирателна и да е в разрез с разпоредбите, залегнали в член 110 от ДФЕС.

| (230) | Въз основа на предоставена от датските органи информация в отговор на решението за откриване на процедурата Комисията е на мнение, че съществува причина да се отклони от посочената в решението за откриване на процедурата първоначална оценка по отношение на мярка 6. |
| --- | --- |

(230)

Въз основа на предоставена от датските органи информация в отговор на решението за откриване на процедурата Комисията е на мнение, че съществува причина да се отклони от посочената в решението за откриване на процедурата първоначална оценка по отношение на мярка 6.

| (231) | Въз основа на идеята, че в закона се предвиждат определени преференциални режими за националните производители на храни в сравнение с вносителите, в съображение 74 от решението за откриване на процедурата Комисията изрази мнение, че описаната система изглежда представлява предимство за националните производители по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като те се поставят в по-благоприятно финансово положение в сравнение с предприятията, които внасят същия вид продукти. |
| --- | --- |

(231)

Въз основа на идеята, че в закона се предвиждат определени преференциални режими за националните производители на храни в сравнение с вносителите, в съображение 74 от решението за откриване на процедурата Комисията изрази мнение, че описаната система изглежда представлява предимство за националните производители по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като те се поставят в по-благоприятно финансово положение в сравнение с предприятията, които внасят същия вид продукти.

| (232) | Това опасение бе подсилено от факта, че в придружаващите подготвителни законодателни документи (104) датският законодател бе признал, че целта и ефектът на преференциалния режим е да се позволи на националните производители да се сдобият с предимство от гледна точка на ликвидността (105). Както бе потвърдено от датските органи, тези варианти за отлагане на данъци и за данъчно приспадане не са били достъпни за предприятия, които внасят същия вид хранителни продукти и ги продават на същите пазари в Дания. |
| --- | --- |

(232)

Това опасение бе подсилено от факта, че в придружаващите подготвителни законодателни документи (104) датският законодател бе признал, че целта и ефектът на преференциалния режим е да се позволи на националните производители да се сдобият с предимство от гледна точка на ликвидността (105). Както бе потвърдено от датските органи, тези варианти за отлагане на данъци и за данъчно приспадане не са били достъпни за предприятия, които внасят същия вид хранителни продукти и ги продават на същите пазари в Дания.

104

105

| (233) | При все това, както посочиха датските органи в отговора им на решението за откриване на процедурата, системата съгласно закона, която е основана на системата съгласно Директива 2008/118/ЕО относно акцизите, предполага фундаментална разлика между лицензиран складодържател (106) (посочен в закона като субект, работещ със складови наличности) и регистриран получател (107) (посочен в закона като получател): складът на субект, работещ със складови наличности, не се облага с данък, докато складът на получател се облага с данък (вж. съображение 92). Това е в съответствие със съдебната практика на съдилищата на Съюза (108), която гласи, че данъкът следва да се начислява на един и същ етап във веригата на доставки, т.е. към момента на получаване от националните производители и към момента на внос от вносителите. |
| --- | --- |

(233)

При все това, както посочиха датските органи в отговора им на решението за откриване на процедурата, системата съгласно закона, която е основана на системата съгласно Директива 2008/118/ЕО относно акцизите, предполага фундаментална разлика между лицензиран складодържател (106) (посочен в закона като субект, работещ със складови наличности) и регистриран получател (107) (посочен в закона като получател): складът на субект, работещ със складови наличности, не се облага с данък, докато складът на получател се облага с данък (вж. съображение 92). Това е в съответствие със съдебната практика на съдилищата на Съюза (108), която гласи, че данъкът следва да се начислява на един и същ етап във веригата на доставки, т.е. към момента на получаване от националните производители и към момента на внос от вносителите.

106

107

108

| (234) | В съответствие с правилата на Директива 2008/118/ЕО и правилата на закона предприятията се регистрират в съответствие с тяхната роля във веригата на доставки, а не в зависимост от произхода на продуктите, които продават. Националните производители обикновено се регистрират като лицензирани складодържатели/субекти, работещи със складови наличности, докато вносителите обикновено се регистрират като регистрирани получатели/получатели. При все това законът също така е позволил на вносителите, които единствено търгуват като посредници, да се регистрират като субекти, работещи със складови наличности, като по този начин техните складове продължават да не се облагат (съображение 42 от решението за откриване на процедурата). Складовете на всички търговци на дребно на национални и/или вносни облагаеми продукти, които осъществяват директни продажби, подлежат на облагане и тези търговци се намират в еднакво положение от гледна точка на облагането на облагаеми продукти. Същевременно, както е описано в съображение 41 от решението за откриване на процедурата, датските производители биха могли да се регистрират като субекти, работещи със складови наличности, по отношение на онази част от продукцията, която възнамеряват да изнасят. |
| --- | --- |

(234)

В съответствие с правилата на Директива 2008/118/ЕО и правилата на закона предприятията се регистрират в съответствие с тяхната роля във веригата на доставки, а не в зависимост от произхода на продуктите, които продават. Националните производители обикновено се регистрират като лицензирани складодържатели/субекти, работещи със складови наличности, докато вносителите обикновено се регистрират като регистрирани получатели/получатели. При все това законът също така е позволил на вносителите, които единствено търгуват като посредници, да се регистрират като субекти, работещи със складови наличности, като по този начин техните складове продължават да не се облагат (съображение 42 от решението за откриване на процедурата). Складовете на всички търговци на дребно на национални и/или вносни облагаеми продукти, които осъществяват директни продажби, подлежат на облагане и тези търговци се намират в еднакво положение от гледна точка на облагането на облагаеми продукти. Същевременно, както е описано в съображение 41 от решението за откриване на процедурата, датските производители биха могли да се регистрират като субекти, работещи със складови наличности, по отношение на онази част от продукцията, която възнамеряват да изнасят.

| (235) | Според Дания фундаменталната разлика между получателите и субектите, работещи със складови наличности, обосновава различното третиране съгласно закона и мярка 6 не представлява средство за дискриминация между национални и чуждестранни производители, както твърди жалбоподателят. Тя не поражда дискриминация и по никакъв друг начин, а просто гарантира, че облагането с данъците е в съответствие със съдебната практика на съдилищата на Съюза (109). |
| --- | --- |

(235)

Според Дания фундаменталната разлика между получателите и субектите, работещи със складови наличности, обосновава различното третиране съгласно закона и мярка 6 не представлява средство за дискриминация между национални и чуждестранни производители, както твърди жалбоподателят. Тя не поражда дискриминация и по никакъв друг начин, а просто гарантира, че облагането с данъците е в съответствие със съдебната практика на съдилищата на Съюза (109).

109

| (236) | Комисията е съгласна, че мярка 6 не води до дискриминация между национални и чуждестранни производители или предприятия, които се намират в еднакво правно и фактическо положение. Получателите и субектите, работещи със складови наличности, се намират в различно положение от гледна точка на тяхната роля във веригата на доставки, което на свой ред е принципът, следван от закона и също така от Директива 2008/118/ЕО. По този начин предприятията се облагат с данък съгласно закона въз основа на тяхната роля във веригата на доставки. Каква роля изпълнява дадено предприятие се преценява въз основа на обективни критерии, по отношение на които предприятията разполагат с известна степен на контрол. Например даден вносител може сам да прецени дали желае единствено да търгува като посредник, като по този начин ще може да се регистрира като субект, работещ със складови наличности, и складът му да не се облага с данък. Ако обаче желае да извършва директни продажби, той ще трябва да се регистрира като получател и складът му ще се облага с данък (точно както националните производители, осъществяващи директни продажби). |
| --- | --- |

(236)

Комисията е съгласна, че мярка 6 не води до дискриминация между национални и чуждестранни производители или предприятия, които се намират в еднакво правно и фактическо положение. Получателите и субектите, работещи със складови наличности, се намират в различно положение от гледна точка на тяхната роля във веригата на доставки, което на свой ред е принципът, следван от закона и също така от Директива 2008/118/ЕО. По този начин предприятията се облагат с данък съгласно закона въз основа на тяхната роля във веригата на доставки. Каква роля изпълнява дадено предприятие се преценява въз основа на обективни критерии, по отношение на които предприятията разполагат с известна степен на контрол. Например даден вносител може сам да прецени дали желае единствено да търгува като посредник, като по този начин ще може да се регистрира като субект, работещ със складови наличности, и складът му да не се облага с данък. Ако обаче желае да извършва директни продажби, той ще трябва да се регистрира като получател и складът му ще се облага с данък (точно както националните производители, осъществяващи директни продажби).

| (237) | Комисията достига до заключението, че в случая с мярка 6 разграничението по време на прилагането на данъка не води до дискриминация между национални и чуждестранни производители или предприятия, намиращи се в еднакво правно и фактическо положение. Следователно мярка 6 не е избирателна по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. По същата причина и поради факта, че разликата между субект, работещ със складови наличности, и регистриран получател съгласно мярка 6 е в съответствие със системата съгласно Директива 2008/118/ЕО относно акцизите, мярката не нарушава член 110 от ДФЕС. Причината за това е, че чрез мярката не се облагат с по-висок данък вносните продукти в сравнение с националните продукти и че тя не представлява косвена закрила срещу продукти от други държави членки. |
| --- | --- |

(237)

Комисията достига до заключението, че в случая с мярка 6 разграничението по време на прилагането на данъка не води до дискриминация между национални и чуждестранни производители или предприятия, намиращи се в еднакво правно и фактическо положение. Следователно мярка 6 не е избирателна по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. По същата причина и поради факта, че разликата между субект, работещ със складови наличности, и регистриран получател съгласно мярка 6 е в съответствие със системата съгласно Директива 2008/118/ЕО относно акцизите, мярката не нарушава член 110 от ДФЕС. Причината за това е, че чрез мярката не се облагат с по-висок данък вносните продукти в сравнение с националните продукти и че тя не представлява косвена закрила срещу продукти от други държави членки.

8.   ЗАКЛЮЧЕНИЯ

ЗАКЛЮЧЕНИЯ

| (238) | Що се отнася до мярка 5, не е изпълнено едно от условията на член 107, параграф 1 от ДФЕС, а именно наличието на държавни ресурси. Поради това Комисията заключава, че мярка 5 не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(238)

Що се отнася до мярка 5, не е изпълнено едно от условията на член 107, параграф 1 от ДФЕС, а именно наличието на държавни ресурси. Поради това Комисията заключава, че мярка 5 не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

| (239) | Що се отнася до мерки 1, 2, 3 и 6, не е изпълнено едно от условията на член 107, параграф 1 от ДФЕС, а именно наличието на избирателност. Поради това Комисията заключава, че мерки 1, 2, 3 и 6 не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(239)

Що се отнася до мерки 1, 2, 3 и 6, не е изпълнено едно от условията на член 107, параграф 1 от ДФЕС, а именно наличието на избирателност. Поради това Комисията заключава, че мерки 1, 2, 3 и 6 не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Датският закон за облагане на наситените мазнини в определени хранителни продукти — Закон No 247 от 30 март 2011 г., който е бил в сила от 1 октомври 2011 г. до 31 декември 2012 г., не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

Член 2

Адресат на настоящото решение е Кралство Дания.

Съставено в Брюксел на 6 юни 2019 година.

За Комисията

Phil HOGAN

Член на Комисията

---

(1)  Регламент (ЕС) 2015/1589 на Съвета от 13 юли 2015 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ОВ L 248, 24.9.2015 г., стр. 9). С влизането си в сила на 14 ноември 2015 г. посоченият регламент на Съвета отмени Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ОВ L 83, 27.3.1999 г., стр. 1) и замени въпросните правила. Съгласно член 35 от Регламент (ЕС) 2015/1589 позоваванията на отменения регламент се считат за позовавания на Регламент (ЕС) 2015/1589 и трябва да се четат съгласно таблицата на съответствието в приложение II към този регламент.

1

(2)  Държавна помощ — Дания — Държавна помощ No SA.33159 (2014/C) (ex SA.33159 (2011/NN)) — Облагане на наситените мазнини в определени хранителни продукти, продавани в Дания — Покана за представяне на мнения съгласно член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ОВ C 94, 20.3.2015 г., стр. 11).

2

(3)  На датски език: Lov om afgift af mættet fedt i visse fødevarer (fedtafgiftsloven) https://www.retsinformation.dk/FORMS/R0710.aspx?id=136314.

3

(4)  
  ОВ C 94, 20.3.2015 г., стр. 11.

4

(5)  Вж. обосновката към проекта на закона, L 111 Forslag til lov om afgift af mættet fedt i visse fødevarer (fedtafgiftsloven). 19 януари 2011 г., стр. 7. Превод на датските органи.

5

(6)  Вж. речта на датския министър на данъчните въпроси Troels Lund Poulsen, произнесена в датския парламент на 19 януари 2011 г.

6

(7)  Датски закон за ДДС [LBK No 287 от 28 март 2011 г.].

7

(8)  Вж. уебсайта www.foodcomp.dk.

8

(9)  Вж. обосновката към проекта на закона, L 111 Forslag til lov om afgift af mættet fedt i visse fødevarer (fedtafgiftsloven). 19 януари 2011 г., стр. 7. Превод на датските органи.

9

(10)  Вж. речта на датския министър на данъчните въпроси Troels Lund Poulsen, произнесена в датския парламент на 19 януари 2011 г.

10

(11)  Например „Kostkompasset – vejen til en sund balance“ (в превод: „Хранителният компас — пътят към здравословен баланс“), датско Министерство по семейните въпроси и по въпросите, свързани с потребителите, и датска администрация по ветеринарните въпроси и храните, януари 2006 г.

11

(12)  Хранителният компас, стр. 14.

12

(13)  Решение на Съда от 15 ноември 2011 г. по Дело C-106/09 P Комисия и Испания/Government of Gibraltar и Обединено кралство, ECLI:EU:C:2011:732, точка 97.

13

Комисия и Испания/Government of Gibraltar и Обединено кралство

(14)  Dietary habits in Denmark 2003-2008 (Хранителни навици в Дания в периода 2003—2008 г.), DTU Fødevareinstituttet, 2010 г., стр. 114. Докладът е изготвен от Националния институт по храните към Техническия университет на Дания и е основан на данни относно хранителните навици, събрани от 4431 участници на възраст между 4 и 75 години в периода 2003—2008 г. Задачата на Националния институт по храните е да проучва и съобщава устойчиви и генериращи добавена стойност решения в областта на храните и здравето в полза на обществото и промишлеността.

14

(15)  Икономически последици от датския данък върху наситените мазнини в определени хранителни продукти (доклад на Incentive) (от името на Министерство на данъчните въпроси на Дания), 2015 г., стр. 31. Докладът е изготвен от икономическия консултант Incentive по искане на Министерство на данъчните въпроси на Дания в отговор на приетото от Европейската комисия решение за откриване на процедурата през 2015 г. Задачата на Incentive е да извърши икономическа оценка на данъка, въздействието му върху цените за потребителите и производителите и степента, в която нарушава конкуренцията.

15

(16)  Директива 2000/13/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 20 март 2000 г. за сближаване на законодателствата на държавите членки относно етикетирането, представянето и рекламата на храните (ОВ L 109, 6.5.2000 г., стр. 29).

16

(17)  Това съображение е видно и от член 1, точка 7 от закона, както и от подготвителните документи.

17

(18)  Dietary habits in Denmark 2003-2008 (Хранителни навици в Дания в периода 2003—2008 г.), стр. 114.

18

(19)  Датските органи не разполагат с точни данни относно консумацията на семена и ядки в Дания и относно техния принос към общия прием на наситени мазнини. При все това ядките и маслодайните семена са включени в категорията „Плодове“ в таблица 1 по-горе, като тази категория допринася само с 1 % към общия прием на наситени мазнини. В съответствие с това изглежда логично да се приеме, че нито семената, нито ядките допринасят съществено по какъвто и да е начин към общия прием на наситени мазнини в Дания. Освен това следва да се отбележи, че маслата, произведени от семена, са обхванати от данъка; вж. член 1, точка 4 от закона, в която се посочват кодове 1507—1516 от Комбинираната номенклатура на Съюза.

19

(20)  Хранителният компас.

20

(21)  Хранителният компас, стр. 15.

21

(22)  Хранителният компас, стр. 15, „Vidensgrundlag for rådgivning om indtag af mælk, mælkeprodukter og ost i Danmark, 2010“, Национален институт по храните към Техническия университет на Дания (DTU) и „Betydningen af mælk som calciumkilde og for udviklingen af osteoporose“, Ernæringsrådet, 2003 г.

22

(23)  Хранителният компас, стр. 6.

23

(24)  Dietary habits in Denmark 2003-2008 (Хранителни навици в Дания в периода 2003—2008 г.), стр. 30—33.

24

(25)  Национален институт по храните към Техническия университет на Дания (DTU), „Frugt, grøntsager og sundhed – opdatering af vidensgrundlaget for mængdeanbefalingen 2002-2006“, октомври 2007 г., стр. 38 и стр. 8.

25

(26)  Хранителният компас, стр. 10.

26

(27)  Хранителният компас, стр. 11.

27

(28)  Хранителният компас, стр. 11.

28

(29)  Хранителният компас, стр. 8.

29

(30)  Dietary habits in Denmark 2003-2008 (Хранителни навици в Дания в периода 2003—2008 г.), стр. 38.

30

(31)  Helhedssyn på fisk og fiskevarer, Fødevaredirektoratet, FødevareRapport 2003:17, октомври 2003 г., стр. 36—37.

31

(32)  Helhedssyn på fisk og fiskevarer, Fødevaredirektoratet, стр. 41—46.

32

(33)  
  „Mad til spædbørn og småbørn“, (в превод: „Храни за кърмачета и малки деца“), Датски орган по здравеопазване и лекарства, 2010 г., стр. 9, 18—19, 27 и 36.

33

(34)  Доклад на Incentive, стр. 31, фигура 10.

34

(35)  Решение на Съда от 15 ноември 2011 г. по дело C-106/09 P Комисия и Испания/Government of Gibraltar и Обединено кралство, ECLI:EU:C:2011:732, точка 97.

35

Комисия и Испания/Government of Gibraltar и Обединено кралство

(36)  Решение на Съда от 12 ноември 2013 г. по дело T-499/10 MOL/Комисия, ECLI:EU:T:2013:592, точка 77.

36

MOL/Комисия

(37)  Решение на Съда от 7 март 2012 г. по дело T-210/02 RENV British Aggregates/Комисия, ECLI:EU:T:2012:110, точки 47, 49 и 68, решение на Съда от 7 ноември 2014 г. по дело T-399/11 Banco Santander и Santusa/Комисия, ECLI:EU:T:2014:938, точка 37.

37

British Aggregates/Комисия

Banco Santander и Santusa/Комисия

(38)  Решение на Съда от 22 декември 2008 г. по дело C-487/06 P British Aggregates/Комисия, ECLI:EU:C:2008:757, точки 85 и 89, решение на Съда от 8 септември 2011 г. по дело C-279/08 Комисия/Нидерландия, ECLI:EU:C:2011:551, точка 51, решение на Съда от 15 ноември 2011 г. по дело C-106/09 P Комисия и Испания/Government of Gibraltar и Обединено кралство, ECLI:EU:C:2011:732, точка 97.

38

British Aggregates/Комисия

Комисия/Нидерландия

Комисия и Испания/Government of Gibraltar и Обединено кралство

(39)  Решение на Съда от 7 март 2012 г. по дело T-210/02 RENV British Aggregates/Комисия, ECLI:EU:T:2012:110, точка 73.

39

British Aggregates/Комисия

(40)  Решение на Европейската комисия от 27 март 2015 г., SA.34775 — Данък върху инертните материали, C(2015) 2141 final, точки 181—183.

40

(41)  Проект на закона, стр. 10.

41

(42)  Доклад на Incentive, стр. 26, таблица 8.

42

(*1)  Обхванато от задължението за професионална тайна.

*1

(*2)  Обхванато от задължението за професионална тайна.

*2

(43)  
  Източник: Собствени изчисления на INCENTIVE въз основа на данни на Statistics Denmark (индекси на цените и таблица FU5) и данни, събрани от Nielsen чрез сканиращи устройства.

43

Източник

Забележка: Стойностите са калибрирани, така че да обхващат период от 15 месеца. Основани на действително продадения обем. В стойностите не се отчитат промени в обема поради необлагането на някои продукти

(44)  
  Източник: Изчисленията са основани на данни на Statistics Denmark www.statistikbanken.dk: FVF1: Fødevareforbrug efter enhed, type og tid. (Консумация на храни по единица, вид и време) и www.foodcomp.dk.

44

Източник

Забележка: Според www.foodcomp.dk съществуват различни видове кисело мляко и шоколадово мляко с различно съдържание на наситени мазнини. В данните на Statistics Denmark не се прави разграничение между тях и поради това данъчната стойност се изчислява под формата на интервал, при който по-ниската стойност представлява по-ниско съдържание на наситени мазнини, а по-високата стойност представлява по-високо съдържание на наситени мазнини в тези два вида млечни продукти.

Забележка

(*3)  Обхванато от задължението за професионална тайна.

*3

(45)  Хранителният компас и „Храни за кърмачета и малки деца“.

45

(46)  Решение на Съда от 7 ноември 2014 г. по дело T-399/11 Banco Santander и Santusa/Комисия, ECLI:EU:T:2014:938.

46

Banco Santander и Santusa/Комисия

(47)  Решение на Съда от 15 март 1994 г. по дело C-387/92 Banco Exterior de España/Ayuntamiento de Valencia, ECLI:EU:C:1994:100, точка 14, решение на Съда от 15 ноември 2011 г. по дело C-106/09 P Комисия и Испания/Government of Gibraltar и Обединено кралство, ECLI:EU:C:2011:732, точка 72.

47

Banco Exterior de España/Ayuntamiento de Valencia

Комисия и Испания/Government of Gibraltar и Обединено кралство

(48)  Директива 2008/118/ЕО на Съвета от 16 декември 2008 г. относно общия режим на облагане с акциз и за отмяна на Директива 92/12/ЕИО, ОВ L 9, 14.1.2009 г., стр. 12.

48

(49)  Решение на Съда от 17 юни 1999 г. по дело C-75/97 Белгия/Комисия, ECLI:EU:C:1999:311, точка 39.

49

Белгия/Комисия

(50)  Решение на Съда от 8 септември 2011 г. по съединени дела C-78/08 и C-80/08 Paint Graphos и др., ECLI:EU:C:2011:550, точка 69.

50

Paint Graphos и др.

(51)  Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета от 22 октомври 2007 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти („Общ регламент за ООП“) (ОВ L 299, 16.11.2007 г., стр. 1).

51

(52)  Vidensgrundlag for rådgivning om indtag af mælk, mælkeprodukter og ost i Danmark, 2010 г., стр. 14.

52

(*4)  Обхванато от задължението за професионална тайна.

*4

(53)  Доклад, изготвен по искане на Европейската комисия, ГД „Предприятия и промишленост“.

53

(54)  Dejgaard Jensen и Smed (2013 г.).

54

(55)  Food taxes and their impact on competitiveness in the agri-food sector (Данъци върху храните и тяхното въздействие върху конкурентоспособността на хранително-вкусовата промишленост), ECORYS, 2014 г., приложения, стр. 83.

55

(56)  Доклад на ECORYS.

56

(57)  Statistics Denmark.

57

(58)  Диаграма, представена от MIFU, Statistical Denmark.

58

(*5)  Обхванато от задължението за професионална тайна.

*5

(59)  Dejgaard Jensen, Jørgen и Sinne Smed (2013), публикувано във Food Policy 42 (2013 г.), 18—31.

59

(60)  Доклад на ECORYS, стр. 40, точка 2.3.1

60

(61)  Dejgaard Jensen, Jørgen и Sinne Smed (2013), публикувано във Food Policy 42 (2013 г.), 18—31.

61

(62)  Dansk Erhvervs Perspektiv 2012 No 23: Fedtafgiften: et dyrt bekendtskab.

62

(63)  Dansk Erhvervs Perspektiv 2012 No 23: Fedtafgiften: et dyrt bekendtskab.

63

(64)  Решение на Съда от 19 септември 2000 г. по дело C-156/98 Германия/Комисия, ECLI:EUC:2000:467, точка 25; решение на Съда от 19 май 1999 г. по дело C-6/97 Италия/Комисия, ECLI:EU:C:1999:251, точка 15; решение на Съда от 3 март 2005 г. по дело C-172/03 Heiser, ECLI:EU:C:2005:130, точка 36.

64

Германия/Комисия

Италия/Комисия

Heiser

(65)  Решение на Съда от 24 януари 1978 г. по дело C-82/77 Van Tiggele, ECLI:EU:C:1978:10, точки 25 и 26; решение на Съда от 12 декември 1996 г. по дело T-358/94 Air France/Комисия, ECLI:EU:T:1996:194, точка 63.

65

Van Tiggele

Air France/Комисия

(66)  Решение на Съда от 16 май 2000 г. по дело C–83/98 P Франция/Ladbroke Racing и Комисия, ECLI:EU:C:2000:248, точки 48—51.

66

Франция/Ladbroke Racing и Комисия

(67)  Решение на Съда от 15 март 1994 г. по дело C-387/92 Banco Exterior de España/Ayuntamiento de Valencia, ECLI:EU:C:1994:100, точка 14.

67

Banco Exterior de España/Ayuntamiento de Valencia

(68)  Решение на Съда от 24 януари 1978 г. по дело C-82/77 Van Tiggele, ECLI:EU:C:1978:10, точки 25 и 26.

68

Van Tiggele

(69)  Решение на Общия съд от 15 юни 2000 г. по съединени дела T-298/97, T-312/97 и т.н. Alzetta, ECLI:EU:T:2000:151, точки 141—147; решение на Съда от 24 юли 2003 г. по дело C-280/00 Altmark Trans, ECLI:EU:C:2003:415.

69

Alzetta

Altmark Trans

(70)  Решение на Съда от 14 януари 2015 г. по дело C-518/13 Eventech/Parking Adjudicator, ECLI:EU:C:2015:9, точка 66.

70

Eventech/Parking Adjudicator

(71)  Вж. например решение на Съда от 22 декември 2008 г. по дело C-487/06 P British Aggregates/Комисия, ECLI:EU:C:2008:757, точка 82 и сл.; решение на Съда от 3 март 2005 г по дело C-172/03 Heiser, ECLI:EU:C:2005:130, точка 40 и сл.; решение на Съда от 8 ноември 2001 г. по дело C-143/99 Adria-Wien Pipeline и Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, ECLI:EU:C:2001:598, точки 41—42. Вж. също така постановените наскоро решения на Съда от 26 април 2018 г. по съединени дела C-234/16 и C-235/16, ANGED, ECLI:EU:C:2018:281, точка 35; определение от 7 декември 2017 г. по дело C-323/16 P Eurallumina/Комисия, ECLI:EU:C:2017:952, точка 62 и решение от 27 юни 2017 г. по дело C-74/16 Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania, ECLI:EU:C:2017:496, точки 69—72. В тези решения Съдът не прилага триетапния анализ, за да установи дали въпросните схеми са избирателни, а насочва вниманието си към въпроса дали схемите пораждат дискриминация между съпоставими предприятия, което отговаря на първия етап от двуетапния анализ.

71

British Aggregates/Комисия

Heiser

Adria-Wien Pipeline и Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke

ANGED

Eurallumina/Комисия

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

(72)  Вж. например решение от 19 декември 2018 г., A-Brauerei, C-374/17, ECLI:EU:C:2018:1024, точка 37, решение от 8 септември 2011 г. по съединени дела C-78/08—C-80/08 Paint Graphos и др., ECLI:EU:C:2011:550, точка 49. Вж. също решение от 21 декември 2016 г. съединени дела C-20/15 P и C-21/15 P Комисия/World Duty Free Group, ECLI:EU:C:2016:981, точка 57. При все това в точка 54 от последното решение Съдът оценява условието за избирателност от гледна точка на наличието на дискриминация (първи етап), за която може да съществуват евентуални основания (втори етап).

72

A-Brauerei

Paint Graphos и др.

Комисия/World Duty Free Group

(73)  Вж. Известие на Комисията относно понятието за държавна помощ, посочено в член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ОВ C 262, 19.7.2016 г., стр. 1), и по-специално точка 127 и сл., както и цитираната съдебна практика. Вж. също така решения на Съда от 28 юни 2018 г., Andres (faillite Heitkamp BauHolding)/Комисия, C-203/16 P, ECLI:EU:C:2018:505, точки 83—94 и от 19 декември 2018 г., A-Brauerei, C-374/17, ECLI:EU:C:2018:1024, точка 37.

73

Andres (faillite Heitkamp BauHolding)/Комисия

A-Brauerei

(74)  Заключение на генералния адвокат Bobek по дело C-270/15 P Белгия/Комисия, ECLI:EU:C:2016:289, точка 28.

74

Белгия/Комисия

(75)  Решение на Съда от 15 ноември 2011 г. съединени дела C-106/09 P и C-107/09 P Комисия и Испания/Government of Gibraltar и Обединено кралство, ECLI:EU:C:2011:732.

75

Комисия и Испания/Government of Gibraltar и Обединено кралство

(76)  Вж. например решение от 8 ноември 2001 г., Adria-Wien Pipeline, C-143/99, ECLI:EU:C:2001:598, точка 41 и решение от 8 септември 2011 г., Комисия/Нидерландия, C-279/08 P, ECLI:EU:C:2011:551, точка 62.

76

Adria-Wien Pipeline

Комисия/Нидерландия

(77)  Вж. например решение на Съда от 15 ноември 2011 г. по съединени дела C-106/09 P и C-107/09 P Комисия и Испания/Government of Gibraltar и Обединено кралство, ECLI:EU:C:2011:732, точка 75 и решение от 21 декември 2016 г., Комисия/World Duty Free, съединени дела C-20/15 P и C-21/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, точка 54.

77

Комисия и Испания/Government of Gibraltar и Обединено кралство

Комисия/World Duty Free

(78)  Вж. решение от 26 април 2018 г., ANGED, съединени дела C-234/16 и C-235/16, ECLI:EU:C:2018:281, точка 35; определение от 7 декември 2017 г., Eurallumina/Комисия, C-323/16 P, ECLI:EU:C:2017:952, точка 62, вж. също така решение от 21 декември 2016 г. по съединени дела C-20/15 P и C-21/15 P Комисия/World Duty Free, ECLI:EU:C:2016:981, точка 76 и решение от 27 юни 2017 г. по дело C-74/16, Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania, ECLI:EU:C:2017:496, точки 69—72.

78

ANGED

Eurallumina/Комисия

Комисия/World Duty Free

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

(79)  Решение на Съда от 15 ноември 2011 г. по съединени дела C-106/09 P и C-107/09 P Комисия и Испания/Government of Gibraltar и Обединено кралство, ECLI:EU:C:2011:732, точка 101 и сл.

79

Комисия и Испания/Government of Gibraltar и Обединено кралство

(80)  Решение от 6 септември 2006 г. по дело C-88/03 Португалия/Комисия, ECLI:EU:C:2006:511, точка 82, решение на Съда от 18 юли 2013 г. по дело C-6/12 P Oy, ECLI:EU:C:2013:525, точка 27 и сл.

80

Португалия/Комисия

Oy

(81)  Решение на Съда от 22 декември 2008 г. по дело C-487/06 Р British Aggregates/Комисия, ECLI:EU:C:2008:757, точка 92.

81

British Aggregates/Комисия

(82)  Решение на Съда от 26 април 2018 г. по съединени дела C-234/16 и C-235/16 ANGED, ECLI:EU:C:2018:281, точки 45—55.

82

ANGED

(83)  Решение на Съда от 19 декември 2018 г., A-Brauerei, C-374/17, ECLI:EU:C:2018:1024, точка 37.

83

A-Brauerei

(84)  Решение на Съда от 19 декември 2018 г. по дело C-374/17 A-Brauerei, ECLI:EU:C:2018:1024, точка 37.

84

A-Brauerei

(85)  Решение на Съда от 15 ноември 2011 г. по съединени дела C-106/09 P и C-107/09 P Комисия и Испания/Government of Gibraltar и Обединено кралство, ECLI:EU:C:2011:732, точка 101 и сл.

85

Комисия и Испания/Government of Gibraltar и Обединено кралство

(86)  Известие на Комисията относно понятието за държавна помощ, посочено в член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз, точка 138 (ОВ C 262, 19.7.2016 г., стр. 1).

86

(87)  Решение на Съда от 8 септември 2011 г. по съединени дела C-78/08 и C-80/08 Paint Graphos и др., ECLI:EU:C:2011:550, точки 69 и 70, решение на Съда от 6 септември 2006 г. по дело C-88/03 Португалия/Комисия, ECLI:EU:C:2006:511, точка 81, решение на Съда от 8 септември 2011 г.по дело C-279/08 Р Комисия/Нидерландия, ECLI:EU:C:2011:551, решение на Съда от 22 декември 2008 г. по дело C-487/06 Р British Aggregates/Комисия, ECLI:EU:C:2008:757; решение на Съда от 18 юли 2013 г. по дело C-6/12 Р Oy, ECLI:EU:C:2013:525, точка 27 и сл.

87

Paint Graphos и др.

Португалия/Комисия

Комисия/Нидерландия

British Aggregates/Комисия

Oy

(88)  По отношение на предприятията за колективно инвестиране вж. раздел 5.4.2. от Известието на Комисията относно понятието за държавна помощ, посочено в член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ОВ C 262, 19.7.2016 г., стр. 1).

88

(89)  Решение на Съда от 8 септември 2011 г. по съединени дела C-78/08 и C-80/08 Paint Graphos и др., ECLI:EU:C:2011:550, точка 71.

89

Paint Graphos и др.

(90)  Решение на Европейската комисия от 24 април 2018 г., SA.45862 (2018/N), Ирландски данък върху подсладени със захар напитки, C(2018) 2385 final.

90

(91)  Известие на Комисията относно понятието за държавна помощ, посочено в член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз, точка 136 (ОВ C 262, 19.7.2016 г., стр. 1.

91

(92)  По отношение на яйцата не съществуват конкретни препоръки за хранителния режим, но общи препоръки за включване на яйцата в хранителния режим могат да бъдат намерени в „Danskernes kostvaner 2003 - 2008“ (стр. 40), „Kostkompasset“ (стр. 16), „Mad til spædbørn & småbørn“ (стр. 25).

92

(93)  Scientific Opinion on establishing Food-Based Dietary Guidelines (Научно становище за установяване на основани на храните насоки за хранителния режим), EFSA Journal (Бюлетин на ЕОБХ), 2010; 8(3):1461, стр. 8.

93

(94)  Пак там, стр. 9.

94

(95)  Точка 4.1 на стр. 10, която гласи, че „при редица хранителни вещества, като например трансмазнини и някои групи храни, липсата на баланс в хранителния режим може да повиши риска от затлъстяване и от заболявания, свързани с хранителния режим“.

95

(96)  Точка 4.2 на стр. 12.

96

(97)  Точка 4.4.1 на стр. 15, която гласи: „в няколко европейски държави калорийният прием и общото количество мазнини, наситени и трансмастни киселини, захар и сол е възможно да са прекомерни, докато приемът на ненаситени мастни киселини, диетични фибри, както и на определени витамини и минерали може да е по-нисък от препоръчаното в някои държави. Поради това при определянето на ОХНХР [основаните на храните насоки за хранителния режим] е важно вниманието да се насочи към храни, чиито хранителни съставки следва да бъдат ограничени или повишени съгласно здравословния хранителен режим. Приемът на мазнини се използва като пример, тъй като той поражда опасения в повечето европейски държави“.

97

(98)  В точка 4.4.2 на стр. 16—17 се предлага да се отчете нивото на консумация на храни с установена връзка със здравето, които не съдържат конкретни хранителни вещества: „По отношение на някои храни съществуват доказателства за ползи за здравето, които не могат да бъдат приписани на конкретното им съдържание на хранителни вещества. Например повишена консумация на храни от групата на плодовете и зеленчуците се свързва с понижен риск от някои хронични заболявания (доклад „Евродиета“, 2000 г.; СЗО/ФАО, 2003 г.) — ефект, който не може лесно да се обясни въз основа на конкретни хранителни вещества“.

98

(99)  EFSA Journal (Бюлетин на ЕОБХ), 2010; 8(3):1461, стр. 3.

99

(100)  Пак там, стр. 3, бележка под линия 4.

100

(101)  Dejgaard Jensen, Jørgen и Sinne Smed (2013), публикувано във Food Policy 42 (2013 г.), 18—31.

101

(102)  Доклад на Incentive, таблица 6, стр. 22.

102

(103)  
  „Mad til spædbørn og småbørn“, (в превод: „Храни за кърмачета и малки деца“), Датски орган по здравеопазване и лекарства, 2010 г., стр. 9, 18—19, 27 и 36.

103

(*6)  Обхванато от задължението за професионална тайна

*6

(104)  L 111 - Forslag til lov om afgift af mættet fedt i visse fødevarer (fedt-afgiftsloven), 28 февруари 2011 г., приложение 3.

104

(105)  Forslag til Lov om afgift af mættet fedt i visse fødevarer (Fedtafgiftsloven), September 2010 udkast, „Bemærkninger til lovforslaget“, член 3.4.1. (приложение 3).

105

(106)  Лицензиран складодържател е физическо или юридическо лице, имащо разрешение от компетентните органи на държава членка в хода на своята дейност да произвежда, преработва, държи, получава и изпраща акцизни стоки при условията на режим отложено плащане на акциз в данъчни складове.

106

(107)  Регистриран получател е физическо или юридическо лице, което е получило разрешение от компетентните органи на държавата членка на получаване, в хода на своята дейност и при условията, определени от тези органи, да получава акцизни стоки, движещи се под режим отложено плащане на акциз от друга държава членка.

107

(108)  Решение на Съда от 2 април 1998 г. по дело C-213/96 Outokumpu, ECLI:EU:C:1998:155, точка 25, решение на Съда от 11 юни 1992 г. по съединени дела C-149/91 и C-150/91 Sanders Adour и Guyomarc’h Orthez/Directeur des services fiscaux des Pyrénées-Atlantiques, ECLI:EU:C:1992:261, точка 18.

108

Outokumpu

Sanders Adour и Guyomarc’h Orthez/Directeur des services fiscaux des Pyrénées-Atlantiques

(109)  Решение на Съда от 2 април 1998 г. по дело C-213/96 Outokumpu, ECLI:EU:C:1998:155, точка 25, решение на Съда от 11 юни 1992 г. по съедиенени дела C-149/91 и C-150/91 Sanders Adour и Guyomarc’h Orthez/Directeur des services fiscaux des Pyrénées-Atlantiques, ECLI:EU:C:1992:261, точка 18.

109

Outokumpu

Sanders Adour и Guyomarc’h Orthez/Directeur des services fiscaux des Pyrénées-Atlantiques

---

| 17.10.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 264/39 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 264/39

---

РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2019/1733 НА КОМИСИЯТА

от 15 октомври 2019 година

относно оценката, извършена съгласно Регламент (ЕС) 2018/1139 на Европейския парламент и на Съвета, по отношение на временното освобождаване от някои разпоредби на Регламент на Комисията (ЕС) No 1178/2011, предоставено от Обединеното кралство

(нотифицирано под номер C(2019) 7401)

(само текстът на английски език е автентичен)

(текст от значение за ЕИП)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕС) 2018/1139 на Европейския парламент и на Съвета от 4 юли 2018 г. относно общи правила в областта на гражданското въздухоплаване и за създаването на Агенция за авиационна безопасност на Европейския съюз и за изменение на регламенти (ЕО) No 2111/2005, (ЕО) No 1008/2008, (ЕС) No 996/2010, (ЕС) No 376/2014 и на директиви 2014/30/ЕС и 2014/53/ЕС на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на регламенти (ЕО) No 552/2004 и (ЕО) No 216/2008 на Европейския парламент и на Съвета и Регламент (ЕИО) No 3922/91 на Съвета (1), и по-специално член 71, параграф 2 от него,

като има предвид, че:

| (1) | На 19 октомври 2018 г. Обединеното кралство уведоми Комисията, Агенцията за авиационна безопасност на Европейския съюз („Агенцията“) и другите държави членки, че е предоставило за всички лица, кандидатстващи за свидетелство за летателна правоспособност, освобождаване от изискванията по точка MED.B.001, буква г), точка 1, подточка i) от приложение IV (част MED) към Регламент (ЕС) No 1178/2011 (2). |
| --- | --- |

(1)

На 19 октомври 2018 г. Обединеното кралство уведоми Комисията, Агенцията за авиационна безопасност на Европейския съюз („Агенцията“) и другите държави членки, че е предоставило за всички лица, кандидатстващи за свидетелство за летателна правоспособност, освобождаване от изискванията по точка MED.B.001, буква г), точка 1, подточка i) от приложение IV (част MED) към Регламент (ЕС) No 1178/2011 (2).

| (2) | Предоставеното от Обединеното кралство освобождаване разширява обхвата на точка MED.B.001, буква г), точка 1, подточка i) от Регламент (ЕС) No 1178/2011 за всички лица, кандидатстващи за първоначално издаване на свидетелство за правоспособност на професионален пилот (CPL), свидетелство за летателна правоспособност за пилот в многопилотен екипаж (MPL) и свидетелство за летателна правоспособност на транспортен пилот (ATPL). |
| --- | --- |

(2)

Предоставеното от Обединеното кралство освобождаване разширява обхвата на точка MED.B.001, буква г), точка 1, подточка i) от Регламент (ЕС) No 1178/2011 за всички лица, кандидатстващи за първоначално издаване на свидетелство за правоспособност на професионален пилот (CPL), свидетелство за летателна правоспособност за пилот в многопилотен екипаж (MPL) и свидетелство за летателна правоспособност на транспортен пилот (ATPL).

| (3) | Съгласно изискванията по точка MED.B.001, буква г), точка 1, подточка i) свидетелство за медицинска годност с ограничение (OML) „валидно само като или с квалифициран втори пилот“ може да бъде издадено единствено на лица, които притежават CPL, MPL и ATPL и които не отговарят напълно на изискванията за свидетелство за медицинска годност Клас 1. |
| --- | --- |

(3)

Съгласно изискванията по точка MED.B.001, буква г), точка 1, подточка i) свидетелство за медицинска годност с ограничение (OML) „валидно само като или с квалифициран втори пилот“ може да бъде издадено единствено на лица, които притежават CPL, MPL и ATPL и които не отговарят напълно на изискванията за свидетелство за медицинска годност Клас 1.

| (4) | Обединеното кралство привежда три аргумента за предоставеното освобождаване. Първо, според Обединеното кралство настоящата формулировка на точка MED.B.001, буква г), точка 1, подточка i) от Регламент (ЕС) No 1178/2011 е в разрез с действащия в Обединеното кралство Закон за равенството от 2010 г., който изисква да се извършват разумни промени, за да се избегне поставянето на хората с увреждания в неравностойно положение в сравнение с лицата без увреждания. Второ, Обединеното кралство привежда като довод спешните оперативни нужди, породени от недостига на квалифицирани полетни екипажи в Обединеното кралство, като посочва, че освобождаването би спомогнало за преодоляването на този проблем, който е със системен характер. Трето, Обединеното кралство смята, че е налице неоправдано несъответствие между посочената точка MED.B.001, буква г), точка 1, подточка i) и точка MED.A.030 от Регламент (ЕС) No 1178/2011, в чийто обхват попадат и кандидатите, и притежателите на свидетелство за летателна правоспособност. Накрая, Обединеното кралство представи описание на различните мерки за смекчаване на последиците от освобождаването. |
| --- | --- |

(4)

Обединеното кралство привежда три аргумента за предоставеното освобождаване. Първо, според Обединеното кралство настоящата формулировка на точка MED.B.001, буква г), точка 1, подточка i) от Регламент (ЕС) No 1178/2011 е в разрез с действащия в Обединеното кралство Закон за равенството от 2010 г., който изисква да се извършват разумни промени, за да се избегне поставянето на хората с увреждания в неравностойно положение в сравнение с лицата без увреждания. Второ, Обединеното кралство привежда като довод спешните оперативни нужди, породени от недостига на квалифицирани полетни екипажи в Обединеното кралство, като посочва, че освобождаването би спомогнало за преодоляването на този проблем, който е със системен характер. Трето, Обединеното кралство смята, че е налице неоправдано несъответствие между посочената точка MED.B.001, буква г), точка 1, подточка i) и точка MED.A.030 от Регламент (ЕС) No 1178/2011, в чийто обхват попадат и кандидатите, и притежателите на свидетелство за летателна правоспособност. Накрая, Обединеното кралство представи описание на различните мерки за смекчаване на последиците от освобождаването.

| (5) | След като беше извършена оценка, на 15 юли 2019 г. Агенцията за авиационна безопасност на Европейския съюз издаде препоръка, която е против предоставянето на такова освобождаване. |
| --- | --- |

(5)

След като беше извършена оценка, на 15 юли 2019 г. Агенцията за авиационна безопасност на Европейския съюз издаде препоръка, която е против предоставянето на такова освобождаване.

| (6) | Комисията е съгласна с препоръката на Агенцията. |
| --- | --- |

(6)

Комисията е съгласна с препоръката на Агенцията.

| (7) | Съгласно член 71, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2018/1139 дадена държава членка може да предостави освобождаване само на физическо или юридическо лице, за което се отнася посоченият регламент, „в случай на неотложни непредвидени обстоятелства, засягащи тези лица, или на спешни оперативни нужди на тези лица“ и когато са спазени всички условия, изброени в букви а) — г) от посочения член. |
| --- | --- |

(7)

Съгласно член 71, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2018/1139 дадена държава членка може да предостави освобождаване само на физическо или юридическо лице, за което се отнася посоченият регламент, „в случай на неотложни непредвидени обстоятелства, засягащи тези лица, или на спешни оперативни нужди на тези лица“ и когато са спазени всички условия, изброени в букви а) — г) от посочения член.

| (8) | Комисията смята, че освобождаването не е обосновано от наличието на неотложни непредвидени обстоятелства, засягащи кандидатите за CPL, MPL или ATPL, нито са налице спешни оперативни нужди на тези лица. |
| --- | --- |

(8)

Комисията смята, че освобождаването не е обосновано от наличието на неотложни непредвидени обстоятелства, засягащи кандидатите за CPL, MPL или ATPL, нито са налице спешни оперативни нужди на тези лица.

| (9) | Що се отнася до „неотложните непредвидени обстоятелства“ или „спешните оперативни нужди“, Комисията отбелязва, че кандидатите за CPL, MPL или ATPL, които страдат от специфично заболяване, не притежават никаква летателна правоспособност по силата на тези свидетелства. Нещо повече, тези кандидати желаят единствено да влязат в авиационната професия, поради което няма как да бъдат доказани „неотложни непредвидени обстоятелства“ или „спешни оперативни нужди“. Мотивите, свързани с предполагаемото неравностойно положение на кандидатите с увреждания, не променят това заключение, тъй като в заболяването на тези лица няма нищо „неотложно“, нито „непредвидимо“. |
| --- | --- |

(9)

Що се отнася до „неотложните непредвидени обстоятелства“ или „спешните оперативни нужди“, Комисията отбелязва, че кандидатите за CPL, MPL или ATPL, които страдат от специфично заболяване, не притежават никаква летателна правоспособност по силата на тези свидетелства. Нещо повече, тези кандидати желаят единствено да влязат в авиационната професия, поради което няма как да бъдат доказани „неотложни непредвидени обстоятелства“ или „спешни оперативни нужди“. Мотивите, свързани с предполагаемото неравностойно положение на кандидатите с увреждания, не променят това заключение, тъй като в заболяването на тези лица няма нищо „неотложно“, нито „непредвидимо“.

| (10) | Комисията също така отбелязва, че предоставеното освобождаване е от общ характер и важи за „кандидатите за първоначално издаване на свидетелство за медицинска годност Клас 1, за което е необходимо OML“. Целта на освобождаването е в законодателството на Съюза да се внесе промяна от общ характер, чрез която да се даде възможност на нова категория заявители да кандидатстват за OML без оглед на специфичните оперативни нужди на тези лица. На практика предназначението на това освобождаване е да реши икономически проблем, свързан с евентуален бъдещ недостиг на пилоти за авиокомпаниите, а не да отговори на спешни оперативни нужди на тези лица. |
| --- | --- |

(10)

Комисията също така отбелязва, че предоставеното освобождаване е от общ характер и важи за „кандидатите за първоначално издаване на свидетелство за медицинска годност Клас 1, за което е необходимо OML“. Целта на освобождаването е в законодателството на Съюза да се внесе промяна от общ характер, чрез която да се даде възможност на нова категория заявители да кандидатстват за OML без оглед на специфичните оперативни нужди на тези лица. На практика предназначението на това освобождаване е да реши икономически проблем, свързан с евентуален бъдещ недостиг на пилоти за авиокомпаниите, а не да отговори на спешни оперативни нужди на тези лица.

| (11) | Комисията признава, че недостигът на пилоти може да е системен проблем за някои държави членки, но посочената обосновка е извън обхвата на основанията, предвидени в член 71, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2018/1139. |
| --- | --- |

(11)

Комисията признава, че недостигът на пилоти може да е системен проблем за някои държави членки, но посочената обосновка е извън обхвата на основанията, предвидени в член 71, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2018/1139.

| (12) | Нещо повече, Комисията счита, че освобождаването е в разрез с условието по член 71, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) 2018/1139, тъй като не отговаря на изискванията за безопасност и не е в съответствие с приложимите съществени изисквания по Регламент (ЕС) 2018/1139 и акта за прилагането му, а именно Регламент (ЕС) No 1178/2011 на Комисията. |
| --- | --- |

(12)

Нещо повече, Комисията счита, че освобождаването е в разрез с условието по член 71, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) 2018/1139, тъй като не отговаря на изискванията за безопасност и не е в съответствие с приложимите съществени изисквания по Регламент (ЕС) 2018/1139 и акта за прилагането му, а именно Регламент (ЕС) No 1178/2011 на Комисията.

| (13) | Разпоредбите на точка MED.B.001, буква г), точка 1, подточка i) от Регламент (ЕС) No 1178/2011 стъпват върху разбирането, че единствено опитните пилоти (притежаващи CPL, MPL и ATPL) следва да бъдат освобождавани от определени медицински изисквания, тъй като именно опитът на пилота му позволява да реагира по-адекватно в стресови ситуации, възникнали в резултат на негови заболявания. Освен това пилотите с опит са наясно и с планирането на полетите, така че са в състояние да вземат необходимите предпазни мерки, веднага щом усетят първите симптоми на заболяването. Те могат да летят само с квалифициран втори пилот или в качеството на такъв пилот. |
| --- | --- |

(13)

Разпоредбите на точка MED.B.001, буква г), точка 1, подточка i) от Регламент (ЕС) No 1178/2011 стъпват върху разбирането, че единствено опитните пилоти (притежаващи CPL, MPL и ATPL) следва да бъдат освобождавани от определени медицински изисквания, тъй като именно опитът на пилота му позволява да реагира по-адекватно в стресови ситуации, възникнали в резултат на негови заболявания. Освен това пилотите с опит са наясно и с планирането на полетите, така че са в състояние да вземат необходимите предпазни мерки, веднага щом усетят първите симптоми на заболяването. Те могат да летят само с квалифициран втори пилот или в качеството на такъв пилот.

| (14) | При настоящото равнище на научни медицински познания не е възможно да се гарантира достатъчна степен на безопасност в ситуациите, в които пилот без опит се сблъсква с проявленията на заболяването си, към които се добавят стресови фактори или непредвидени обстоятелства, възникнали по време на полета. Дори научният напредък в медицината да доведе до отпадане на ограниченията за някои от тези заболявания, решението за това следва да се вземе само след като внимателно са отчетени свързаните с безопасността съображения за всички категории заболявания и след съответните консултации с медицински специалисти, а не въз основа на еднократно освобождаване на общо основание, за чието предоставяне в посочения контекст липсва обосновка. Предложените от Обединеното кралство мерки за смекчаване не променят това заключение. Освен рутинната оценка на риска, която се извършва при всички авиомедицински прегледи, Обединеното кралство на практика не предложи други мерки за смекчаване на последиците от освобождаването с оглед на безопасността. |
| --- | --- |

(14)

При настоящото равнище на научни медицински познания не е възможно да се гарантира достатъчна степен на безопасност в ситуациите, в които пилот без опит се сблъсква с проявленията на заболяването си, към които се добавят стресови фактори или непредвидени обстоятелства, възникнали по време на полета. Дори научният напредък в медицината да доведе до отпадане на ограниченията за някои от тези заболявания, решението за това следва да се вземе само след като внимателно са отчетени свързаните с безопасността съображения за всички категории заболявания и след съответните консултации с медицински специалисти, а не въз основа на еднократно освобождаване на общо основание, за чието предоставяне в посочения контекст липсва обосновка. Предложените от Обединеното кралство мерки за смекчаване не променят това заключение. Освен рутинната оценка на риска, която се извършва при всички авиомедицински прегледи, Обединеното кралство на практика не предложи други мерки за смекчаване на последиците от освобождаването с оглед на безопасността.

| (15) | От гореизложеното става ясно, че прилагането на такова освобождаване засяга сериозно степента на безопасност и не отговаря на общите цели по отношение на безопасността, заложени в Регламент (ЕС) 2018/1139. |
| --- | --- |

(15)

От гореизложеното става ясно, че прилагането на такова освобождаване засяга сериозно степента на безопасност и не отговаря на общите цели по отношение на безопасността, заложени в Регламент (ЕС) 2018/1139.

| (16) | На 29 март 2017 г. Обединеното кралство представи уведомление за намерението си да се оттегли от Съюза в съответствие с член 50 от Договора за Европейския съюз (ДЕС). Съгласно член 50, параграф 3 от ДЕС Договорите престават да се прилагат спрямо оттеглящата се държава от датата на влизане в сила на споразумението за оттегляне или при липса на такова споразумение — две години след представянето на уведомлението, освен ако Европейският съвет в съгласие със засегнатата държава членка не реши с единодушие да продължи този срок. Срокът бе удължаван два пъти, като за последен път това беше извършено с Решение (ЕС) 2019/584 на Европейския съвет (3), с което той бе удължен до 31 октомври 2019 г. |
| --- | --- |

(16)

На 29 март 2017 г. Обединеното кралство представи уведомление за намерението си да се оттегли от Съюза в съответствие с член 50 от Договора за Европейския съюз (ДЕС). Съгласно член 50, параграф 3 от ДЕС Договорите престават да се прилагат спрямо оттеглящата се държава от датата на влизане в сила на споразумението за оттегляне или при липса на такова споразумение — две години след представянето на уведомлението, освен ако Европейският съвет в съгласие със засегнатата държава членка не реши с единодушие да продължи този срок. Срокът бе удължаван два пъти, като за последен път това беше извършено с Решение (ЕС) 2019/584 на Европейския съвет (3), с което той бе удължен до 31 октомври 2019 г.

| (17) | На 11 януари 2019 г. с Решение (ЕС) 2019/274 (4) Съветът разреши подписването на споразумението за оттегляне, договорено на равнище преговарящи на 14 ноември 2018 г. Съюзът потвърди своята готовност да пристъпи бързо към неговото подписване и сключване, в случай че парламентът на Обединеното кралство одобри споразумението за оттегляне. В четвърта част от споразумението за оттегляне (5) се предвижда преходен период, започващ от датата на влизане в сила на споразумението, през който правото на Съюза ще продължи да се прилага спрямо и в Обединеното кралство, както е определено в него. |
| --- | --- |

(17)

На 11 януари 2019 г. с Решение (ЕС) 2019/274 (4) Съветът разреши подписването на споразумението за оттегляне, договорено на равнище преговарящи на 14 ноември 2018 г. Съюзът потвърди своята готовност да пристъпи бързо към неговото подписване и сключване, в случай че парламентът на Обединеното кралство одобри споразумението за оттегляне. В четвърта част от споразумението за оттегляне (5) се предвижда преходен период, започващ от датата на влизане в сила на споразумението, през който правото на Съюза ще продължи да се прилага спрямо и в Обединеното кралство, както е определено в него.

| (18) | При всички случаи настоящото решение се прилага само докато правото на Съюза се прилага спрямо и в Обединеното кралство, |
| --- | --- |

(18)

При всички случаи настоящото решение се прилага само докато правото на Съюза се прилага спрямо и в Обединеното кралство,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Предоставеното от Обединеното кралство освобождаване от изискванията по точка MED.B.001, буква г), точка 1, подточка i) от приложение IV (част MED) към Регламент (ЕС) No 1178/2011, за което на 19 октомври 2018 г. то уведоми Комисията, Агенцията за авиационна безопасност на Европейския съюз и останалите държави членки и което позволява на новопридобили летателна правоспособност лица да бъдат освобождавани от определени авиомедицински изисквания, не отговаря на условията по член 71, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2018/1139.

Член 2

Адресат на настоящото решение е Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия.

Съставено в Брюксел на 15 октомври 2019 година.

За Комисията

Violeta BULC

Член на Комисията

---

(1)  
  ОВ L 212, 22.8.2018 г., стр. 1.

1

(2)  Регламент (ЕС) No 1178/2011 на Комисията от 3 ноември 2011 г. за определяне на технически изисквания и административни процедури във връзка с екипажите на въздухоплавателни средства в гражданското въздухоплаване в съответствие с Регламент (ЕО) No 216/2008 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 311, 25.11.2011 г., стр. 1).

2

(3)  Решение (ЕС) 2019/584 на Европейския съвет, взето в съгласие с Обединеното кралство, от 11 април 2019 г. за продължаване на срока по член 50, параграф 3 от Договора за Европейския съюз (ОВ L 101, 11.4.2019 г., стр. 1).

3

(4)  Решение (ЕС) 2019/274 на Съвета от 11 януари 2019 г. относно подписването, от името на Европейския съюз и на Европейската общност за атомна енергия, на Споразумението за оттегляне на Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия от Европейския съюз и Европейската общност за атомна енергия (ОВ L 47 I, 19.2.2019 г., стр. 1).

4

(5)  Споразумение за оттегляне на Обединено кралство Великобритания и Северна Ирландия от Европейския съюз и Европейската общност за атомна енергия (ОВ C 144 I, 25.4.2019 г., стр. 1).

5

---

АКТОВЕ, ПРИЕТИ ОТ ОРГАНИТЕ, СЪЗДАДЕНИ С МЕЖДУНАРОДНИ СПОРАЗУМЕНИЯ

| 17.10.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 264/42 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 264/42

---

РЕШЕНИЕ 2019/1734 НА КОМИТЕТА НА ЕС И КОРЕЯ ПО ТЪРГОВИЯ И УСТОЙЧИВО РАЗВИТИЕ

от 30 септември 2019 година

относно преразгледан списък с експерти, които желаят и могат да участват като членове на експертна група в съответствие с член 13.15 от споразумението [2019/...]

КОМИТЕТЪТ НА ЕС И КОРЕЯ ПО ТЪРГОВИЯ И УСТОЙЧИВО РАЗВИТИЕ,

като взе предвид Споразумението за свободна търговия между Европейския съюз и неговите държави членки, от една страна, и Република Корея, от друга страна (наричано по-нататък „споразумението“), и по-специално член 13.15, параграф 3 от него,

като има предвид, че:

| (1) | В съответствие с член 13.15, параграф 3 от споразумението страните трябва да съставят списък от най-малко 15 лица, които желаят и могат да участват като членове на експертна група по отношение на въпроси в обхвата на глава 13 относно търговията и устойчивото развитие, и които притежават експертен опит по въпросите, попадащи в обхвата на посочената глава. Най-малко пет от тези лица не трябва да са граждани на никоя от страните и председателстват експертната група. |
| --- | --- |

(1)

В съответствие с член 13.15, параграф 3 от споразумението страните трябва да съставят списък от най-малко 15 лица, които желаят и могат да участват като членове на експертна група по отношение на въпроси в обхвата на глава 13 относно търговията и устойчивото развитие, и които притежават експертен опит по въпросите, попадащи в обхвата на посочената глава. Най-малко пет от тези лица не трябва да са граждани на никоя от страните и председателстват експертната група.

| (2) | На 27 юни 2012 г. Комитетът на ЕС и Корея по търговия и устойчиво развитие прие Решение No 2/2012 (1) за съставяне на списък от 18 експерти, които могат да участват като членове на експертна група. |
| --- | --- |

(2)

На 27 юни 2012 г. Комитетът на ЕС и Корея по търговия и устойчиво развитие прие Решение No 2/2012 (1) за съставяне на списък от 18 експерти, които могат да участват като членове на експертна група.

| (3) | Република Корея изрази желанието си да замени някои от корейските граждани в списъка с експертите. За да може настоящото изменение да породи действие, преразгледаният списък с експерти следва да бъде одобрен от Комитета на ЕС и Корея по търговия и устойчиво развитие. |
| --- | --- |

(3)

Република Корея изрази желанието си да замени някои от корейските граждани в списъка с експертите. За да може настоящото изменение да породи действие, преразгледаният списък с експерти следва да бъде одобрен от Комитета на ЕС и Корея по търговия и устойчиво развитие.

| (4) | Поради това страните преразгледаха списъка с експерти, установен с Решение No 2/2012, и преразгледаният списък с експерти, съдържащ се в приложението, следва да бъде приет, |
| --- | --- |

(4)

Поради това страните преразгледаха списъка с експерти, установен с Решение No 2/2012, и преразгледаният списък с експерти, съдържащ се в приложението, следва да бъде приет,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Списъкът на експертите, които могат да участват като членове на експертна група за целите на член 13.15 от споразумението, който се съдържа в приложението към Решение No 2/2012, се заменя от списъка с експерти, който се съдържа в приложението към настоящото решение.

Член 2

Настоящото решение влиза в сила в деня на приемането му.

Съставено в Брюксел и Сеул на 30 септември 2019 година.

За Комитета на ЕС и КОРЕЯ по търговия и устойчиво развитие

Съпредседател на Комитета по търговия и устойчиво развитие от страна на Република Корея

Kyong Yun KIM

Съпредседател на Комитета по търговия и устойчиво развитие от страна на Европейския съюз

Ewa SYNOWIEC

---

(1)  Решение No 2/2012 на Комитета на ЕС и Корея по търговия и устойчиво развитие от 27 юни 2012 г. за създаване на експертна група, посочена в член 13.15 от Споразумението за свободна търговия между Европейския съюз и неговите държави членки, от една страна, и Република Корея, от друга страна (ОВ L 331, 1.12.2012 г., стр. 54).

1

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Cписък с експерти, които желаят и могат да участват като членове на експертна група по отношение на въпроси в обхвата на глава 13 (търговия и устойчиво развитие) от споразумението

Експерти, посочени от Република Корея:

| | Sung Wook LEE |
| --- | --- |

Sung Wook LEE

| | Jaemin LEE |
| --- | --- |

Jaemin LEE

| | Chang Young KWON |
| --- | --- |

Chang Young KWON

| | Suh-Yong CHUNG |
| --- | --- |

Suh-Yong CHUNG

| | Taek-Whan HAN |
| --- | --- |

Taek-Whan HAN

| | Won-Mog CHOI |
| --- | --- |

Won-Mog CHOI

Експерти, посочени от Европейския съюз:

| | Eddy LAURIJSSEN |
| --- | --- |

Eddy LAURIJSSEN

| | Jorge CARDONA |
| --- | --- |

Jorge CARDONA

| | Karin LUKAS |
| --- | --- |

Karin LUKAS

| | Hélène RUIZ FABRI |
| --- | --- |

Hélène RUIZ FABRI

| | Laurence BOISSON DE CHAZOURNES |
| --- | --- |

Laurence BOISSON DE CHAZOURNES

| | Geert VAN CALSTER |
| --- | --- |

Geert VAN CALSTER

Председатели (които не са граждани на страните по споразумението):

| | Thomas P. PINANSKY |
| --- | --- |

Thomas P. PINANSKY

| | Nguyen Van TAI |
| --- | --- |

Nguyen Van TAI

| | Le HA THANH |
| --- | --- |

Le HA THANH

| | Jill MURRAY |
| --- | --- |

Jill MURRAY

| | Ricardo MELÉNDEZ-ORTIZ |
| --- | --- |

Ricardo MELÉNDEZ-ORTIZ

| | Nathalie BERNASCONI-OSTERWALDER |
| --- | --- |

Nathalie BERNASCONI-OSTERWALDER

---