# Eiropas Savienības L 195/2019

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 195 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 62. gadagājums2019. gada 23. jūlijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 195

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

62. gadagājums2019. gada 23. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Informācija par to, ka ir stājies spēkā Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, tā īstenošanas protokols un nolīgumam pievienotā vēstuļu apmaiņa | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1248 (2019. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka pasākumus ar mērķi samazināt nopietnu apdraudējumu mencas (Gadus morhua) Baltijas jūras austrumdaļas krājuma saglabāšanai | 2 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1249 (2019. gada 22. jūlijs), ar kuru groza I pielikumu Regulai (EK) Nr. 669/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1250 (2019. gada 22. jūlijs), ar ko pēc izmeklēšanas atsākšanas nolūkā īstenot 2019. gada 10. aprīļa spriedumus lietās T-300/16 un T-301/16 attiecībā uz Īstenošanas regulām (ES) 2016/387 un (ES) 2016/388, ar ko nosaka galīgo kompensācijas maksājumu un galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam, uz Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importu attiecina reģistrāciju | 13 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/1251 (2019. gada 15. jūlijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Cukura padomē attiecībā uz 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma termiņa pagarināšanu | 18 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2019/1252 (2018. gada 19. septembris) par nodokļu nolēmumiem SA.38945 (2015/C) (ex 2015/NN) (ex 2014/CP), kurus Luksemburga izdeva par labu McDonald's Europe

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 6076)

   (
  1
  ) | 20 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1253 (2019. gada 22. jūlijs) par izmēģinājuma projektu, ar kuru, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu, īsteno administratīvās sadarbības noteikumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2001/470/EK, ar ko izveido Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās | 40 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1254 (2019. gada 22. jūlijs) par saskaņotajiem rotaļlietu drošuma standartiem, kas izstrādāti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/48/EK īstenošanas vajadzībām | 43 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Informācija par to, ka ir stājies spēkā Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, tā īstenošanas protokols un nolīgumam pievienotā vēstuļu apmaiņa

1

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1248 (2019. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka pasākumus ar mērķi samazināt nopietnu apdraudējumu mencas (Gadus morhua) Baltijas jūras austrumdaļas krājuma saglabāšanai

Gadus morhua

2

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1249 (2019. gada 22. jūlijs), ar kuru groza I pielikumu Regulai (EK) Nr. 669/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli (
  1
  )

1

5

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1250 (2019. gada 22. jūlijs), ar ko pēc izmeklēšanas atsākšanas nolūkā īstenot 2019. gada 10. aprīļa spriedumus lietās T-300/16 un T-301/16 attiecībā uz Īstenošanas regulām (ES) 2016/387 un (ES) 2016/388, ar ko nosaka galīgo kompensācijas maksājumu un galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam, uz Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importu attiecina reģistrāciju

13

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/1251 (2019. gada 15. jūlijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Cukura padomē attiecībā uz 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma termiņa pagarināšanu

18

*

Komisijas Lēmums (ES) 2019/1252 (2018. gada 19. septembris) par nodokļu nolēmumiem SA.38945 (2015/C) (ex 2015/NN) (ex 2014/CP), kurus Luksemburga izdeva par labu McDonald's Europe

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 6076)

   (
  1
  )

McDonald's Europe

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 6076)

1

20

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1253 (2019. gada 22. jūlijs) par izmēģinājuma projektu, ar kuru, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu, īsteno administratīvās sadarbības noteikumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2001/470/EK, ar ko izveido Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās

40

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1254 (2019. gada 22. jūlijs) par saskaņotajiem rotaļlietu drošuma standartiem, kas izstrādāti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/48/EK īstenošanas vajadzībām

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 23.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/1

---

Informācija par to, ka ir stājies spēkā Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, tā īstenošanas protokols un nolīgumam pievienotā vēstuļu apmaiņa

Pēc parakstīšanas 2019. gada 14. janvārī Eiropas Savienība un Marokas Karaliste attiecīgi 2019. gada 4. martā un 2019. gada 18. jūlijā paziņoja, ka tās ir pabeigušas savas iekšējās procedūras, lai noslēgtu nolīgumu.

Tādēļ saskaņā ar nolīguma 17. pantu 2019. gada 18. jūlijā stājas spēkā Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums, tā īstenošanas protokols un nolīgumam pievienotā vēstuļu apmaiņa.

---

REGULAS

| 23.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/2

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1248

(2019. gada 22. jūlijs),

ar ko nosaka pasākumus ar mērķi samazināt nopietnu apdraudējumu mencas (Gadus morhua) Baltijas jūras austrumdaļas krājuma saglabāšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (1), un jo īpaši tās 12. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. pants paredz, ka tādu pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ, kuri saistīti ar jūras bioloģisko resursu saglabāšanas nopietnu apdraudējumu, Komisija var pieņemt ārkārtas pasākumus. Šādus ārkārtas pasākumus, kuru mērķis ir mazināt minēto apdraudējumu, Komisija var pēc pamatota dalībvalsts lūguma vai pēc savas ierosmes pieņemt, izmantojot tūlītēji piemērojamus īstenošanas aktus, kas piemērojami ne ilgāk kā sešus mēnešus. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. pants paredz, ka tādu pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ, kuri saistīti ar jūras bioloģisko resursu saglabāšanas nopietnu apdraudējumu, Komisija var pieņemt ārkārtas pasākumus. Šādus ārkārtas pasākumus, kuru mērķis ir mazināt minēto apdraudējumu, Komisija var pēc pamatota dalībvalsts lūguma vai pēc savas ierosmes pieņemt, izmantojot tūlītēji piemērojamus īstenošanas aktus, kas piemērojami ne ilgāk kā sešus mēnešus.

| (2) | Turklāt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1139 (2) 5. panta 2. punkts paredz: ja zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka kāda krājuma, uz ko attiecas minētā regula, nārsta bara biomasa ir mazāka par references rādītāju, par kuru mazāka rādītāja gadījumā var samazināties reproduktīvā spēja, jāpieņem korektīvie pasākumi. Minēto korektīvo pasākumu mērķis ir nodrošināt, ka attiecīgais krājums ātri atjaunojas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY). |
| --- | --- |

(2)

Turklāt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1139 (2) 5. panta 2. punkts paredz: ja zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka kāda krājuma, uz ko attiecas minētā regula, nārsta bara biomasa ir mazāka par references rādītāju, par kuru mazāka rādītāja gadījumā var samazināties reproduktīvā spēja, jāpieņem korektīvie pasākumi. Minēto korektīvo pasākumu mērķis ir nodrošināt, ka attiecīgais krājums ātri atjaunojas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY).

| (3) | Saskaņā ar Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) zinātnisko ieteikumu mencas (Gadus morhua) krājuma biomasa Baltijas jūras austrumdaļā ir maza un nav ilgtspējīga un tam par iemeslu ir krājuma aizvien sliktāka papildināšanās, vidiskie faktori un ekosistēmas izmaiņas, kuru dēļ dabiskā mirstība ir augsta un zvejas izraisīta zivju mirstība, ņemot vērā krājuma stāvokli, ir pārmērīga. Krājuma stāvoklis ir smags, un paredzams, ka tā reproduktīvais potenciāls samazināsies. Krājuma papildināšanās 2017. gadā sasniedza zemāko punktu ICES laikrindās, un 2018. gadā papildināšanās bijusi, iespējams, vēl sliktāka. Nārsta bara biomasa ir sasniegusi vienu no vēsturiski zemākajiem reģistrētajiem līmeņiem, un komerciālu lielumu sasniegušu mencu biomasa patlaban ir mazākā, kāda reģistrēta kopš pagājušā gadsimta 50. gadiem. Turklāt ICES lēš, ka pat tad, ja zveja nenotiktu vispār, biomasa vidējā termiņā saglabāsies mazāka par ilgtspējības references rādītāju. Tāpēc ICES savā ieteikumā par krājumu 2020. gadā ir ieteikusi nulles apjoma nozvejas. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) zinātnisko ieteikumu mencas (Gadus morhua) krājuma biomasa Baltijas jūras austrumdaļā ir maza un nav ilgtspējīga un tam par iemeslu ir krājuma aizvien sliktāka papildināšanās, vidiskie faktori un ekosistēmas izmaiņas, kuru dēļ dabiskā mirstība ir augsta un zvejas izraisīta zivju mirstība, ņemot vērā krājuma stāvokli, ir pārmērīga. Krājuma stāvoklis ir smags, un paredzams, ka tā reproduktīvais potenciāls samazināsies. Krājuma papildināšanās 2017. gadā sasniedza zemāko punktu ICES laikrindās, un 2018. gadā papildināšanās bijusi, iespējams, vēl sliktāka. Nārsta bara biomasa ir sasniegusi vienu no vēsturiski zemākajiem reģistrētajiem līmeņiem, un komerciālu lielumu sasniegušu mencu biomasa patlaban ir mazākā, kāda reģistrēta kopš pagājušā gadsimta 50. gadiem. Turklāt ICES lēš, ka pat tad, ja zveja nenotiktu vispār, biomasa vidējā termiņā saglabāsies mazāka par ilgtspējības references rādītāju. Tāpēc ICES savā ieteikumā par krājumu 2020. gadā ir ieteikusi nulles apjoma nozvejas.

| (4) | Mencas Baltijas jūras austrumdaļas krājuma saglabāšana ir nopietni apdraudēta, jo pastāv risks, ka nārsta bara straujā samazināšanās var būtiski kaitēt minētā krājuma reproduktīvajai spējai. Turklāt ICES uzskata, ka jebkura līmeņa zvejā tiks zvejotas atlikušās nedaudzās komerciāla lieluma mencas un tāpēc vēl vairāk pasliktināsies krājuma struktūra un samazināsies krājuma reproduktīvais potenciāls, kas jau ir vēsturiski zemākajā līmenī. Turklāt mencas nārsta sezona Baltijas jūras austrumdaļā ilgst no maija līdz augustam. Tāpēc pastāv pienācīgi pamatoti, nenovēršami un steidzami iemesli pieņemt ārkārtas pasākumus: pirmkārt, mencas krājuma biomasa Baltijas jūras austrumdaļā ir tik bīstami maza, ka krājums vairs nespēj papildināties un tādēļ tam draud izsīkšana, otrkārt, jebkāda turpmāka zveja no šā krājuma palielina tā izsīkšanas risku un, treškārt, patlaban ir nārsta sezonas kulminācija. |
| --- | --- |

(4)

Mencas Baltijas jūras austrumdaļas krājuma saglabāšana ir nopietni apdraudēta, jo pastāv risks, ka nārsta bara straujā samazināšanās var būtiski kaitēt minētā krājuma reproduktīvajai spējai. Turklāt ICES uzskata, ka jebkura līmeņa zvejā tiks zvejotas atlikušās nedaudzās komerciāla lieluma mencas un tāpēc vēl vairāk pasliktināsies krājuma struktūra un samazināsies krājuma reproduktīvais potenciāls, kas jau ir vēsturiski zemākajā līmenī. Turklāt mencas nārsta sezona Baltijas jūras austrumdaļā ilgst no maija līdz augustam. Tāpēc pastāv pienācīgi pamatoti, nenovēršami un steidzami iemesli pieņemt ārkārtas pasākumus: pirmkārt, mencas krājuma biomasa Baltijas jūras austrumdaļā ir tik bīstami maza, ka krājums vairs nespēj papildināties un tādēļ tam draud izsīkšana, otrkārt, jebkāda turpmāka zveja no šā krājuma palielina tā izsīkšanas risku un, treškārt, patlaban ir nārsta sezonas kulminācija.

| (5) | Ārkārtas pasākumi, ko dalībvalstis veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 13. pantu, nebūtu pietiekami situācijas labošanai, jo tie nenodrošina vienotu pieeju visos apgabalos, kur krājums sastopams. Turklāt patlaban ne visas dalībvalstis ir pieņēmušas vai plāno pieņemt šādus pasākumus. Visbeidzot, Baltijas jūras piekrastes dalībvalstu grupas (BaltFish) sanāksmē 2019. gada 4. jūnijā dalībvalstis nespēja vienoties par kopīgu pieeju. |
| --- | --- |

(5)

Ārkārtas pasākumi, ko dalībvalstis veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 13. pantu, nebūtu pietiekami situācijas labošanai, jo tie nenodrošina vienotu pieeju visos apgabalos, kur krājums sastopams. Turklāt patlaban ne visas dalībvalstis ir pieņēmušas vai plāno pieņemt šādus pasākumus. Visbeidzot, Baltijas jūras piekrastes dalībvalstu grupas (BaltFish) sanāksmē 2019. gada 4. jūnijā dalībvalstis nespēja vienoties par kopīgu pieeju.

| (6) | Ņemot vērā to, ka dalībvalstu pasākumi nav pietiekami un ir steidzami jārīkojas, lai novērstu krājumu struktūras turpmāku pasliktināšanos un tā reproduktīvā potenciāla samazināšanos, ir lietderīgi, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. pantu, paredzēt korektīvus pasākumus Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā to, ka dalībvalstu pasākumi nav pietiekami un ir steidzami jārīkojas, lai novērstu krājumu struktūras turpmāku pasliktināšanos un tā reproduktīvā potenciāla samazināšanos, ir lietderīgi, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. pantu, paredzēt korektīvus pasākumus Savienības līmenī.

| (7) | Baltijas jūras austrumdaļas mencas pārvaldības apgabalā ietilpst ICES 25.–32. apakšrajons. ICES 24. apakšrajonā ir gan mencas no Baltijas jūras austrumdaļas krājuma, gan mencas no Baltijas jūras rietumdaļas krājuma, taču lielākā daļa mencas nozveju tiek gūtas no Baltijas jūras austrumdaļas krājuma. Lai nodrošinātu Baltijas jūras austrumdaļas krājuma pienācīgu aizsardzību un izvairītos no tā, ka lielākā daļa mencas nozveju tiek gūtas no Baltijas jūras austrumdaļas krājuma ICES 24. apakšrajonā, ir svarīgi, lai ārkārtas pasākumi aptvertu ICES 24. apakšrajonu. |
| --- | --- |

(7)

Baltijas jūras austrumdaļas mencas pārvaldības apgabalā ietilpst ICES 25.–32. apakšrajons. ICES 24. apakšrajonā ir gan mencas no Baltijas jūras austrumdaļas krājuma, gan mencas no Baltijas jūras rietumdaļas krājuma, taču lielākā daļa mencas nozveju tiek gūtas no Baltijas jūras austrumdaļas krājuma. Lai nodrošinātu Baltijas jūras austrumdaļas krājuma pienācīgu aizsardzību un izvairītos no tā, ka lielākā daļa mencas nozveju tiek gūtas no Baltijas jūras austrumdaļas krājuma ICES 24. apakšrajonā, ir svarīgi, lai ārkārtas pasākumi aptvertu ICES 24. apakšrajonu.

| (8) | Ņemot vērā zinātnisko ieteikumu, ir lietderīgi aizliegt līdz gada beigām zvejot no mencas Baltijas jūras austrumdaļas krājuma. Taču šim pasākumam ir jābūt arī samērīgam ar tā mērķi. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā zinātnisko ieteikumu, ir lietderīgi aizliegt līdz gada beigām zvejot no mencas Baltijas jūras austrumdaļas krājuma. Taču šim pasākumam ir jābūt arī samērīgam ar tā mērķi.

| (9) | Saskaņā ar ICES informāciju mencas skaitliskums un nozvejas ICES 27.–32. apakšrajonā ir ļoti mazas. Šīs regulas pasākumu īstenošana rada ievērojamu slogu administrācijai un zvejniekiem, tāpēc nebūtu samērīgi šīs regulas darbības jomā iekļaut apgabalus, kuros Baltijas jūras austrumdaļas krājuma menca gandrīz nav sastopama. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar ICES informāciju mencas skaitliskums un nozvejas ICES 27.–32. apakšrajonā ir ļoti mazas. Šīs regulas pasākumu īstenošana rada ievērojamu slogu administrācijai un zvejniekiem, tāpēc nebūtu samērīgi šīs regulas darbības jomā iekļaut apgabalus, kuros Baltijas jūras austrumdaļas krājuma menca gandrīz nav sastopama.

| (10) | Turklāt, tā kā 24. apakšrajona seklajos piekrastes apgabalos sastopama galvenokārt menca no Baltijas jūras rietumdaļas krājuma, ir lietderīgi 24. apakšrajonā aizliegumu nepiemērot mencas zvejai, ko kuģi, kuri garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri izmanto pasīvos zvejas rīkus, veic līdz sešu jūras jūdžu attālumā no krasta apgabalos, kur ūdens dziļums ir mazāks nekā 20 metri. |
| --- | --- |

(10)

Turklāt, tā kā 24. apakšrajona seklajos piekrastes apgabalos sastopama galvenokārt menca no Baltijas jūras rietumdaļas krājuma, ir lietderīgi 24. apakšrajonā aizliegumu nepiemērot mencas zvejai, ko kuģi, kuri garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri izmanto pasīvos zvejas rīkus, veic līdz sešu jūras jūdžu attālumā no krasta apgabalos, kur ūdens dziļums ir mazāks nekā 20 metri.

| (11) | Turklāt, ņemot vērā iespējamās smagās sociālekonomiskās sekas, ko varētu radīt pilnīga zvejas apturēšana, ir lietderīgi pasākumus vērst uz specializēto mencas zveju, piemēram, specializēto zveju ar grunts trali, ar ko tiek nozvejota lielākā daļa mencu no Baltijas jūras austrumdaļas krājuma 24., 25. un 26. apakšrajonā. Turpretī, ņemot vērā turpmāk minēto zvejas darbību nelielo nozīmi kopējā mencas nozveju apjomā un grūtības jauktu sugu zvejniecībā visus krājumus vienlaicīgi apzvejot maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā, ir lietderīgi no aizlieguma atbrīvot nenovēršamās piezvejas, kas gūtas zvejas darbībās, kur menca nav zvejas mērķsuga un kas 24., 25. un 26. apakšrajonā tiek veiktas ar aktīviem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs nepārsniedz 45 mm, vai ko veic kuģi, kuru garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri ar pasīviem zvejas rīkiem zvejo 25.–26. apakšrajonā vai 24. apakšrajonā līdz sešu jūras jūdžu attālumā no krasta apgabalos, kur ūdens dziļums ir lielāks par 20 metriem, un – neatkarīgi no ūdens dziļuma – tālāk par sešām jūras jūdzēm no krasta. ICES lēš, ka pirmās minētās zvejas darbības nodrošina aptuveni 1,5 % no Baltijas jūras austrumdaļas mencas gada kopējiem izkrāvumiem. Otro minēto zvejas darbību gadījumā piezvejas izkrāvumu apjoms ir neliels, taču precīzs daudzums nav zināms. Tāpēc piezveja būtu jāierobežo līdz 10 % no katrā zvejas reisā gūtās nozvejas izkrāvumiem. |
| --- | --- |

(11)

Turklāt, ņemot vērā iespējamās smagās sociālekonomiskās sekas, ko varētu radīt pilnīga zvejas apturēšana, ir lietderīgi pasākumus vērst uz specializēto mencas zveju, piemēram, specializēto zveju ar grunts trali, ar ko tiek nozvejota lielākā daļa mencu no Baltijas jūras austrumdaļas krājuma 24., 25. un 26. apakšrajonā. Turpretī, ņemot vērā turpmāk minēto zvejas darbību nelielo nozīmi kopējā mencas nozveju apjomā un grūtības jauktu sugu zvejniecībā visus krājumus vienlaicīgi apzvejot maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā, ir lietderīgi no aizlieguma atbrīvot nenovēršamās piezvejas, kas gūtas zvejas darbībās, kur menca nav zvejas mērķsuga un kas 24., 25. un 26. apakšrajonā tiek veiktas ar aktīviem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs nepārsniedz 45 mm, vai ko veic kuģi, kuru garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri ar pasīviem zvejas rīkiem zvejo 25.–26. apakšrajonā vai 24. apakšrajonā līdz sešu jūras jūdžu attālumā no krasta apgabalos, kur ūdens dziļums ir lielāks par 20 metriem, un – neatkarīgi no ūdens dziļuma – tālāk par sešām jūras jūdzēm no krasta. ICES lēš, ka pirmās minētās zvejas darbības nodrošina aptuveni 1,5 % no Baltijas jūras austrumdaļas mencas gada kopējiem izkrāvumiem. Otro minēto zvejas darbību gadījumā piezvejas izkrāvumu apjoms ir neliels, taču precīzs daudzums nav zināms. Tāpēc piezveja būtu jāierobežo līdz 10 % no katrā zvejas reisā gūtās nozvejas izkrāvumiem.

| (12) | To kuģu skaitam, kuru garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri izmanto pasīvus zvejas rīkus un gūst mencas piezvejas, nevajadzētu būt lielākam kā laikposmā no 2018. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 30. jūnijam. Savienības kuģi, kas zvejo ar traļiem, dāņu vadiem vai tiem līdzīgiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs nepārsniedz 45 mm, nevar zvejot mencu kā mērķsugu, tāpēc šo kuģu skaits nav jāierobežo. |
| --- | --- |

(12)

To kuģu skaitam, kuru garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri izmanto pasīvus zvejas rīkus un gūst mencas piezvejas, nevajadzētu būt lielākam kā laikposmā no 2018. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 30. jūnijam. Savienības kuģi, kas zvejo ar traļiem, dāņu vadiem vai tiem līdzīgiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs nepārsniedz 45 mm, nevar zvejot mencu kā mērķsugu, tāpēc šo kuģu skaits nav jāierobežo.

| (13) | Šajā regulā paredzētie pasākumi tiks iesniegti Zvejniecības un akvakultūras komitejai, lai saņemtu tās atzinumu. |
| --- | --- |

(13)

Šajā regulā paredzētie pasākumi tiks iesniegti Zvejniecības un akvakultūras komitejai, lai saņemtu tās atzinumu.

| (14) | Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas, |
| --- | --- |

(14)

Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā noteikti ārkārtas pasākumi ar mērķi samazināt mencas (Gadus morhua) Baltijas jūras austrumdaļas krājuma nopietnu apdraudējumu.

Gadus morhua

2. pants

Ārkārtas pasākumi

1.   Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts zvejot mencu ICES 24., 25. un 26. apakšrajonā un paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī, apstrādāt uz kuģa vai izkraut šajā apgabalā nozvejotu mencu un no tās iegūtus zvejas produktus.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, aizliegums zvejot mencu neattiecas uz Savienības zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem vai ar grunts āķu rindām, āķu jedām (izņemot dreifējošas āķu jedas), rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu vai līdzīgiem pasīviem zvejas rīkiem 24. apakšrajonā zvejo līdz sešu jūras jūdžu attālumā, mērot no bāzes līnijām apgabalos, kur saskaņā ar valsts kompetento iestāžu izdotas oficiālās jūras kartes koordinātām ūdens dziļums ir mazāks nekā 20 metri.

3.   Šā panta 2. punktā minētie kuģi nodrošina, ka to zvejas darbības var uzraudzīt jebkurā laikā. Šo kuģu gūtās mencas nozvejas reģistrē, izkrauj un uzskaita attiecībā pret attiecīgo kvotu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu.

4.   Atkāpjoties no 1. punkta, šādi Savienības zvejas kuģi izceļ un patur uz kuģa mencas piezvejas:

| a) | Savienības kuģi, kas ar traļiem, dāņu vadiem vai tiem līdzīgiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs nepārsniedz 45 mm, zvejo 24., 25. un 26. apakšrajonā; |
| --- | --- |

a)

Savienības kuģi, kas ar traļiem, dāņu vadiem vai tiem līdzīgiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs nepārsniedz 45 mm, zvejo 24., 25. un 26. apakšrajonā;

| b) | Savienības zvejas kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem vai ar grunts āķu rindām, āķu jedām (izņemot dreifējošas āķu jedas), rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu vai līdzīgiem pasīviem zvejas rīkiem zvejo:






  i) | 25.–26. apakšrajonā; vai |
| --- | --- | --- |

b)

Savienības zvejas kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem vai ar grunts āķu rindām, āķu jedām (izņemot dreifējošas āķu jedas), rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu vai līdzīgiem pasīviem zvejas rīkiem zvejo:

i)

25.–26. apakšrajonā; vai

| ii) | 24. apakšrajonā līdz sešu jūras jūdžu attālumā, mērot no bāzes līnijām apgabalos, kur saskaņā ar valsts kompetento iestāžu izdotas oficiālās jūras kartes koordinātām ūdens dziļums ir lielāks par 20 metriem, un – neatkarīgi no ūdens dziļuma – tālāk par sešām jūras jūdzēm no bāzes līnijām. |
| --- | --- |

ii)

24. apakšrajonā līdz sešu jūras jūdžu attālumā, mērot no bāzes līnijām apgabalos, kur saskaņā ar valsts kompetento iestāžu izdotas oficiālās jūras kartes koordinātām ūdens dziļums ir lielāks par 20 metriem, un – neatkarīgi no ūdens dziļuma – tālāk par sešām jūras jūdzēm no bāzes līnijām.

5.   Šā panta 4. punkta b) apakšpunktā minētie kuģi nodrošina, ka to zvejas darbības var uzraudzīt jebkurā laikā. Šo kuģu gūtās mencas nejaušās piezvejas neveido vairāk kā 10 % no visu jūras bioloģisko resursu kopējās nozvejas (dzīvsvars), ko izkrauj pēc katra zvejas reisa.

6.   Šā panta 4. punkta b) apakšpunktā paredzētā atkāpe attiecas tikai uz tiem Savienības zvejas kuģiem, kuri laikposmā no 2018. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 30. jūnijam ir reģistrējuši mencas nozvejas. Ja Savienības zvejas kuģis, uz kuru attiecas minētā atkāpe, tiek aizstāts, dalībvalstis var atļaut atkāpi piemērot citam Savienības zvejas kuģim, kas atbilst 4. punkta b) apakšpunktā noteiktajām prasībām, ar noteikumu, ka to Savienības zvejas kuģu skaits, uz kuriem attiecas atkāpe, un to kopējā zvejas kapacitāte nepalielinās.

7.   Šā panta 4. punktā minētās piezvejas reģistrē, izkrauj un uzskaita attiecībā pret attiecīgo kvotu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu.

3. pants

Stāšanās spēkā un piemērošanas periods

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro līdz 2019. gada 31. decembrim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 22. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 6. jūlija Regula (ES) 2016/1139, ar kuru izveido daudzgadu plānu konkrētiem krājumiem Baltijas jūrā (OV L 191, 15.7.2016., 1. lpp.).

2

---

| 23.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/5

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1249

(2019. gada 22. jūlijs),

ar kuru groza I pielikumu Regulai (EK) Nr. 669/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (1), un jo īpaši tās 15. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regula (EK) Nr. 669/2009 (2) paredz noteikumus par pastiprinātu oficiālo kontroli, kas, importējot tās I pielikuma sarakstā (“saraksts”) norādīto barību un pārtiku, kura nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, jāveic izraudzītā ievešanas vietā (“DPE”), kur notiek ievešana Regulas (EK) Nr. 882/2004 I pielikumā minētajās teritorijās. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regula (EK) Nr. 669/2009 (2) paredz noteikumus par pastiprinātu oficiālo kontroli, kas, importējot tās I pielikuma sarakstā (“saraksts”) norādīto barību un pārtiku, kura nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, jāveic izraudzītā ievešanas vietā (“DPE”), kur notiek ievešana Regulas (EK) Nr. 882/2004 I pielikumā minētajās teritorijās.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 669/2009 2. pants nosaka, ka saraksts jāpārskata regulāri un ne retāk kā reizi pusgadā, ņemot vērā vismaz minētajā pantā norādītos informācijas avotus. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 669/2009 2. pants nosaka, ka saraksts jāpārskata regulāri un ne retāk kā reizi pusgadā, ņemot vērā vismaz minētajā pantā norādītos informācijas avotus.

| (3) | Tādu neseno ar pārtiku saistīto incidentu sastopamība un nozīmīgums, kas paziņoti, izmantojot ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (3) izveidoto ātrās brīdināšanas sistēmu pārtikas un barības jomā, un informācija par oficiālajām kontrolēm, ko dalībvalstis veikušas attiecībā uz barību un pārtiku, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, un arī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 669/2009 15. pantu Komisijai divreiz gadā iesniegtie dalībvalstu ziņojumi par tādas barības un pārtikas sūtījumiem, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, liecina, ka minētais saraksts būtu jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tādu neseno ar pārtiku saistīto incidentu sastopamība un nozīmīgums, kas paziņoti, izmantojot ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (3) izveidoto ātrās brīdināšanas sistēmu pārtikas un barības jomā, un informācija par oficiālajām kontrolēm, ko dalībvalstis veikušas attiecībā uz barību un pārtiku, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, un arī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 669/2009 15. pantu Komisijai divreiz gadā iesniegtie dalībvalstu ziņojumi par tādas barības un pārtikas sūtījumiem, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, liecina, ka minētais saraksts būtu jāgroza.

| (4) | Konkrētāk, kas attiecas uz džekfrūtu (Artocarpus heterophyllus) sūtījumiem no Malaizijas, no ātrās brīdināšanas sistēmā pārtikas un barības jomā sniegtajiem paziņojumiem iegūtie dati, kā arī informācija par dalībvalstu veiktajām oficiālajām kontrolēm norāda, ka iespējamas pesticīdu atlieku kontaminācijas dēļ veidojas jauni riski cilvēka veselībai, tādēļ būtu jāievieš pastiprināta oficiālā kontrole. Turklāt, kas attiecas uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes zemesriekstiem, no ātrās brīdināšanas sistēmā pārtikas un barības jomā sniegtajiem paziņojumiem iegūtie dati norāda, ka iespējamas kontaminācijas ar aflatoksīniem dēļ pastāv riski cilvēka veselībai, tādēļ būtu jāievieš pastiprināta oficiālā kontrole. Tādēļ ieraksti par šādiem sūtījumiem būtu jāiekļauj sarakstā. |
| --- | --- |

(4)

Konkrētāk, kas attiecas uz džekfrūtu (Artocarpus heterophyllus) sūtījumiem no Malaizijas, no ātrās brīdināšanas sistēmā pārtikas un barības jomā sniegtajiem paziņojumiem iegūtie dati, kā arī informācija par dalībvalstu veiktajām oficiālajām kontrolēm norāda, ka iespējamas pesticīdu atlieku kontaminācijas dēļ veidojas jauni riski cilvēka veselībai, tādēļ būtu jāievieš pastiprināta oficiālā kontrole. Turklāt, kas attiecas uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes zemesriekstiem, no ātrās brīdināšanas sistēmā pārtikas un barības jomā sniegtajiem paziņojumiem iegūtie dati norāda, ka iespējamas kontaminācijas ar aflatoksīniem dēļ pastāv riski cilvēka veselībai, tādēļ būtu jāievieš pastiprināta oficiālā kontrole. Tādēļ ieraksti par šādiem sūtījumiem būtu jāiekļauj sarakstā.

| (5) | Komisijas Regula (EK) Nr. 1881/2006 (4) nosaka cianīdūdeņražskābes (zilskābes) maksimāli pieļaujamo koncentrāciju neapstrādātos veselos, maltos, slīpētos, drupinātos, smalcinātos aprikožu kodolos, kurus laiž tirgū galapatērētājam. Turklāt Komisijas Regula (ES) 2017/1237 (5) paredz, ka operators, kas neapstrādātus veselus, maltus, slīpētus, drupinātus, smalcinātus aprikožu kodolus laiž tirgū galapatērētājam, pēc pieprasījuma sniedz kompetentajai iestādei pierādījumus par tirgū laistā produkta atbilstību maksimāli pieļaujamai koncentrācijai. Kas attiecas uz tādu neapstrādātu aprikožu kodolu sūtījumiem no Turcijas, kurus paredzēts laist tirgū galapatērētājiem, no ātrās brīdināšanas sistēmā pārtikas un barības jomā sniegtajiem paziņojumiem iegūtie dati norāda, ka cianīdūdeņražskābes (zilskābes) klātbūtnes dēļ veidojas jauni riski cilvēka veselībai, tādēļ būtu jāievieš pastiprināta oficiālā kontrole. Tādēļ sarakstā būtu jāiekļauj ieraksts par šādiem sūtījumiem. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas Regula (EK) Nr. 1881/2006 (4) nosaka cianīdūdeņražskābes (zilskābes) maksimāli pieļaujamo koncentrāciju neapstrādātos veselos, maltos, slīpētos, drupinātos, smalcinātos aprikožu kodolos, kurus laiž tirgū galapatērētājam. Turklāt Komisijas Regula (ES) 2017/1237 (5) paredz, ka operators, kas neapstrādātus veselus, maltus, slīpētus, drupinātus, smalcinātus aprikožu kodolus laiž tirgū galapatērētājam, pēc pieprasījuma sniedz kompetentajai iestādei pierādījumus par tirgū laistā produkta atbilstību maksimāli pieļaujamai koncentrācijai. Kas attiecas uz tādu neapstrādātu aprikožu kodolu sūtījumiem no Turcijas, kurus paredzēts laist tirgū galapatērētājiem, no ātrās brīdināšanas sistēmā pārtikas un barības jomā sniegtajiem paziņojumiem iegūtie dati norāda, ka cianīdūdeņražskābes (zilskābes) klātbūtnes dēļ veidojas jauni riski cilvēka veselībai, tādēļ būtu jāievieš pastiprināta oficiālā kontrole. Tādēļ sarakstā būtu jāiekļauj ieraksts par šādiem sūtījumiem.

| (6) | Turklāt, ņemot vērā to, ka dalībvalstis, veicot oficiālās kontroles saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 669/2009, ir bieži konstatējušas neatbilstību attiecīgajām Savienības tiesību aktos paredzētajām prasībām, būtu lietderīgi identitātes un fiziskās pārbaudes attiecībā uz tēju un godži ogām no Ķīnas un pipariem un sparģeļpupiņām no Dominikānas Republikas veikt biežāk. Tādēļ ieraksti par šādiem sūtījumiem būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt, ņemot vērā to, ka dalībvalstis, veicot oficiālās kontroles saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 669/2009, ir bieži konstatējušas neatbilstību attiecīgajām Savienības tiesību aktos paredzētajām prasībām, būtu lietderīgi identitātes un fiziskās pārbaudes attiecībā uz tēju un godži ogām no Ķīnas un pipariem un sparģeļpupiņām no Dominikānas Republikas veikt biežāk. Tādēļ ieraksti par šādiem sūtījumiem būtu attiecīgi jāgroza.

| (7) | Saraksts būtu jāgroza arī tālab, lai samazinātu identitātes un fizisko pārbaužu biežumu attiecībā uz aprikozēm no Turcijas, ņemot vērā to, ka dalībvalstis, veicot oficiālās kontroles saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 669/2009, reti ir konstatējušas neatbilstību attiecīgajām Savienības tiesību aktos noteiktajām prasībām. Tādēļ ieraksti par šādiem sūtījumiem būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(7)

Saraksts būtu jāgroza arī tālab, lai samazinātu identitātes un fizisko pārbaužu biežumu attiecībā uz aprikozēm no Turcijas, ņemot vērā to, ka dalībvalstis, veicot oficiālās kontroles saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 669/2009, reti ir konstatējušas neatbilstību attiecīgajām Savienības tiesību aktos noteiktajām prasībām. Tādēļ ieraksti par šādiem sūtījumiem būtu attiecīgi jāgroza.

| (8) | Esošais ieraksts par godži ogām no Ķīnas paredz, ka kompetentajām iestādēm minētā prece ir jātestē attiecībā uz specifiskiem pesticīdiem, bet starp tiem nav minēts nikotīns. Ir ziņots, ka nikotīns bieži tiek konstatēts Ķīnas izcelsmes godži ogās. Tādēļ Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumā esošo ierakstu par Ķīnas izcelsmes godži ogām būtu lietderīgi grozīt, pieprasot kompetentajām iestādēm testēt minēto preci attiecībā uz nikotīnu. |
| --- | --- |

(8)

Esošais ieraksts par godži ogām no Ķīnas paredz, ka kompetentajām iestādēm minētā prece ir jātestē attiecībā uz specifiskiem pesticīdiem, bet starp tiem nav minēts nikotīns. Ir ziņots, ka nikotīns bieži tiek konstatēts Ķīnas izcelsmes godži ogās. Tādēļ Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumā esošo ierakstu par Ķīnas izcelsmes godži ogām būtu lietderīgi grozīt, pieprasot kompetentajām iestādēm testēt minēto preci attiecībā uz nikotīnu.

| (9) | Libānas un Sīrijas izcelsmes rāceņi (Brassica rapa ssp. rapa), kas sagatavoti vai konservēti sālījumā vai izmantojot citronskābi, rada tādu pašu risku kā patlaban sarakstā iekļautās minētās preces no Libānas un Sīrijas. Tādēļ saraksts būtu jāgroza, lai tajā iekļautu Libānas un Sīrijas izcelsmes rāceņus, kas sagatavoti vai konservēti sālījumā vai izmantojot citronskābi. |
| --- | --- |

(9)

Libānas un Sīrijas izcelsmes rāceņi (Brassica rapa ssp. rapa), kas sagatavoti vai konservēti sālījumā vai izmantojot citronskābi, rada tādu pašu risku kā patlaban sarakstā iekļautās minētās preces no Libānas un Sīrijas. Tādēļ saraksts būtu jāgroza, lai tajā iekļautu Libānas un Sīrijas izcelsmes rāceņus, kas sagatavoti vai konservēti sālījumā vai izmantojot citronskābi.

| (10) | Lai nodrošinātu konsekvenci un skaidrību, būtu lietderīgi aizstāt Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumu. |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu konsekvenci un skaidrību, būtu lietderīgi aizstāt Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumu.

| (11) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 669/2009 būtu atbilstoši jāgroza, |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 669/2009 būtu atbilstoši jāgroza,

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 22. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2009. gada 24. jūlija Regula (EK) Nr. 669/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli un groza Lēmumu 2006/504/EK (OV L 194, 25.7.2009., 11. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2006. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 1881/2006, ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (OV L 364, 20.12.2006., 5. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2017. gada 7. jūlija Regula (ES) 2017/1237, ar ko attiecībā uz maksimāli pieļaujamo cianīdūdeņražskābes koncentrāciju neapstrādātos veselos, maltos, slīpētos, drupinātos, smalcinātos aprikožu kodolos, ko laiž tirgū galapatērētājam, groza Regulu (EK) Nr. 1881/2006 (OV L 177, 8.7.2017., 36. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

Barība un pārtika, kura nav dzīvnieku izcelsmes un kuru izraudzītajā ievešanas vietā pārbauda pastiprinātā oficiālajā kontrolē

| Barība un pārtika
  (paredzētā izmantošana) | KN kods (1) | Taric apakšgrupa | Izcelsmes valsts | Apdraudējums | Fiziskās un identitātes pārbaužu biežums (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | Zemesrieksti, nelobīti |

Barība un pārtika

(paredzētā izmantošana)

KN kods (1)

Taric apakšgrupa

Izcelsmes valsts

Apdraudējums

Fiziskās un identitātes pārbaužu biežums (%)

—

Zemesrieksti, nelobīti

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Bolīvija (BO)

Aflatoksīni

50

| — | Zemesrieksti, lobīti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, lobīti

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Zemesriekstu sviests |
| --- | --- |

—

Zemesriekstu sviests

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti

(Barība un pārtika)

| — | 2008 11 91 ;
  2008 11 96 ;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91 ;

2008 11 96 ;

2008 11 98

| — | Melnie pipari (Piper) |
| --- | --- |

—

Melnie pipari (Piper)

(Pārtika – negrūsta un nemalta)

ex 0904 11 00

10

Brazīlija (BR)

Salmonella
   (2)

20

Godži ogas (parastās līcijas augļi) (Lycium barbarum L.)

(Pārtika – svaiga, dzesēta vai žāvēta)

ex 0813 40 95 ;

ex 0810 90 75

10

10

Ķīna (CN)

Pesticīdu atliekas (3)
   (4)
   (5)

20

Dārzeņpipari (Capsicum annuum)

(Pārtika – grūsta vai malta)

ex 0904 22 00

11

Ķīna (CN)

Salmonella
   (2)

20

Tēja, arī aromatizēta

(Pārtika)

0902

Ķīna (CN)

Pesticīdu atliekas (3)
   (6)

20

Baklažāni (Solanum melongena)

(Pārtika – svaiga vai dzesēta)

0709 30 00

Dominikānas Republika (DO)

Pesticīdu atliekas (3)

20

| — | Dārzeņpipari (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Dārzeņpipari (Capsicum annuum)

| — | 0709 60 10 ;
  0710 80 51 |
| --- | --- |

—

0709 60 10 ;

0710 80 51

Dominikānas Republika (DO)

Pesticīdu atliekas (3)
   (7)

50

| — | Pipari (izņemot dārzeņpiparus) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Pipari (izņemot dārzeņpiparus) (Capsicum spp.)

| — | ex 0709 60 99 ;
  ex 0710 80 59 |
| --- | --- |

—

ex 0709 60 99 ;

ex 0710 80 59

20

20

| — | Sparģeļpupiņas
  (Vigna unguiculata ssp. sesquipedalis, vigna unguiculata ssp. unguiculata) |
| --- | --- |

—

Sparģeļpupiņas

(Vigna unguiculata ssp. sesquipedalis, vigna unguiculata ssp. unguiculata)

(Pārtika – svaiga, dzesēta vai saldēta)

| — | ex 0708 20 00 ;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00 ;

ex 0710 22 00

10

10

| — | Dārzeņpipari (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Dārzeņpipari (Capsicum annuum)

| — | 0709 60 10 ;
  0710 80 51 |
| --- | --- |

—

0709 60 10 ;

0710 80 51

Ēģipte (EG)

Pesticīdu atliekas (3)
   (8)

20

| — | Pipari (izņemot dārzeņpiparus) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Pipari (izņemot dārzeņpiparus) (Capsicum spp.)

(Pārtika – svaiga, dzesēta vai saldēta)

| — | ex 0709 60 99 ;
  ex 0710 80 59 |
| --- | --- |

—

ex 0709 60 99 ;

ex 0710 80 59

20

20

Sezama sēklas

(Pārtika – svaiga vai dzesēta)

1207 40 90

Etiopija (ET)

Salmonella
   (2)

50

| — | Lazdu rieksti, nelobīti |
| --- | --- |

—

Lazdu rieksti, nelobīti

| — | 0802 21 00 |
| --- | --- |

—

Gruzija (GE)

Aflatoksīni

50

| — | Lazdu rieksti, lobīti |
| --- | --- |

—

Lazdu rieksti, lobīti

| — | 0802 22 00 |
| --- | --- |

—

| — | Lazdu riekstu milti, rupjmaluma milti un pulveris |
| --- | --- |

—

Lazdu riekstu milti, rupjmaluma milti un pulveris

| — | ex 1106 30 90 |
| --- | --- |

—

40

| — | Lazdu rieksti, citādi sagatavoti vai konservēti |
| --- | --- |

—

Lazdu rieksti, citādi sagatavoti vai konservēti

(Pārtika)

| — | ex 2008 19 19 ;
  ex 2008 19 95 ;
  ex 2008 19 99 |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 19 ;

ex 2008 19 95 ;

ex 2008 19 99

30

20

30

Palmu eļļa

(Pārtika)

1511 10 90 ;

1511 90 11 ;

Gana (GH)

Krāsvielas Sudan
   (9)

50

ex 1511 90 19 ;

90

1511 90 99

Okra

(Pārtika – svaiga, dzesēta vai saldēta)

ex 0709 99 90 ;

ex 0710 80 95

20

30

Indija (IN)

Pesticīdu atliekas (3)
   (10)

10

Pipari (izņemot dārzeņpiparus) (Capsicum spp.)

(Pārtika – svaiga, dzesēta vai saldēta)

ex 0709 60 99 ;

ex 0710 80 59

20

20

Indija (IN)

Pesticīdu atliekas (3)
   (11)

20

Pupiņas (Vigna spp., Phaseolus spp.)

(Pārtika – svaiga vai dzesēta)

0708 20

Kenija (KE)

Pesticīdu atliekas (3)

5

Lapu selerijas (Apium graveolens)

(Pārtika – svaigi vai dzesēti garšaugi)

ex 0709 40 00

20

Kambodža (KH)

Pesticīdu atliekas (3)
   (12)

50

Sparģeļpupiņas

(Vigna unguiculata ssp. sesquipedalis, vigna unguiculata ssp. unguiculata)

(Pārtika – svaigi, dzesēti vai saldēti dārzeņi)

ex 0708 20 00 ;

ex 0710 22 00

10

10

Kambodža (KH)

Pesticīdu atliekas (3)
   (13)

50

Rāceņi (Brassica rapa ssp. rapa)

(Pārtika – sagatavota vai konservēta etiķī vai etiķskābē)

ex 2001 90 97 ;

11 ; 19

Libāna (LB)

Rodamīns B

50

Rāceņi (Brassica rapa ssp. rapa)

(Pārtika – sagatavota vai konservēta sālījumā vai izmantojot citronskābi; nesaldēta)

ex 2005 99 80

93

Libāna (LB)

Rodamīns B

50

Pipari (dārzeņpipari un citi pipari) (Capsicum spp.)

(Pārtika – kaltēta, grauzdēta, grūsta vai malta)

0904 21 10 ;

Šrilanka (LK)

Aflatoksīni

50

ex 0904 21 90 ;

20

ex 0904 22 00 ;

11 ; 19

ex 2008 99 99

79

| — | Zemesrieksti, nelobīti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, nelobīti

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Madagaskara (MG)

Aflatoksīni

50

| — | Zemesrieksti, lobīti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, lobīti

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Zemesriekstu sviests |
| --- | --- |

—

Zemesriekstu sviests

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti

(Barība un pārtika)

| — | 2008 11 91 ;
  2008 11 96 ;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91 ;

2008 11 96 ;

2008 11 98

Džekfrūti (Artocarpus heterophyllus)

(Pārtika – svaiga)

ex 0810 90 20

20

Malaizija (MY)

Pesticīdu atliekas (3)

20

Sezama sēklas

(Pārtika – svaiga vai dzesēta)

1207 40 90

Nigērija (NG)

Salmonella
   (2)

50

Pipari (izņemot dārzeņpiparus) (Capsicum spp.)

(Pārtika – svaiga, dzesēta vai saldēta)

ex 0709 60 99 ;

ex 0710 80 59

20

20

Pakistāna (PK)

Pesticīdu atliekas (3)

20

Avenes

(Pārtika – saldēta)

ex 0811 20 11 ;

ex 0811 20 19 ;

0811 20 31

10

10

Serbija (RS)

Norovīruss

10

Sezama sēklas

(Pārtika – svaiga vai dzesēta)

1207 40 90

Sudāna (SD)

Salmonella
   (2)

50

Arbūzu (Egusi, Citrullus spp.) sēklas un no tām iegūti produkti

(Pārtika)

ex 1207 70 00 ;

ex 1208 90 00 ;

ex 2008 99 99

10

10

50

Sjerraleone (SL)

Aflatoksīni

50

| — | Zemesrieksti, nelobīti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, nelobīti

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Senegāla (SN)

Aflatoksīni

50

| — | Zemesrieksti, lobīti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, lobīti

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Zemesriekstu sviests |
| --- | --- |

—

Zemesriekstu sviests

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti

(Barība un pārtika)

| — | 2008 11 91 ;
  2008 11 96 ;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91 ;

2008 11 96 ;

2008 11 98

Rāceņi (Brassica rapa ssp. rapa)

(Pārtika – sagatavota vai konservēta etiķī vai etiķskābē)

ex 2001 90 97 ;

11 ; 19

Sīrija (SY)

Rodamīns B

50

Rāceņi (Brassica rapa ssp. rapa)

(Pārtika – sagatavota vai konservēta sālījumā vai izmantojot citronskābi; nesaldēta)

ex 2005 99 80

93

Sīrija (SY)

Rodamīns B

50

Pipari (izņemot dārzeņpiparus) (Capsicum spp.)

(Pārtika – svaiga, dzesēta vai saldēta)

ex 0709 60 99 ;

ex 0710 80 59

20

20

Taizeme (TH)

Pesticīdu atliekas (3)
   (14)

10

| — | Žāvētas aprikozes |
| --- | --- |

—

Žāvētas aprikozes

| — | 0813 10 00 |
| --- | --- |

—

Turcija (TR)

Sulfīti (16)

10

| — | Aprikozes, citādi sagatavotas vai konservētas (15) |
| --- | --- |

—

Aprikozes, citādi sagatavotas vai konservētas (15)

(Pārtika)

| — | 2008 50 61 |
| --- | --- |

—

Žāvētas vīnogas (ieskaitot pastā sagrieztas vai saspiestas žāvētas vīnogas, kas nav citādi apstrādātas)

(Pārtika)

0806 20

Turcija (TR)

Ohratoksīns A

5

Citroni (Citrus limon, Citrus limonum)

(Pārtika – svaiga, dzesēta vai žāvēta)

0805 50 10

Turcija (TR)

Pesticīdu atliekas (3)

10

Granātāboli

(Pārtika – svaiga vai dzesēta)

ex 0810 90 75

30

Turcija (TR)

Pesticīdu atliekas (3)
   (17)

10

Dārzeņpipari (Capsicum annuum)

(Pārtika – svaiga, dzesēta vai saldēta)

0709 60 10 ;

0710 80 51

Turcija (TR)

Pesticīdu atliekas (3)
   (18)

10

Neapstrādāti veseli, malti, slīpēti, drupināti, smalcināti, smalcināti aprikožu kodoli, ko paredzēts laist tirgū galapatērētājam (19)
   (20)

(Pārtika)

ex 1212 99 95

20

Turcija (TR)

Cianīds

50

Pipari (izņemot dārzeņpiparus) (Capsicum spp.)

(Pārtika – svaiga, dzesēta vai saldēta)

ex 0709 60 99

ex 0710 80 59

20

20

Uganda (UG)

Pesticīdu atliekas (3)

20

Sezama sēklas

(Pārtika – svaiga vai dzesēta)

1207 40 90

Uganda (UG)

Salmonella
   (2)

50

| — | Zemesrieksti, nelobīti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, nelobīti

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Amerikas Savienotās Valstis (US)

Aflatoksīni

10

| — | Zemesrieksti, lobīti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, lobīti

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Zemesriekstu sviests |
| --- | --- |

—

Zemesriekstu sviests

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti

(Barība un pārtika)

| — | 2008 11 91 ;
  2008 11 96 ;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91 ;

2008 11 96 ;

2008 11 98

| — | Pistācijas, nelobītas |
| --- | --- |

—

Pistācijas, nelobītas

| — | 0802 51 00 |
| --- | --- |

—

Amerikas Savienotās Valstis (US)

Aflatoksīni

10

| — | Pistācijas, lobītas |
| --- | --- |

—

Pistācijas, lobītas

| — | 0802 52 00 |
| --- | --- |

—

| — | Pistācijas, grauzdētas |
| --- | --- |

—

Pistācijas, grauzdētas

(Pārtika)

| — | ex 2008 19 13 ;
  ex 2008 19 93 |
| --- | --- |

—

ex 2008 19 13 ;

ex 2008 19 93

20

20

| — | Žāvētas aprikozes |
| --- | --- |

—

Žāvētas aprikozes

| — | 0813 10 00 |
| --- | --- |

—

Uzbekistāna (UZ)

Sulfīti (16)

50

| — | Aprikozes, citādi sagatavotas vai konservētas (15) |
| --- | --- |

—

Aprikozes, citādi sagatavotas vai konservētas (15)

(Pārtika)

| — | 2008 50 61 |
| --- | --- |

—

| — | Koriandra lapas |
| --- | --- |

—

Koriandra lapas

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Vjetnama (VN)

Pesticīdu atliekas (3)
   (21)

50

| — | Baziliks (svētais, saldais) |
| --- | --- |

—

Baziliks (svētais, saldais)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

| — | Piparmētras |
| --- | --- |

—

Piparmētras

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

30

| — | Pētersīļi |
| --- | --- |

—

Pētersīļi

(Pārtika – svaigi vai dzesēti garšaugi)

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

40

Okra

(Pārtika – svaiga, dzesēta vai saldēta)

ex 0709 99 90

ex 0710 80 95

20

30

Vjetnama (VN)

Pesticīdu atliekas (3)
   (21)

50

Pipari (izņemot dārzeņpiparus) (Capsicum spp.)

(Pārtika – svaiga, dzesēta vai saldēta)

ex 0709 60 99 ;

ex 0710 80 59

20

20

Vjetnama (VN)

Pesticīdu atliekas (3)
   (21)

50

---

(1)  Ja jāpārbauda tikai daži ar kādu KN kodu klasificēti produkti, KN kodam priekšā liek “ex”.

1

(2)  Standartmetode EN ISO 6579-1 vai metode, kas saskaņā ar standartā EN ISO 16140-2 aprakstīto protokolu validēta attiecībā pret standartmetodi.

2

(3)  Pesticīdu atliekas vismaz tiem pesticīdiem, kuri iekļauti kontroles programmā, kas pieņemta saskaņā ar 29. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regulā (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.), un kurus var analizēt, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kam pamatā ir GC-MS un LC-MS (pesticīdi, kuri jākontrolē tikai augu izcelsmes produktos vai uz tiem).

3

GC-MS

LC-MS

(4)  Amitraza atliekas.

4

(5)  Nikotīna atliekas.

5

(6)  Tolfenpirāda atliekas.

6

(7)  Šādu vielu atliekas: acefāts, aldikarbs (aldikarba, tā sulfoksīda un sulfona summa, izteikta kā aldikarbs), amitrāzs (amitrāzs, ieskaitot metabolītus, kuri satur 2,4-dimetilanilīna grupu, kas izteikta kā amitrāzs), diafentiurons, dikofols (p, p′ un o,p′ izomēru summa), ditiokarbamāti (ditiokarbamāti, izteikti kā CS2, arī manebs, mankocebs, metirāms, propinebs, tirāms un cirams) un metiokarbs (metiokarba un metiokarba sulfoksīda un sulfona summa, izteikta kā metiokarbs).

7

(8)  Šādu vielu atliekas: dikofols (p, p′ un o,p′ izomēru summa), dinotefurāns, folpets, prohlorāzs (prohlorāza un tā metabolītu, kas satur 2,4,6-trihlorfenola grupu, summa, izteikta kā prohlorāzs), tiofanātmetils un triforīns.

8

(9)  Šajā pielikumā “krāsvielas Sudan
  ” ir šādas ķīmiskās vielas: i) Sudan I (CAS numurs 842-07-9); ii) Sudan II (CAS numurs 3118-97-6); iii) Sudan III (CAS numurs 85-86-9); iv) Scarlet Red vai Sudan IV (CAS numurs 85-83-6).

9

Sudan

Sudan

CAS

Sudan

CAS

Sudan

CAS

Scarlet Red

Sudan

CAS

(10)  Diafentiurona atliekas.

10

(11)  Karbofurāna atliekas.

11

(12)  Fentoāta atliekas.

12

(13)  Hlorbufāma atliekas.

13

(14)  Šādu vielu atliekas: formetanāts (formetanāta un tā sāļu summa, izteikta kā formetanāts (hidrohlorīds)), protiofoss un triforīns.

14

(15)  Identitātes un fiziskās pārbaudes var veikt kopējā ievešanas dokumentā (KID) norādītās galamērķa vietas kompetentā iestāde, ievērojot šīs regulas 9. panta 2. punkta nosacījumus.

15

(16)  Standartmetodes: EN 1988-1:1998, EN 1988-2:1998 vai ISO 5522:1981.

16

(17)  Prohlorāza atliekas.

17

(18)  Šādu vielu atliekas: diafentiurons, formetanāts (formetanāta un tā sāļu summa, izteikta kā formetanāts (hidrohlorīds)) un tiofanātmetils.

18

(19)  
  “Neapstrādāti produkti” kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.).

19

(20)  
  “Laišana tirgū” un “galapatērētājs” kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulā (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

20

(21)  Šādu vielu atliekas: ditiokarbamāti (ditiokarbamāti, izteikti kā CS2, arī manebs, mankozebs, metirāms, propinebs, tirāms un cirams), fentoāts un kvinalfoss.

21

---

| 23.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/13

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1250

(2019. gada 22. jūlijs),

ar ko pēc izmeklēšanas atsākšanas nolūkā īstenot 2019. gada 10. aprīļa spriedumus lietās T-300/16 un T-301/16 attiecībā uz Īstenošanas regulām (ES) 2016/387 un (ES) 2016/388, ar ko nosaka galīgo kompensācijas maksājumu un galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam, uz Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importu attiecina reģistrāciju

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 14. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (2), un jo īpaši tās 24. pantu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1559 (3) (“pagaidu regula”) 2015. gada 18. septembrī noteica pagaidu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes (“attiecīgā valsts”) plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1559 (3) (“pagaidu regula”) 2015. gada 18. septembrī noteica pagaidu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes (“attiecīgā valsts”) plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam Savienībā.

3

| (2) | 2016. gada 17. martā Komisija pieņēma Īstenošanas regulu (ES) 2016/388, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu (“attiecīgais ražojums”) importam (4), kas grozīta ar Komisijas Īstenošanas Regulu (ES) 2016/1369 (5) (“apstrīdētā antidempinga regula”). |
| --- | --- |

(2)

2016. gada 17. martā Komisija pieņēma Īstenošanas regulu (ES) 2016/388, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu (“attiecīgais ražojums”) importam (4), kas grozīta ar Komisijas Īstenošanas Regulu (ES) 2016/1369 (5) (“apstrīdētā antidempinga regula”).

4

5

| (3) | Tajā pašā dienā Komisija pieņēma Īstenošanas regulu (ES) 2016/387, ar ko nosaka galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam (6) (“apstrīdētā antisubsidēšanas regula”). |
| --- | --- |

(3)

Tajā pašā dienā Komisija pieņēma Īstenošanas regulu (ES) 2016/387, ar ko nosaka galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam (6) (“apstrīdētā antisubsidēšanas regula”).

6

| (4) | Jindal Saw Limited (“ražotājs eksportētājs”) un Jindal Saw Italia SpA (“tā saistītais importētājs”) (kopā “pieprasījuma iesniedzēji”) Vispārējā tiesā (“Vispārējā tiesa”) iesniedza prasības par apstrīdētajām antidempinga un antisubsidēšanas regulām. 2019. gada 10. aprīlī Vispārējā Tiesa pasludināja spriedumus lietās T-300/16 (7) un T-301/16 (8) par attiecīgi antisubsidēšanas un antidempinga regulām. |
| --- | --- |

(4)

Jindal Saw Limited (“ražotājs eksportētājs”) un Jindal Saw Italia SpA (“tā saistītais importētājs”) (kopā “pieprasījuma iesniedzēji”) Vispārējā tiesā (“Vispārējā tiesa”) iesniedza prasības par apstrīdētajām antidempinga un antisubsidēšanas regulām. 2019. gada 10. aprīlī Vispārējā Tiesa pasludināja spriedumus lietās T-300/16 (7) un T-301/16 (8) par attiecīgi antisubsidēšanas un antidempinga regulām.

Jindal Saw Limited

Jindal Saw Italia SpA

7

8

| (5) | Lietā T-300/16 Vispārējā tiesa konstatēja, ka apstrīdētajā antisubsidēšanas regulā, aprēķinot ieguvumu no konstatētajiem dzelzsrūdas mērķa eksporta ierobežojumiem attiecībā uz uzņēmumu Jindal Saw Limited (“Jindal Saw”), tika pārkāpts 6. panta d) punkts Regulā (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (“antisubsidēšanas pamatregula”). Konkrētāk, Vispārējā tiesa uzskatīja, ka Jindal Saw faktiski radušās izmaksas par transportēšanu no raktuves līdz ražotnei Indijā bija augstākas nekā tās, ko Komisija ņēma vērā kā vidējo rādītāju un iekļāva Indijā pastāvošās dzelzsrūdas vidējās iepirkuma cenas aprēķinā. Vispārējā tiesa uzskatīja – šāda transportēšanas izmaksu atšķirība nozīmē, ka cena, par kādu Jindal Saw ieguva dzelzsrūdu Indijas tirgū, faktiski bija augstāka nekā vidējā iepirkuma cena, ko Komisija pieņēma, lai noteiktu atlīdzības līmeni, un tam bija neizbēgama ietekme uz šim ražotājam eksportētājam noteikto ieguvumu. Tādējādi Tiesa konstatēja, ka Komisija ir pārkāpusi antisubsidēšanas pamatregulas 3. panta 2. punktu un 6. panta d) punktu, jo Komisija, lai aprēķinātu standarta vidējās transportēšanas izmaksas, kļūdaini pēc nejaušības principa izvēlējās atsevišķus posteņus no Jindal Saw piegādes izmaksām, un antisubsidēšanas pamatregulas 15. panta 1. punkta trešo daļu, jo Komisija noteica kompensācijas maksājumu tādā līmenī, kas ir augstāks par kompensējamajām subsīdijām. |
| --- | --- |

(5)

Lietā T-300/16 Vispārējā tiesa konstatēja, ka apstrīdētajā antisubsidēšanas regulā, aprēķinot ieguvumu no konstatētajiem dzelzsrūdas mērķa eksporta ierobežojumiem attiecībā uz uzņēmumu Jindal Saw Limited (“Jindal Saw”), tika pārkāpts 6. panta d) punkts Regulā (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (“antisubsidēšanas pamatregula”). Konkrētāk, Vispārējā tiesa uzskatīja, ka Jindal Saw faktiski radušās izmaksas par transportēšanu no raktuves līdz ražotnei Indijā bija augstākas nekā tās, ko Komisija ņēma vērā kā vidējo rādītāju un iekļāva Indijā pastāvošās dzelzsrūdas vidējās iepirkuma cenas aprēķinā. Vispārējā tiesa uzskatīja – šāda transportēšanas izmaksu atšķirība nozīmē, ka cena, par kādu Jindal Saw ieguva dzelzsrūdu Indijas tirgū, faktiski bija augstāka nekā vidējā iepirkuma cena, ko Komisija pieņēma, lai noteiktu atlīdzības līmeni, un tam bija neizbēgama ietekme uz šim ražotājam eksportētājam noteikto ieguvumu. Tādējādi Tiesa konstatēja, ka Komisija ir pārkāpusi antisubsidēšanas pamatregulas 3. panta 2. punktu un 6. panta d) punktu, jo Komisija, lai aprēķinātu standarta vidējās transportēšanas izmaksas, kļūdaini pēc nejaušības principa izvēlējās atsevišķus posteņus no Jindal Saw piegādes izmaksām, un antisubsidēšanas pamatregulas 15. panta 1. punkta trešo daļu, jo Komisija noteica kompensācijas maksājumu tādā līmenī, kas ir augstāks par kompensējamajām subsīdijām.

Jindal Saw Limited

Jindal Saw

Jindal Saw

Jindal Saw

Jindal Saw

| (6) | Abās lietās (T-300/16 un T-301/16) Vispārējā tiesa arī izdarīja konstatējumus par cenu samazinājuma aprēķiniem, ko Komisija veica apstrīdētajās antisubsidēšanas un antidempinga regulās. Konkrētāk, Vispārējā tiesa konstatēja – Komisija, lai noteiktu Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma cenu, izmantoja tādu pārdošanas struktūru pārdošanas cenas, kuras ir saistītas ar galveno Savienības ražotāju, bet tajā pat laikā neņēma vērā Jindal Saw pārdošanas struktūru pārdošanas cenas, lai noteiktu Jindal Saw ražotā attiecīgā ražojuma cenu, tāpēc nevar uzskatīt, ka cenas samazinājuma aprēķins ir veikts, salīdzinot cenas vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Vispārējā tiesa uzskatīja, ka Komisijas kļūdas dēļ, ko tā pieļāvusi, aprēķinot attiecīgā ražojuma izraisīto cenu samazinājumu saistībā ar Jindal Saw ražojumiem, tika ņemts vērā cenu samazinājums, kura nozīme vai pat esība nav bijusi pienācīgi noteikta. |
| --- | --- |

(6)

Abās lietās (T-300/16 un T-301/16) Vispārējā tiesa arī izdarīja konstatējumus par cenu samazinājuma aprēķiniem, ko Komisija veica apstrīdētajās antisubsidēšanas un antidempinga regulās. Konkrētāk, Vispārējā tiesa konstatēja – Komisija, lai noteiktu Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma cenu, izmantoja tādu pārdošanas struktūru pārdošanas cenas, kuras ir saistītas ar galveno Savienības ražotāju, bet tajā pat laikā neņēma vērā Jindal Saw pārdošanas struktūru pārdošanas cenas, lai noteiktu Jindal Saw ražotā attiecīgā ražojuma cenu, tāpēc nevar uzskatīt, ka cenas samazinājuma aprēķins ir veikts, salīdzinot cenas vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Vispārējā tiesa uzskatīja, ka Komisijas kļūdas dēļ, ko tā pieļāvusi, aprēķinot attiecīgā ražojuma izraisīto cenu samazinājumu saistībā ar Jindal Saw ražojumiem, tika ņemts vērā cenu samazinājums, kura nozīme vai pat esība nav bijusi pienācīgi noteikta.

Jindal Saw

Jindal Saw

Jindal Saw

| (7) | Tādējādi Vispārējā tiesa konstatēja, ka Komisija ir pārkāpusi attiecīgi 8. panta 1. punktu antisubsidēšanas pamatregulā un 3. panta 1. punktu Regulā (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (“antidempinga pamatregula”). Tā kā secinājums par to, ka attiecīgā ražojuma imports ir Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma pamatā, balstījās uz apstrīdētajās antisubsidēšanas un antidempinga regulās aprēķināto cenu samazinājumu, Vispārējā tiesa konstatēja, ka, iespējams, ir apšaubāma arī cēloņsakarība starp subsidēto importu un importu par dempinga cenām un kaitējumu Savienības ražošanas nozarei kā kompensācijas maksājuma noteikšanas priekšnosacījumu saskaņā ar antisubsidēšanas pamatregulas 1. panta 1. punktu un 8. panta 5. punktu un antidempinga maksājuma noteikšanas priekšnosacījumu saskaņā ar antidempinga pamatregulas 1. panta 1. punktu un 3. panta 6. punktu. |
| --- | --- |

(7)

Tādējādi Vispārējā tiesa konstatēja, ka Komisija ir pārkāpusi attiecīgi 8. panta 1. punktu antisubsidēšanas pamatregulā un 3. panta 1. punktu Regulā (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (“antidempinga pamatregula”). Tā kā secinājums par to, ka attiecīgā ražojuma imports ir Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma pamatā, balstījās uz apstrīdētajās antisubsidēšanas un antidempinga regulās aprēķināto cenu samazinājumu, Vispārējā tiesa konstatēja, ka, iespējams, ir apšaubāma arī cēloņsakarība starp subsidēto importu un importu par dempinga cenām un kaitējumu Savienības ražošanas nozarei kā kompensācijas maksājuma noteikšanas priekšnosacījumu saskaņā ar antisubsidēšanas pamatregulas 1. panta 1. punktu un 8. panta 5. punktu un antidempinga maksājuma noteikšanas priekšnosacījumu saskaņā ar antidempinga pamatregulas 1. panta 1. punktu un 3. panta 6. punktu.

| (8) | Turklāt Vispārējā tiesa konstatēja – nevar izslēgt iespēju, ka tad, ja cenu samazinājums būtu aprēķināts pareizi, Savienības ražošanas nozares kaitējuma starpība būtu noteikta tādā līmenī, kas būtu zemāks par attiecīgi subsīdijas likmi un dempinga starpību. Tādā gadījumā saskaņā ar antisubsidēšanas pamatregulas 15. panta 1. punkta trešo daļu kompensācijas maksājuma apmērs būtu jāsamazina līdz likmei, kas būtu pietiekama, lai šo kaitējumu novērstu. Līdzīgi saskaņā ar antidempinga pamatregulas 9. panta 4. punktu antidempinga maksājuma apmērs būtu jāsamazina līdz likmei, kas būtu pietiekama, lai šo kaitējumu novērstu. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt Vispārējā tiesa konstatēja – nevar izslēgt iespēju, ka tad, ja cenu samazinājums būtu aprēķināts pareizi, Savienības ražošanas nozares kaitējuma starpība būtu noteikta tādā līmenī, kas būtu zemāks par attiecīgi subsīdijas likmi un dempinga starpību. Tādā gadījumā saskaņā ar antisubsidēšanas pamatregulas 15. panta 1. punkta trešo daļu kompensācijas maksājuma apmērs būtu jāsamazina līdz likmei, kas būtu pietiekama, lai šo kaitējumu novērstu. Līdzīgi saskaņā ar antidempinga pamatregulas 9. panta 4. punktu antidempinga maksājuma apmērs būtu jāsamazina līdz likmei, kas būtu pietiekama, lai šo kaitējumu novērstu.

| (9) | Minēto spriedumu rezultātā ar apstrīdētajām antidempinga un antisubsidēšanas regulām noteiktie antidempinga un kompensācijas maksājumi, ciktāl tie attiecas uz Jindal Saw Limited, netiek iekasēti, ņemot vērā atkārtoto pārbaudi, kuras rezultāti šajā posmā nav zināmi. |
| --- | --- |

(9)

Minēto spriedumu rezultātā ar apstrīdētajām antidempinga un antisubsidēšanas regulām noteiktie antidempinga un kompensācijas maksājumi, ciktāl tie attiecas uz Jindal Saw Limited, netiek iekasēti, ņemot vērā atkārtoto pārbaudi, kuras rezultāti šajā posmā nav zināmi.

Jindal Saw Limited

| (10) | Pēc Vispārējās Tiesas spriedumu pasludināšanas Komisija, publicējot Paziņojumu (9) (“Paziņojums par izmeklēšanu atsākšanu”), nolēma daļēji atsākt antisubsidēšanas un antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importu, kuru rezultātā tika pieņemtas apstrīdētās antisubsidēšanas un antidempinga regulas, un atsākt tās tajā posmā, kurā notikusi nelikumība. Atsākšana attiecas uz Vispārējās tiesas spriedumu izpildi attiecībā uz Jindal Saw Limited. |
| --- | --- |

(10)

Pēc Vispārējās Tiesas spriedumu pasludināšanas Komisija, publicējot Paziņojumu (9) (“Paziņojums par izmeklēšanu atsākšanu”), nolēma daļēji atsākt antisubsidēšanas un antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importu, kuru rezultātā tika pieņemtas apstrīdētās antisubsidēšanas un antidempinga regulas, un atsākt tās tajā posmā, kurā notikusi nelikumība. Atsākšana attiecas uz Vispārējās tiesas spriedumu izpildi attiecībā uz Jindal Saw Limited.

9

Jindal Saw Limited

2.   REĢISTRĀCIJAS PAMATOJUMS

REĢISTRĀCIJAS PAMATOJUMS

| (11) | Komisija analizēja, vai ir lietderīgi attiecināt reģistrāciju uz attiecīgā ražojuma importu. Šajā sakarā Komisija ņēma vērā šādus apsvērumus. |
| --- | --- |

(11)

Komisija analizēja, vai ir lietderīgi attiecināt reģistrāciju uz attiecīgā ražojuma importu. Šajā sakarā Komisija ņēma vērā šādus apsvērumus.

| (12) | LESD 266. pantā noteikts, ka iestādēm ir jāveic vajadzīgie pasākumi, lai pildītu Tiesas spriedumus. Ja tiek atcelts akts, ko iestādes pieņēmušas saistībā ar administratīvu procedūru, piemēram, antidempinga vai antisubsidēšanas izmeklēšanu, Tiesas sprieduma izpilde ietver atceltā akta aizstāšanu ar jaunu aktu, kurā ir novērsta Tiesas konstatētā nelikumība (10). |
| --- | --- |

(12)

LESD 266. pantā noteikts, ka iestādēm ir jāveic vajadzīgie pasākumi, lai pildītu Tiesas spriedumus. Ja tiek atcelts akts, ko iestādes pieņēmušas saistībā ar administratīvu procedūru, piemēram, antidempinga vai antisubsidēšanas izmeklēšanu, Tiesas sprieduma izpilde ietver atceltā akta aizstāšanu ar jaunu aktu, kurā ir novērsta Tiesas konstatētā nelikumība (10).

10

| (13) | Saskaņā ar Tiesas judikatūru procedūru atceltā akta aizstāšanai drīkst atsākt tajā posmā, kurā notikusi nelikumība (11). Konkrēti tas nozīmē, ka tāda akta atcelšana, ar kuru izbeidz administratīvu procedūru, ne vienmēr ietekmē sagatavošanās darbības, piemēram, procedūras sākšanu. Situācijā, kad tiek atcelta regula, ar ko nosaka galīgos tirdzniecības aizsardzības pasākumus, tas nozīmē, ka pēc anulēšanas procedūra vēl nav pabeigta, jo akts, ar kuru pabeidz procedūru, vairs nav Savienības tiesību sistēmā (12), izņemot gadījumus, kad nelikumība notikusi procedūras sākšanas posmā. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Tiesas judikatūru procedūru atceltā akta aizstāšanai drīkst atsākt tajā posmā, kurā notikusi nelikumība (11). Konkrēti tas nozīmē, ka tāda akta atcelšana, ar kuru izbeidz administratīvu procedūru, ne vienmēr ietekmē sagatavošanās darbības, piemēram, procedūras sākšanu. Situācijā, kad tiek atcelta regula, ar ko nosaka galīgos tirdzniecības aizsardzības pasākumus, tas nozīmē, ka pēc anulēšanas procedūra vēl nav pabeigta, jo akts, ar kuru pabeidz procedūru, vairs nav Savienības tiesību sistēmā (12), izņemot gadījumus, kad nelikumība notikusi procedūras sākšanas posmā.

11

12

| (14) | Kā paskaidrots Paziņojumā par izmeklēšanu atsākšanu un tā kā nelikumība nav notikusi procedūras sākšanas posmā, bet gan izmeklēšanas posmā, Komisija nolēma atsākt antisubsidēšanas un antidempinga izmeklēšanas tiktāl, ciktāl tās attiecas uz Jindal Saw Limited; Komisija izmeklēšanas atsāka tajā posmā, kurā notikusi nelikumība, t. i., sākotnējās izmeklēšanas kontekstā, kura attiecās uz laikposmu no 2013. gada 1. oktobra līdz 2014. gada 30. septembrim. |
| --- | --- |

(14)

Kā paskaidrots Paziņojumā par izmeklēšanu atsākšanu un tā kā nelikumība nav notikusi procedūras sākšanas posmā, bet gan izmeklēšanas posmā, Komisija nolēma atsākt antisubsidēšanas un antidempinga izmeklēšanas tiktāl, ciktāl tās attiecas uz Jindal Saw Limited; Komisija izmeklēšanas atsāka tajā posmā, kurā notikusi nelikumība, t. i., sākotnējās izmeklēšanas kontekstā, kura attiecās uz laikposmu no 2013. gada 1. oktobra līdz 2014. gada 30. septembrim.

Jindal Saw Limited

| (15) | Saskaņā ar Tiesas judikatūru administratīvas procedūras atsākšanu un maksājumu iespējamu atkārtotu noteikšanu nevar uzskatīt par pretēju noteikumam par nepiemērošanu ar atpakaļejošu spēku (13). Ar atsākšanas paziņojumu ieinteresētās personas, t. sk., importētāji, tiek informētas par to, ka turpmākās saistības attiecīgā gadījumā būs atkarīgas no atkārtotās pārbaudes konstatējumiem. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar Tiesas judikatūru administratīvas procedūras atsākšanu un maksājumu iespējamu atkārtotu noteikšanu nevar uzskatīt par pretēju noteikumam par nepiemērošanu ar atpakaļejošu spēku (13). Ar atsākšanas paziņojumu ieinteresētās personas, t. sk., importētāji, tiek informētas par to, ka turpmākās saistības attiecīgā gadījumā būs atkarīgas no atkārtotās pārbaudes konstatējumiem.

13

| (16) | Pamatojoties uz atsāktās izmeklēšanas rezultātiem, kas šajā posmā nav zināmi, Komisija pieņems regulas, ar kurām labos Tiesas konstatētās kļūdas un attiecīgos gadījumos atkārtoti noteiks piemērojamās maksājumu likmes. Šīs no jauna noteiktās likmes, ja tādas būs, stāsies spēkā no dienas, kurā stājās spēkā apstrīdētās antisubsidēšanas un antidempinga regulas. |
| --- | --- |

(16)

Pamatojoties uz atsāktās izmeklēšanas rezultātiem, kas šajā posmā nav zināmi, Komisija pieņems regulas, ar kurām labos Tiesas konstatētās kļūdas un attiecīgos gadījumos atkārtoti noteiks piemērojamās maksājumu likmes. Šīs no jauna noteiktās likmes, ja tādas būs, stāsies spēkā no dienas, kurā stājās spēkā apstrīdētās antisubsidēšanas un antidempinga regulas.

| (17) | Saistībā ar iepriekšējām vai turpmākām antidempinga vai antisubsidēšanas maksājumu saistībām jāņem vērā turpmāk minētie aspekti. |
| --- | --- |

(17)

Saistībā ar iepriekšējām vai turpmākām antidempinga vai antisubsidēšanas maksājumu saistībām jāņem vērā turpmāk minētie aspekti.

| (18) | Tā kā saistību summa, kas izrietēs no atkārtotās pārbaudes, ir neskaidra, Komisija Paziņojumā par izmeklēšanu atsākšanu lūdza valstu muitas dienestus sagaidīt atkārtotās pārbaudes rezultātus, pirms tie pieņem lēmumu par atmaksas pieprasījumiem saistībā ar Vispārējās tiesas atceltajiem antidempinga un/vai kompensācijas maksājumiem attiecībā uz Jindal Saw Limited. Tādējādi muitas dienestiem ir ieteikts neveikt atcelto maksājumu pieprasījumus līdz brīdim, kad atkārtotās pārbaudes rezultāti būs publicēti Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(18)

Tā kā saistību summa, kas izrietēs no atkārtotās pārbaudes, ir neskaidra, Komisija Paziņojumā par izmeklēšanu atsākšanu lūdza valstu muitas dienestus sagaidīt atkārtotās pārbaudes rezultātus, pirms tie pieņem lēmumu par atmaksas pieprasījumiem saistībā ar Vispārējās tiesas atceltajiem antidempinga un/vai kompensācijas maksājumiem attiecībā uz Jindal Saw Limited. Tādējādi muitas dienestiem ir ieteikts neveikt atcelto maksājumu pieprasījumus līdz brīdim, kad atkārtotās pārbaudes rezultāti būs publicēti Oficiālajā Vēstnesī.

Jindal Saw Limited

Oficiālajā Vēstnesī

| (19) | Turklāt, ja atsākto izmeklēšanu rezultātā atkārtoti tiks noteikti antidempinga un/vai kompensācijas maksājumi, tie jāiekasē arī par laikposmu, kurā tika veiktas atsāktās izmeklēšanas. Tiek uzskatīts, ka tas ir būtiski, lai nodrošinātu juridiski pamatotu pasākumu iedarbīgu un vienādu piemērošanu visā to piemērošanas laikā neatkarīgi no tā, kurā laikā notiek imports, t. i., pirms vai pēc izmeklēšanas atsākšanas. |
| --- | --- |

(19)

Turklāt, ja atsākto izmeklēšanu rezultātā atkārtoti tiks noteikti antidempinga un/vai kompensācijas maksājumi, tie jāiekasē arī par laikposmu, kurā tika veiktas atsāktās izmeklēšanas. Tiek uzskatīts, ka tas ir būtiski, lai nodrošinātu juridiski pamatotu pasākumu iedarbīgu un vienādu piemērošanu visā to piemērošanas laikā neatkarīgi no tā, kurā laikā notiek imports, t. i., pirms vai pēc izmeklēšanas atsākšanas.

| (20) | Šajā sakarā Komisija norāda, ka reģistrācija ir antidempinga instruments, kas paredzēts antidempinga pamatregulas 14. panta 5. punktā un antisubsidēšanas pamatregulas 24. panta 5. punktā, lai pasākumus importam vēlāk varētu piemērot no reģistrācijas dienas. Tas attiecas, piemēram, uz to, lai nodrošinātu maksājumu veikšanu gadījumos, kad maksājumi tiek piemēroti ar atpakaļejošu spēku, vai noteikumu apiešanas gadījumos. Šajā lietā Komisija uzskata, ka nolūkā attiecīgā gadījumā atvieglot antidempinga un kompensācijas maksājumu iekasēšanu pēc izmeklēšanu atsākšanas ir lietderīgi reģistrēt importu attiecībā uz Jindal Saw Limited. |
| --- | --- |

(20)

Šajā sakarā Komisija norāda, ka reģistrācija ir antidempinga instruments, kas paredzēts antidempinga pamatregulas 14. panta 5. punktā un antisubsidēšanas pamatregulas 24. panta 5. punktā, lai pasākumus importam vēlāk varētu piemērot no reģistrācijas dienas. Tas attiecas, piemēram, uz to, lai nodrošinātu maksājumu veikšanu gadījumos, kad maksājumi tiek piemēroti ar atpakaļejošu spēku, vai noteikumu apiešanas gadījumos. Šajā lietā Komisija uzskata, ka nolūkā attiecīgā gadījumā atvieglot antidempinga un kompensācijas maksājumu iekasēšanu pēc izmeklēšanu atsākšanas ir lietderīgi reģistrēt importu attiecībā uz Jindal Saw Limited.

Jindal Saw Limited

| (21) | Saskaņā ar Tiesas judikatūru tiek norādīts (14), ka pretēji reģistrācijai, kas notiek laikposmā pirms pagaidu pasākumu pieņemšanas, konkrētajā lietā nav piemērojami antidempinga pamatregulas 10. panta 4. punkta un antisubsidēšanas pamatregulas 16. panta 4. punkta nosacījumi. Tādu izmeklēšanu kontekstā, kas saistītas ar Tiesas spriedumu izpildi, reģistrācijas mērķis nav atļaut atpakaļejošu tirdzniecības aizsardzības maksājumu iekasēšanu, kā paredzēts minētajos noteikumos. Kā minēts iepriekš, reģistrācijas iemesli drīzāk ir tādi, ka, lai nodrošinātu pasākumu iedarbīgumu, ir lietderīgi, ciktāl iespējams, nodrošināt, ka importam no apstrīdēto antidempinga un antisubsidēšanas regulu spēkā stāšanās dienas līdz iespējamu koriģēto maksājumu noteikšanai antidempinga un antisubsidēšanas maksājumus piemēro pareizā apmērā un bez nevajadzīga pārtraukuma. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Tiesas judikatūru tiek norādīts (14), ka pretēji reģistrācijai, kas notiek laikposmā pirms pagaidu pasākumu pieņemšanas, konkrētajā lietā nav piemērojami antidempinga pamatregulas 10. panta 4. punkta un antisubsidēšanas pamatregulas 16. panta 4. punkta nosacījumi. Tādu izmeklēšanu kontekstā, kas saistītas ar Tiesas spriedumu izpildi, reģistrācijas mērķis nav atļaut atpakaļejošu tirdzniecības aizsardzības maksājumu iekasēšanu, kā paredzēts minētajos noteikumos. Kā minēts iepriekš, reģistrācijas iemesli drīzāk ir tādi, ka, lai nodrošinātu pasākumu iedarbīgumu, ir lietderīgi, ciktāl iespējams, nodrošināt, ka importam no apstrīdēto antidempinga un antisubsidēšanas regulu spēkā stāšanās dienas līdz iespējamu koriģēto maksājumu noteikšanai antidempinga un antisubsidēšanas maksājumus piemēro pareizā apmērā un bez nevajadzīga pārtraukuma.

14

| (22) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija uzskatīja, ka ir pamatoti veikt reģistrāciju saskaņā ar antidempinga pamatregulas 14. panta 5. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 24. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija uzskatīja, ka ir pamatoti veikt reģistrāciju saskaņā ar antidempinga pamatregulas 14. panta 5. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 24. panta 5. punktu.

3.   REĢISTRĒŠANA

REĢISTRĒŠANA

| (23) | Saskaņā ar antidempinga pamatregulas 14. panta 5. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 24. panta 5. punktu uz Jindal Saw ražotā attiecīgā ražojuma, uz kuru attiecas Taric papildu kods C054, importu jāattiecina reģistrācija, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja izmeklēšanas rezultātā atkārtoti tiks noteikti maksājumi, par šādu importu var iekasēt atbilstoša apmēra antidempinga un kompensācijas maksājumus. |
| --- | --- |

(23)

Saskaņā ar antidempinga pamatregulas 14. panta 5. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 24. panta 5. punktu uz Jindal Saw ražotā attiecīgā ražojuma, uz kuru attiecas Taric papildu kods C054, importu jāattiecina reģistrācija, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja izmeklēšanas rezultātā atkārtoti tiks noteikti maksājumi, par šādu importu var iekasēt atbilstoša apmēra antidempinga un kompensācijas maksājumus.

Jindal Saw

Taric

| (24) | Kā norādīts Paziņojumā par izmeklēšanu atsākšanu, iespējamās no apstrīdēto antidempinga un antisubsidēšanas regulu spēkā stāšanās dienas piemērojamās galīgās saistības attiecībā uz antidempinga un kompensācijas maksājumu veikšanu izrietēs no atkārtotās pārbaudes konstatējumiem. Tomēr par laikposmu no 2019. gada 21. jūnija līdz atsākto izmeklēšanu rezultātu spēkā stāšanās dienai neiekasē maksājumus, kas ir lielāki par apstrīdētajos antisubsidēšanas un antidempinga noteikumos noteiktajiem maksājumiem. Šobrīd uzņēmumam Jindal Saw Limited piemēro kompensācijas maksājumu 8,7 %, apmērā un antidempinga maksājumu 14,1 % apmērā, |
| --- | --- |

(24)

Kā norādīts Paziņojumā par izmeklēšanu atsākšanu, iespējamās no apstrīdēto antidempinga un antisubsidēšanas regulu spēkā stāšanās dienas piemērojamās galīgās saistības attiecībā uz antidempinga un kompensācijas maksājumu veikšanu izrietēs no atkārtotās pārbaudes konstatējumiem. Tomēr par laikposmu no 2019. gada 21. jūnija līdz atsākto izmeklēšanu rezultātu spēkā stāšanās dienai neiekasē maksājumus, kas ir lielāki par apstrīdētajos antisubsidēšanas un antidempinga noteikumos noteiktajiem maksājumiem. Šobrīd uzņēmumam Jindal Saw Limited piemēro kompensācijas maksājumu 8,7 %, apmērā un antidempinga maksājumu 14,1 % apmērā,

Jindal Saw Limited

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Muitas dienesti veic atbilstīgus pasākumus saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 14. panta 5. punktu un Regulas (ES) 2016/1037 24. panta 5. punktu, lai reģistrētu tādu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu (izņemot plastiskā čuguna caurules un caurulītes bez iekšējā un ārējā pārklājuma (“neapstrādātas caurules”)) importu Savienībā, kuras patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7303 00 10 un ex 7303 00 90 (Taric kodi 7303001010, 7303009010) un kuras ražojis uzņēmums Jindal Saw Limited (Taric papildu kods C054).

2.   Reģistrēšanu beidz deviņus mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

3.   Tādu antidempinga un kompensācijas maksājumu likmes, kurus no izmeklēšanas atsākšanas brīža līdz atsāktās izmeklēšanas rezultātu spēkā stāšanās dienai var iekasēt par tādu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu (izņemot plastiskā čuguna caurules un caurulītes bez iekšējā un ārējā pārklājuma (“neapstrādātas caurules”)) importu, ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7303 00 10 un ex 7303 00 90 (Taric kodi 7303001010, 7303009010) un ko ražojis uzņēmums Jindal Saw Limited (Taric papildu kods C054), nepārsniedz ar Īstenošanas regulām (ES) 2016/387 un (ES) 2016/388 noteiktās antidempinga un kompensācijas maksājumus likmes.

4.   Valstu muitas dienesti, pirms pieņemt lēmumu par antidempinga un/vai kompensācijas maksājumu atmaksas un atlaišanas pieprasījumu attiecībā uz importu, kas saistīts ar Jindal Saw Limited, sagaida, kad tiek publicēta attiecīgā Komisijas Īstenošanas regula, ar ko atkārtoti nosaka maksājumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 22. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp., kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 7. jūnija Regulu (ES) 2018/825.

1

(2)  
  OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp., kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 7. jūnija Regulu (ES) 2018/825.

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1559 (2015. gada 18. septembris), ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam (OV L 244, 19.9.2015., 25. lpp.).

3

(4)  
  OV L 73, 18.3.2016., 53. lpp.

4

(5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1369 (2016. gada 11. augusts), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2016/388, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam (OV L 217, 12.8.2016., 4. lpp.).

5

(6)  
  OV L 73, 18.3.2016., 1. lpp.

6

(7)  ECLI:EU:T:2019:235.

7

(8)  ECLI:EU:T:2019:234.

8

(9)  
  OV C 209, 20.6.2019., 35. lpp.

9

(10)  Apvienotās lietas 97, 193, 99 un 215/86 Asteris AE u. c. un Grieķijas Republika/Komisija, Recueil 1988, 2181. lpp., 27. un 28. punkts.

10

Asteris AE

Recueil

(11)  Lieta C-415/96 Spānija/Komisija, Recueil 1998, I-6993. lpp., 31. punkts. Lieta C-458/98 P Industrie des Poudres Sphériques/Padome, Recueil 2000, I-8147. lpp., 80.–85. punkts. Lieta T-301/01 Alitalia/Komisija, Krājums 2008, II-1753. lpp., 99. un 142. punkts. Apvienotās lietas T-267/08 un T-279/08 Région Nord-Pas de Calais/Komisija, Krājums 2011, II-0000. lpp., 83. punkts.

11

Recueil

Industrie des Poudres Sphériques

Recueil

Alitalia

Région Nord-Pas de Calais

(12)  Apvienotās lietas 97, 193, 99 un 215/86 Asteris AE u. c. un Grieķijas Republika/Komisija, Recueil 1988, 2181. lpp., 27. un 28. punkts. Lieta C-415/96 Spānija/Komisija, Recueil 1998, I-6993. lpp., 31. punkts. Lieta C-458/98 P Industrie des Poudres Sphériques/Padome, Recueil 2000, I-8147. lpp., 80.–85. punkts. Lieta T-301/01 Alitalia/Komisija, Krājums 2008, II-1753. lpp., 99. un 142. punkts. Apvienotās lietas T-267/08 un T-279/08 Région Nord-Pas de Calais/Komisija, Krājums 2011, II-0000. lpp., 83. punkts.

12

Asteris AE

Recueil

Recueil

Industrie des Poudres Sphériques

Recueil

Alitalia

Région Nord-Pas de Calais

(13)  Tiesas 2018. gada 15. marta spriedums lietā C-256/16 Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, 79. punkts un 2019. gada 19. jūnija spriedums lietā C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs, 58. punkts.

13

Deichmann SE

Hauptzollamt Duisburg

C & J Clark International Ltd

Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs

(14)  Lieta C-256/16 Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, 79. punkts un 2019. gada 19. jūnija spriedums lietā C-612/16 C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs, 58. punkts.

14

Deichmann SE

Hauptzollamt Duisburg

C & J Clark International Ltd

Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs

---

LĒMUMI

| 23.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/18

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/1251

(2019. gada 15. jūlijs)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Cukura padomē attiecībā uz 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma termiņa pagarināšanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | 1992. gada Starptautiskais cukura nolīgums (1) (“nolīgums”) tika noslēgts ar Padomes Lēmumu 92/580/EEK (2) un stājās spēkā 1993. gada 1. janvārī. Nolīgums tika noslēgts uz trim gadiem, proti, līdz 1995. gada 31. decembrim, un kopš tā laika ir regulāri pagarināts par turpmākiem divu gadu periodiem. Pēdējo reizi nolīgums ar Starptautiskās Cukura padomes lēmumu tika pagarināts 2017. gada decembrī, un tas ir spēkā līdz 2019. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(1)

1992. gada Starptautiskais cukura nolīgums (1) (“nolīgums”) tika noslēgts ar Padomes Lēmumu 92/580/EEK (2) un stājās spēkā 1993. gada 1. janvārī. Nolīgums tika noslēgts uz trim gadiem, proti, līdz 1995. gada 31. decembrim, un kopš tā laika ir regulāri pagarināts par turpmākiem divu gadu periodiem. Pēdējo reizi nolīgums ar Starptautiskās Cukura padomes lēmumu tika pagarināts 2017. gada decembrī, un tas ir spēkā līdz 2019. gada 31. decembrim.

| (2) | Ievērojot nolīguma 45. panta 2. punktu, Starptautiskā Cukura padome var pagarināt nolīguma termiņu uz secīgiem laikposmiem, kas nevienu reizi nav ilgāki par diviem gadiem. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot nolīguma 45. panta 2. punktu, Starptautiskā Cukura padome var pagarināt nolīguma termiņu uz secīgiem laikposmiem, kas nevienu reizi nav ilgāki par diviem gadiem.

| (3) | Starptautiskā Cukura padome 55. sesijā, kas norisināsies 2019. gada 19. jūlijā, lems par nolīguma termiņa pagarināšanu līdz 2021. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(3)

Starptautiskā Cukura padome 55. sesijā, kas norisināsies 2019. gada 19. jūlijā, lems par nolīguma termiņa pagarināšanu līdz 2021. gada 31. decembrim.

| (4) | Pirms pieņemt lēmumu pagarināt nolīguma termiņu, Starptautiskā Cukura padome 55. sesijas laikā balsos arī par Savienības iesniegto priekšlikumu grozīt nolīgumu attiecībā uz tā noteikumiem par finansiālo iemaksu Starptautiskajā Cukura organizācijā. Minētais priekšlikums ir izrietējis no sarunām, kuras Komisija risinājusi atbilstīgi Padomes pilnvarojumam Savienības vārdā sākt sarunas, proti, Padomes Lēmumam (ES) 2017/2242 (3). |
| --- | --- |

(4)

Pirms pieņemt lēmumu pagarināt nolīguma termiņu, Starptautiskā Cukura padome 55. sesijas laikā balsos arī par Savienības iesniegto priekšlikumu grozīt nolīgumu attiecībā uz tā noteikumiem par finansiālo iemaksu Starptautiskajā Cukura organizācijā. Minētais priekšlikums ir izrietējis no sarunām, kuras Komisija risinājusi atbilstīgi Padomes pilnvarojumam Savienības vārdā sākt sarunas, proti, Padomes Lēmumam (ES) 2017/2242 (3).

| (5) | Ja priekšlikums grozīt nolīgumu tiktu noraidīts, tas būtu pretrunā Savienības mērķiem modernizēt nolīgumu un attiecīgi liktu apšaubīt nolīguma termiņa pagarināšanas priekšrocības. |
| --- | --- |

(5)

Ja priekšlikums grozīt nolīgumu tiktu noraidīts, tas būtu pretrunā Savienības mērķiem modernizēt nolīgumu un attiecīgi liktu apšaubīt nolīguma termiņa pagarināšanas priekšrocības.

| (6) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Cukura padomē attiecībā uz nolīguma termiņa pagarināšanu. Nolīguma termiņa pagarināšana ir Savienības interesēs, ja tiek panākta arī vienošanās par nolīguma grozīšanu, |
| --- | --- |

(6)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Cukura padomē attiecībā uz nolīguma termiņa pagarināšanu. Nolīguma termiņa pagarināšana ir Savienības interesēs, ja tiek panākta arī vienošanās par nolīguma grozīšanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Cukura padomē, ir balsot par labu 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma termiņa turpmākai pagarināšanai uz laiku, kas nav ilgāks par diviem gadiem, proti, līdz 2021. gada 31. decembrim.

Tomēr, ja vien Starptautiskā Cukura padome neapstirpina Savienības priekšlikumu grozīt nolīgumu attiecībā uz tā noteikumiem par finansiālo iemaksu Starptautiskajā Cukura organizācijā, Komisija nepieļauj, ka lēmums par 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma termiņa pagarināšanu tiek pieņemts vienprātīgi, un atturas no jebkuras turpmākas balsošanas par minēto jautājumu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2019. gada 15. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. LEPPÄ

---

(1)  
  OV L 379, 23.12.1992., 16. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 92/580/EEK (1992. gada 13. novembris) par 1992. gada Starptautiskā cukura līguma parakstīšanu un noslēgšanu (OV L 379, 23.12.1992., 15. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2017/2242 (2017. gada 30. novembris), ar ko pilnvaro sākt sarunas ar mērķi grozīt 1992. gada Starptautisko cukura nolīgumu (OV L 322, 7.12.2017., 29. lpp.).

3

---

| 23.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/20

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2019/1252

(2018. gada 19. septembris)

par nodokļu nolēmumiem SA.38945 (2015/C) (ex 2015/NN) (ex 2014/CP), kurus Luksemburga izdeva par labu McDonald's Europe

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 6076)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1) un ņemot vērā no tām saņemtās piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2013. gada 19. jūnija vēstulē nosūtīja Luksemburgas Lielhercogistei pieprasījumu sniegt sīku informāciju par nodokļu nolēmumu praksi valstī (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2013. gada 19. jūnija vēstulē nosūtīja Luksemburgas Lielhercogistei pieprasījumu sniegt sīku informāciju par nodokļu nolēmumu praksi valstī (2).

2

| (2) | Komisija 2014. gada 24. jūnija vēstulē nosūtīja Luksemburgai jaunu informācijas pieprasījumu par McDonald's grupu. Cita starpā tā pieprasīja Luksemburgai iesniegt visus nodokļu nolēmumus, ko tās nodokļu pārvalde bija izdevusi par labu McDonald's grupai. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2014. gada 24. jūnija vēstulē nosūtīja Luksemburgai jaunu informācijas pieprasījumu par McDonald's grupu. Cita starpā tā pieprasīja Luksemburgai iesniegt visus nodokļu nolēmumus, ko tās nodokļu pārvalde bija izdevusi par labu McDonald's grupai.

McDonald's

McDonald's

| (3) | Luksemburgas iestādes 2014. gada 4. augustā nosūtīja savas atbildes uz Komisijas 2014. gada 24. jūnija informācijas pieprasījumu. Proti, Luksemburgas iestādes iesniedza divus McD Europe Franchising, S.à.r.l. (turpmāk “McD Europe”) adresētus nodokļu nolēmumus: 2009. gada 30. marta nodokļu nolēmumu (turpmāk “sākotnējais nodokļu nolēmums”) un 2009. gada 17. septembra nodokļu nolēmumu (turpmāk “pārskatītais nodokļu nolēmums”, abi kopā “apstrīdētie nodokļu nolēmumi”). Turklāt Luksemburgas iestādes iesniedza vairākus citus nodokļu nolēmumus, ko tās nodokļu pārvalde bija izdevusi attiecībā uz McDonald's grupas uzņēmumiem (3). |
| --- | --- |

(3)

Luksemburgas iestādes 2014. gada 4. augustā nosūtīja savas atbildes uz Komisijas 2014. gada 24. jūnija informācijas pieprasījumu. Proti, Luksemburgas iestādes iesniedza divus McD Europe Franchising, S.à.r.l. (turpmāk “McD Europe”) adresētus nodokļu nolēmumus: 2009. gada 30. marta nodokļu nolēmumu (turpmāk “sākotnējais nodokļu nolēmums”) un 2009. gada 17. septembra nodokļu nolēmumu (turpmāk “pārskatītais nodokļu nolēmums”, abi kopā “apstrīdētie nodokļu nolēmumi”). Turklāt Luksemburgas iestādes iesniedza vairākus citus nodokļu nolēmumus, ko tās nodokļu pārvalde bija izdevusi attiecībā uz McDonald's grupas uzņēmumiem (3).

McD Europe Franchising, S.à.r.l.

McD Europe

McDonald's

3

| (4) | Luksemburgas iestādes 2014. gada 4. augusta atbildē arī izklāstīja Luksemburgas nodokļu nolēmumu praksi un paskaidroja, kāpēc tās uzskata, ka saistībā ar McDonald's grupu izdotie nolēmi nepiešķir valsts atbalstu Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “Līgums”) 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(4)

Luksemburgas iestādes 2014. gada 4. augusta atbildē arī izklāstīja Luksemburgas nodokļu nolēmumu praksi un paskaidroja, kāpēc tās uzskata, ka saistībā ar McDonald's grupu izdotie nolēmi nepiešķir valsts atbalstu Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “Līgums”) 107. panta 1. punkta izpratnē.

McDonald's

| (5) | Komisija 2015. gada 23. marta vēstulē pieprasīja Luksemburgas iestādēm iesniegt piezīmes par informāciju, kas bija saņemta no arodbiedrību koalīcijas (4) (turpmāk “koalīcija”) par iespējamu valsts atbalstu, ko McDonald's saņēma no Luksemburgas nodokļu dienestiem. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2015. gada 23. marta vēstulē pieprasīja Luksemburgas iestādēm iesniegt piezīmes par informāciju, kas bija saņemta no arodbiedrību koalīcijas (4) (turpmāk “koalīcija”) par iespējamu valsts atbalstu, ko McDonald's saņēma no Luksemburgas nodokļu dienestiem.

4

McDonald's

| (6) | Luksemburgas iestādes 2015. gada 23. aprīlī nosūtīja savu atbildi uz Komisijas 2015. gada 23. marta informācijas pieprasījumu. |
| --- | --- |

(6)

Luksemburgas iestādes 2015. gada 23. aprīlī nosūtīja savu atbildi uz Komisijas 2015. gada 23. marta informācijas pieprasījumu.

| (7) | Komisija 2015. gada 18. maija vēstulē lūdza Luksemburgas iestādēm cita starpā iesniegt dokumentus, kurus McD Europe bija iesniedzis kopš sākotnējā nodokļu nolēmuma izdošanas dienas, pamatojoties uz minētajā nolēmumā noteikto prasību pierādīt, ka McD Europe ASV franšīzes filiāles un Šveices pakalpojumu filiāles peļņa ir deklarēta un aplikta ar nodokli attiecīgi Amerikas Savienotajās Valstīs un Šveicē. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2015. gada 18. maija vēstulē lūdza Luksemburgas iestādēm cita starpā iesniegt dokumentus, kurus McD Europe bija iesniedzis kopš sākotnējā nodokļu nolēmuma izdošanas dienas, pamatojoties uz minētajā nolēmumā noteikto prasību pierādīt, ka McD Europe ASV franšīzes filiāles un Šveices pakalpojumu filiāles peļņa ir deklarēta un aplikta ar nodokli attiecīgi Amerikas Savienotajās Valstīs un Šveicē.

McD Europe

McD Europe

| (8) | Luksemburgas iestādes 2015. gada 9. jūnija vēstulē atbildēja uz šiem pieprasījumiem un norādīja (iesniedzot attiecīgus dokumentus), ka 2014. gadā ASV Ieņēmumu dienests (Internal Revenue Service, turpmāk “IRS”) veica nodokļu revīziju McD Europe ASV franšīzes filiālē par 2009. un 2010. nodokļu gadu un ka IRS apstiprināja, ka McD Europe ASV franšīzes filiāles iesniegtajās nodokļu deklarācijās nebija jāveic izmaiņas. |
| --- | --- |

(8)

Luksemburgas iestādes 2015. gada 9. jūnija vēstulē atbildēja uz šiem pieprasījumiem un norādīja (iesniedzot attiecīgus dokumentus), ka 2014. gadā ASV Ieņēmumu dienests (Internal Revenue Service, turpmāk “IRS”) veica nodokļu revīziju McD Europe ASV franšīzes filiālē par 2009. un 2010. nodokļu gadu un ka IRS apstiprināja, ka McD Europe ASV franšīzes filiāles iesniegtajās nodokļu deklarācijās nebija jāveic izmaiņas.

Internal Revenue Service

IRS

McD Europe

IRS

McD Europe

| (9) | Komisija 2015. gada 3. decembrī pieņēma lēmumu sākt formālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar Līguma 108. panta 2. punktu par apstrīdētajiem nodokļu nolēmumiem, pamatojoties uz to, ka minētie nolēmumi varētu būt tāds valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, kas varētu būt nesaderīgs ar iekšējo tirgu (turpmāk “lēmums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2015. gada 3. decembrī pieņēma lēmumu sākt formālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar Līguma 108. panta 2. punktu par apstrīdētajiem nodokļu nolēmumiem, pamatojoties uz to, ka minētie nolēmumi varētu būt tāds valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, kas varētu būt nesaderīgs ar iekšējo tirgu (turpmāk “lēmums par procedūras sākšanu”).

| (10) | Luksemburgas iestādes 2016. gada 4. februāra vēstulē iesniedza savas piezīmes par lēmumu par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(10)

Luksemburgas iestādes 2016. gada 4. februāra vēstulē iesniedza savas piezīmes par lēmumu par procedūras sākšanu.

| (11) | Lēmumu par procedūras sākšanu 2016. gada 15. jūlijā publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (5). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par minēto pasākumu. Koalīcija iesniedza piezīmes 2016. gada 5. augusta vēstulē. Komisija saņēma piezīmes no McDonald's2016. gada 9. augusta vēstulē. |
| --- | --- |

(11)

Lēmumu par procedūras sākšanu 2016. gada 15. jūlijā publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (5). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par minēto pasākumu. Koalīcija iesniedza piezīmes 2016. gada 5. augusta vēstulē. Komisija saņēma piezīmes no McDonald's2016. gada 9. augusta vēstulē.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

5

McDonald's

| (12) | Luksemburgas iestādes 2016. gada 30. septembrī iesniedza komentārus par trešās personas piezīmēm, ko Komisija saņēma atbildē uz lēmumu par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(12)

Luksemburgas iestādes 2016. gada 30. septembrī iesniedza komentārus par trešās personas piezīmēm, ko Komisija saņēma atbildē uz lēmumu par procedūras sākšanu.

| (13) | Komisija 2016. gada 23. novembra vēstulē nosūtīja Luksemburgas iestādēm papildu informācijas pieprasījumu. |
| --- | --- |

(13)

Komisija 2016. gada 23. novembra vēstulē nosūtīja Luksemburgas iestādēm papildu informācijas pieprasījumu.

| (14) | Luksemburgas iestādes uz to atbildēja 2016. gada 14. decembrī un 2017. gada 12. janvārī. |
| --- | --- |

(14)

Luksemburgas iestādes uz to atbildēja 2016. gada 14. decembrī un 2017. gada 12. janvārī.

2.   ATBALSTA PASĀKUMA SĪKS APRAKSTS

ATBALSTA PASĀKUMA SĪKS APRAKSTS

2.1.   Saņēmēja apraksts

Saņēmēja apraksts

| (15) | Uzņēmums McDonald's Corporation ir Ņujorkas biržā kotēta Delavērā reģistrēta akciju sabiedrība ar galveno biroju Oukbrūkā, Ilinoisā, ASV. Tas tika nodibināts 1964. gada 21. decembrī un pārvalda un nodod franšīzē McDonald's restorānus, kuri piedāvā vietējiem apstākļiem piemērotus ēdienus un dzērienus (6). |
| --- | --- |

(15)

Uzņēmums McDonald's Corporation ir Ņujorkas biržā kotēta Delavērā reģistrēta akciju sabiedrība ar galveno biroju Oukbrūkā, Ilinoisā, ASV. Tas tika nodibināts 1964. gada 21. decembrī un pārvalda un nodod franšīzē McDonald's restorānus, kuri piedāvā vietējiem apstākļiem piemērotus ēdienus un dzērienus (6).

McDonald's Corporation

McDonald's

6

| (16) | Uzņēmuma segmenti ietver ASV, pasaules vadošos tirgus (Apvienoto Karalisti, Austrāliju, Franciju, Kanādu un Vāciju), ātri augošos tirgus (Itāliju, Koreju, Krieviju, Ķīnu, Nīderlandi, Poliju, Spāniju un Šveici) un pamata tirgus un uzņēmumus (7). No 37 241 restorāna vairāk nekā 100 valstīs aptuveni 34 108 ir franšīzes un 3 133 pārvalda pats uzņēmums (8). Laikā, kad tika izdoti apstrīdētie nodokļu nolēmumi, no 31 677McDonald's restorāniem pasaulē 21 183 darbojās saskaņā ar franšīzes līgumu, 3 855 bija filiāles un 6 639 pārvaldīja McDonald's Corporation un tā meitasuzņēmumi (9). Tāpēc McDonald's Corporation galvenokārt ir franšīzes devējs, un vairāk nekā 80 % McDonald's restorānu pieder neatkarīgiem franšīzes ņēmējiem (10), kuri paši tos pārvalda. McDonald's Corporation 2017. gadā bija aptuveni 400 meitasuzņēmumu, kas nodarbināja 235 000 darbinieku. |
| --- | --- |

(16)

Uzņēmuma segmenti ietver ASV, pasaules vadošos tirgus (Apvienoto Karalisti, Austrāliju, Franciju, Kanādu un Vāciju), ātri augošos tirgus (Itāliju, Koreju, Krieviju, Ķīnu, Nīderlandi, Poliju, Spāniju un Šveici) un pamata tirgus un uzņēmumus (7). No 37 241 restorāna vairāk nekā 100 valstīs aptuveni 34 108 ir franšīzes un 3 133 pārvalda pats uzņēmums (8). Laikā, kad tika izdoti apstrīdētie nodokļu nolēmumi, no 31 677McDonald's restorāniem pasaulē 21 183 darbojās saskaņā ar franšīzes līgumu, 3 855 bija filiāles un 6 639 pārvaldīja McDonald's Corporation un tā meitasuzņēmumi (9). Tāpēc McDonald's Corporation galvenokārt ir franšīzes devējs, un vairāk nekā 80 % McDonald's restorānu pieder neatkarīgiem franšīzes ņēmējiem (10), kuri paši tos pārvalda. McDonald's Corporation 2017. gadā bija aptuveni 400 meitasuzņēmumu, kas nodarbināja 235 000 darbinieku.

7

8

McDonald's

McDonald's Corporation

9

McDonald's Corporation

McDonald's

10

. McDonald's Corporation

| (17) | McDonald's kopējais reģistrētais apgrozījums 2017. gadā bija 22,8 miljardi USD, no kuriem 12,7 miljardi USD bija gūti no uzņēmuma pārdošanas darījumiem un 10,1 miljards USD – no franšīzes ieņēmumiem. Laikā, kad tika izdoti apstrīdētie nodokļu nolēmumi, McDonald's kopējie ieņēmumi bija 26,216 miljardi USD un uzņēmums pārvaldīja 32 478 restorānus (11). |
| --- | --- |

(17)

McDonald's kopējais reģistrētais apgrozījums 2017. gadā bija 22,8 miljardi USD, no kuriem 12,7 miljardi USD bija gūti no uzņēmuma pārdošanas darījumiem un 10,1 miljards USD – no franšīzes ieņēmumiem. Laikā, kad tika izdoti apstrīdētie nodokļu nolēmumi, McDonald's kopējie ieņēmumi bija 26,216 miljardi USD un uzņēmums pārvaldīja 32 478 restorānus (11).

McDonald's

McDonald's

11

| (18) | No visiem uzņēmuma pārdošanas darījumiem 3 260 miljardi USD tika gūti pārdošanas darījumos ASV, 4 080 miljardi USD pārdošanas darījumos pasaules vadošajos tirgos (12), 4 592 miljardi USD – ātri augošajos tirgos (13) un 0,787 miljardi USD – pamata tirgos un uzņēmumos (14). |
| --- | --- |

(18)

No visiem uzņēmuma pārdošanas darījumiem 3 260 miljardi USD tika gūti pārdošanas darījumos ASV, 4 080 miljardi USD pārdošanas darījumos pasaules vadošajos tirgos (12), 4 592 miljardi USD – ātri augošajos tirgos (13) un 0,787 miljardi USD – pamata tirgos un uzņēmumos (14).

12

13

14

| (19) | Ārpus Amerikas Savienotajām Valstīm McDonald's Corporation un tā ASV filiāle – McDonald's International Property Company (turpmāk “MIPCO”) – licencē tiesības izveidot un pārvaldīt McDonald's restorānus katrā atsevišķā tirgū struktūrām, kas vairumā lielāko tirgu ir tieši vai netieši McDonald's Corporation meitasuzņēmumi. |
| --- | --- |

(19)

Ārpus Amerikas Savienotajām Valstīm McDonald's Corporation un tā ASV filiāle – McDonald's International Property Company (turpmāk “MIPCO”) – licencē tiesības izveidot un pārvaldīt McDonald's restorānus katrā atsevišķā tirgū struktūrām, kas vairumā lielāko tirgu ir tieši vai netieši McDonald's Corporation meitasuzņēmumi.

McDonald's Corporation

McDonald's International Property Company

MIPCO

McDonald's

McDonald's Corporation

| (20) | Saskaņā ar Luksemburgas iestāžu iesniegto informāciju 2013. gada decembrī McDonald's grupa kontrolēja piecus uzņēmumus Luksemburgā: i) McD Europe, ii) McD Europe Holdings S.à.r.l., iii) Luxembourg McD Investments S.à.r.l., iv) Lux MC Holdings S.à.r.l. un un v) McD Luxembourg Holdings S.à.r.l. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar Luksemburgas iestāžu iesniegto informāciju 2013. gada decembrī McDonald's grupa kontrolēja piecus uzņēmumus Luksemburgā: i) McD Europe, ii) McD Europe Holdings S.à.r.l., iii) Luxembourg McD Investments S.à.r.l., iv) Lux MC Holdings S.à.r.l. un un v) McD Luxembourg Holdings S.à.r.l.

McDonald's

McD Europe

McD Europe Holdings S.à.r.l.

Luxembourg McD Investments S.à.r.l.

Lux MC Holdings S.à.r.l.

McD Luxembourg Holdings S.à.r.l.

| (21) | McD Europe Holding S.à.r.l., Luxembourg McD Investments S.à.r.l. un Lux MC Holdings S.à.r.l. piederēja daļas citos McDonald's meitasuzņēmumos Eiropā un Amerikas Savienotajās Valstīs, savukārt McD Luxembourg Holdings S.à.r.l. tika izmantots kā instruments, lai izpildītu centralizēto naudas līdzekļu pārvaldības līgumu ar banku. Luxembourg McD Investments S.à.r.l. piederēja akcijas arī ASV uzņēmumā Golden Arches UK LLC, Delavērā reģistrētā akciju sabiedrībā. |
| --- | --- |

(21)

McD Europe Holding S.à.r.l., Luxembourg McD Investments S.à.r.l. un Lux MC Holdings S.à.r.l. piederēja daļas citos McDonald's meitasuzņēmumos Eiropā un Amerikas Savienotajās Valstīs, savukārt McD Luxembourg Holdings S.à.r.l. tika izmantots kā instruments, lai izpildītu centralizēto naudas līdzekļu pārvaldības līgumu ar banku. Luxembourg McD Investments S.à.r.l. piederēja akcijas arī ASV uzņēmumā Golden Arches UK LLC, Delavērā reģistrētā akciju sabiedrībā.

McD Europe Holding S.à.r.l.

Luxembourg McD Investments S.à.r.l.

Lux MC Holdings S.à.r.l.

McDonald's

McD Luxembourg Holdings S.à.r.l.

Luxembourg McD Investments S.à.r.l.

Golden Arches UK LLC

| (22) | Komisijas izmeklēšanā un šajā lēmumā galvenā uzmanība ir pievērsta McD Europe, kas laikā, kad tika izdoti apstrīdētie nodokļu nolēmumi, bija Luksemburgas rezidents nodokļu vajadzībām ar ASV franšīzes filiāli un Šveices pakalpojumu filiāli. Kā paskaidrots nolēmumu pieprasījumos, McD Europe iepirka McDonald's Corporation un MIPCO piederošas konkrētas pastāvošas un turpmāk attīstāmas franšīzes tiesības. Tādējādi McD Europe kļuva par vairāku franšīzes tiesību nemateriālo aktīvu (turpmāk “franšīzes tiesības”) faktisko īpašnieku (15). Pēc tam McD Europe piešķīra franšīzes tiesības, ka arī saistītos pienākumus savai ASV franšīzes filiālei. Visu autoratlīdzību, ko iepriekš saņēma McDonald's Corporation, tagad saņēma McD Europe ar savas Oukbrūkā, Ilinoisā, esošās ASV franšīzes filiāles starpniecību. Šveices pakalpojumu filiāle, kas atrodas Ženēvā, licencēja franšīzes tiesības franšīzes devējiem dažādās Eiropas valstīs un sniedza dažādus ar franšīzes tiesībām saistītus pakalpojumus. Par šiem pakalpojumiem ASV franšīzes filiāle maksāja Šveices pakalpojumu filiālei pakalpojumu maksu, kas vienāda ar Šveices pakalpojumu franšīzes izmaksām plus uzcenojumu. Laikā, kad tika izdoti apstrīdētie nodokļu nolēmumi, Šveices pakalpojumu franšīzē bija [0–10] darbinieki, kas veidoja [0–10] pilnslodzes ekvivalentus. McD Europe un ASV franšīzes filiālē nebija neviena darbinieka. 2014. gadā McD Europe bija [0–10] pilnslodzes ekvivalenti, Šveices pakalpojumu filiālē bija [10–20] pilnslodzes ekvivalenti, bet ASV franšīzes filiālē nebija neviena darbinieka. |
| --- | --- |

(22)

Komisijas izmeklēšanā un šajā lēmumā galvenā uzmanība ir pievērsta McD Europe, kas laikā, kad tika izdoti apstrīdētie nodokļu nolēmumi, bija Luksemburgas rezidents nodokļu vajadzībām ar ASV franšīzes filiāli un Šveices pakalpojumu filiāli. Kā paskaidrots nolēmumu pieprasījumos, McD Europe iepirka McDonald's Corporation un MIPCO piederošas konkrētas pastāvošas un turpmāk attīstāmas franšīzes tiesības. Tādējādi McD Europe kļuva par vairāku franšīzes tiesību nemateriālo aktīvu (turpmāk “franšīzes tiesības”) faktisko īpašnieku (15). Pēc tam McD Europe piešķīra franšīzes tiesības, ka arī saistītos pienākumus savai ASV franšīzes filiālei. Visu autoratlīdzību, ko iepriekš saņēma McDonald's Corporation, tagad saņēma McD Europe ar savas Oukbrūkā, Ilinoisā, esošās ASV franšīzes filiāles starpniecību. Šveices pakalpojumu filiāle, kas atrodas Ženēvā, licencēja franšīzes tiesības franšīzes devējiem dažādās Eiropas valstīs un sniedza dažādus ar franšīzes tiesībām saistītus pakalpojumus. Par šiem pakalpojumiem ASV franšīzes filiāle maksāja Šveices pakalpojumu filiālei pakalpojumu maksu, kas vienāda ar Šveices pakalpojumu franšīzes izmaksām plus uzcenojumu. Laikā, kad tika izdoti apstrīdētie nodokļu nolēmumi, Šveices pakalpojumu franšīzē bija [0–10] darbinieki, kas veidoja [0–10] pilnslodzes ekvivalentus. McD Europe un ASV franšīzes filiālē nebija neviena darbinieka. 2014. gadā McD Europe bija [0–10] pilnslodzes ekvivalenti, Šveices pakalpojumu filiālē bija [10–20] pilnslodzes ekvivalenti, bet ASV franšīzes filiālē nebija neviena darbinieka.

McD Europe

McD Europe

McDonald's Corporation

MIPCO

McD Europe

15

McD Europe

McDonald's Corporation

McD Europe

McD Europe

McD Europe

| (23) | McDonald's 2015. gadā paziņoja par būtisku savas darījumdarbības reorganizāciju, sadalot grupās valstis visā pasaulē, pamatojoties uz kopējiem tirgus raksturlielumiem, nevis ģeogrāfisko tuvību. McDonald's 2016. gada decembrī paziņoja par lēmumu izveidot jaunu, integrētu, starptautisku pārvaldītājsabiedrības struktūru, lai pielāgotos jaunajai darījumdarbības struktūrai un atbalstītu to. |
| --- | --- |

(23)

McDonald's 2015. gadā paziņoja par būtisku savas darījumdarbības reorganizāciju, sadalot grupās valstis visā pasaulē, pamatojoties uz kopējiem tirgus raksturlielumiem, nevis ģeogrāfisko tuvību. McDonald's 2016. gada decembrī paziņoja par lēmumu izveidot jaunu, integrētu, starptautisku pārvaldītājsabiedrības struktūru, lai pielāgotos jaunajai darījumdarbības struktūrai un atbalstītu to.

McDonald's

McDonald's

| (24) | Tāpēc Apvienotajā Karalistē tika izveidota vienota struktūra, kas bija atbildīga par vairuma uzņēmumam pasaulē piederošo intelektuālā īpašuma tiesību licencēšanu ārpus Amerikas Savienotajām Valstīm. Tas ietver gan Apvienotajā Karalistē reģistrētus uzņēmumus, gan ASV uzņēmumus, kuri aizvien ir reģistrēti ASV. Minētie ASV uzņēmumi ir arī Apvienotās Karalistes rezidenti nodokļu vajadzībām. Šo pārmaiņu dēļ tika izbeigtas uzņēmuma darbības Ženēvā. Otrs uzņēmuma birojs Šveicē aizvien darbojas, un birojs Luksemburgā saglabāja atbildību par restorāniem Luksemburgā (16). |
| --- | --- |

(24)

Tāpēc Apvienotajā Karalistē tika izveidota vienota struktūra, kas bija atbildīga par vairuma uzņēmumam pasaulē piederošo intelektuālā īpašuma tiesību licencēšanu ārpus Amerikas Savienotajām Valstīm. Tas ietver gan Apvienotajā Karalistē reģistrētus uzņēmumus, gan ASV uzņēmumus, kuri aizvien ir reģistrēti ASV. Minētie ASV uzņēmumi ir arī Apvienotās Karalistes rezidenti nodokļu vajadzībām. Šo pārmaiņu dēļ tika izbeigtas uzņēmuma darbības Ženēvā. Otrs uzņēmuma birojs Šveicē aizvien darbojas, un birojs Luksemburgā saglabāja atbildību par restorāniem Luksemburgā (16).

16

2.2.   Apstrīdētie nodokļu nolēmumi

Apstrīdētie nodokļu nolēmumi

| (25) | Šis lēmums attiecas uz diviem nodokļu nolēmumiem, ko 2009. gadā Luksemburgas nodokļu pārvalde izdeva par labu McD Europe: sākotnējo nodokļu nolēmumu un pārskatīto nodokļu nolēmumu, kuri abi attiecas uz McD Europe ar nodokli apliekamas personas statusu Luksemburgā. |
| --- | --- |

(25)

Šis lēmums attiecas uz diviem nodokļu nolēmumiem, ko 2009. gadā Luksemburgas nodokļu pārvalde izdeva par labu McD Europe: sākotnējo nodokļu nolēmumu un pārskatīto nodokļu nolēmumu, kuri abi attiecas uz McD Europe ar nodokli apliekamas personas statusu Luksemburgā.

McD Europe

McD Europe

| (26) | Luksemburgas nodokļu pārvalde izdeva sākotnējo nodokļu nolēmumu 2009. gada 30. martā pēc McDonald's2009. gada 11. februāra nolēmuma pieprasījuma, ko papildināja 2009. gada 10. martā iesniegtie papildu dokumenti. Atbildot uz sākotnējo nodokļu nolēmumu, McDonald's nodokļu konsultants (turpmāk “nodokļu konsultants”) 2009. gada 27. jūlijā pieprasīja Luksemburgas nodokļu pārvaldei pārskatītu nodokļu nolēmumu. Pēc šā pieprasījuma nodokļu nolēmums tika pārskatīts, un Luksemburgas nodokļu pārvalde to izdeva 2009. gada 17. septembrī. |
| --- | --- |

(26)

Luksemburgas nodokļu pārvalde izdeva sākotnējo nodokļu nolēmumu 2009. gada 30. martā pēc McDonald's2009. gada 11. februāra nolēmuma pieprasījuma, ko papildināja 2009. gada 10. martā iesniegtie papildu dokumenti. Atbildot uz sākotnējo nodokļu nolēmumu, McDonald's nodokļu konsultants (turpmāk “nodokļu konsultants”) 2009. gada 27. jūlijā pieprasīja Luksemburgas nodokļu pārvaldei pārskatītu nodokļu nolēmumu. Pēc šā pieprasījuma nodokļu nolēmums tika pārskatīts, un Luksemburgas nodokļu pārvalde to izdeva 2009. gada 17. septembrī.

McDonald's

McDonald's

2.2.1.   Sākotnējais nodokļu nolēmums

Sākotnējais nodokļu nolēmums

2.2.1.1.   
  McDonald's korporatīvā struktūra, kas izklāstīta sākotnējā nolēmuma pieprasījumā

McDonald's

| (27) | McDonald's2009. gada 11. februāra sākotnējā nolēmuma pieprasījumā ir izklāstīta McDonald's grupas struktūra un darbība Luksemburgā. Tajā ir izklāstīta arī McDonald's Corporation franšīzes tiesību un McD Europe's divu filiāļu – ASV un Šveicē – pārstrukturēšana. Turklāt tajā ir izklāstīta minētās pārstrukturēšanas ietekme uz nodokļiem Luksemburgā, pamatojoties uz Luksemburgas nodokļu tiesību aktu un Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma (17) piemērošanu. |
| --- | --- |

(27)

McDonald's2009. gada 11. februāra sākotnējā nolēmuma pieprasījumā ir izklāstīta McDonald's grupas struktūra un darbība Luksemburgā. Tajā ir izklāstīta arī McDonald's Corporation franšīzes tiesību un McD Europe's divu filiāļu – ASV un Šveicē – pārstrukturēšana. Turklāt tajā ir izklāstīta minētās pārstrukturēšanas ietekme uz nodokļiem Luksemburgā, pamatojoties uz Luksemburgas nodokļu tiesību aktu un Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma (17) piemērošanu.

McDonald's

McDonald's

McDonald's Corporation

McD Europe's

17

| (28) | Proti, nolēmuma pieprasījumā ir izklāstīts tas, ka McD Europe noslēdza “iepirkuma līgumu” un “izmaksu daļējas dalīšanas līgumu” (turpmāk “IDD līgums”) ar McDonald's Corporation un MIPCO, lai centralizētu McD Europe franšīzes tiesību pārraudzību un pārvaldību Eiropā. Saskaņā ar iepirkuma līgumu McD Europe iepērk McDonald's Corporation un MIPCO piederošas konkrētas pastāvošas un turpmāk attīstāmas franšīzes tiesības (18). Tādējādi McD Europe kļuva par šo tiesību faktisko īpašnieku. Pēc tam McD Europe piešķīra franšīzes tiesības, kā arī saistītos pienākumus savai ASV franšīzes filiālei saskaņā ar McD Europe un ASV franšīzes filiāles noslēgto deklarāciju. Visa autoratlīdzība, ko iepriekš saņēma McDonald's Corporation, tagad jāsaņem McD Europe ar savas ASV franšīzes filiāles starpniecību. Visbeidzot, saskaņā ar sākotnējā nolēmuma pieprasījumu līdz 2009. gada 1. martam bija plānots pabeigt visus vajadzīgos posmus saistībā ar McDonald's Eiropas reģiona franšīzes tiesību pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

(28)

Proti, nolēmuma pieprasījumā ir izklāstīts tas, ka McD Europe noslēdza “iepirkuma līgumu” un “izmaksu daļējas dalīšanas līgumu” (turpmāk “IDD līgums”) ar McDonald's Corporation un MIPCO, lai centralizētu McD Europe franšīzes tiesību pārraudzību un pārvaldību Eiropā. Saskaņā ar iepirkuma līgumu McD Europe iepērk McDonald's Corporation un MIPCO piederošas konkrētas pastāvošas un turpmāk attīstāmas franšīzes tiesības (18). Tādējādi McD Europe kļuva par šo tiesību faktisko īpašnieku. Pēc tam McD Europe piešķīra franšīzes tiesības, kā arī saistītos pienākumus savai ASV franšīzes filiālei saskaņā ar McD Europe un ASV franšīzes filiāles noslēgto deklarāciju. Visa autoratlīdzība, ko iepriekš saņēma McDonald's Corporation, tagad jāsaņem McD Europe ar savas ASV franšīzes filiāles starpniecību. Visbeidzot, saskaņā ar sākotnējā nolēmuma pieprasījumu līdz 2009. gada 1. martam bija plānots pabeigt visus vajadzīgos posmus saistībā ar McDonald's Eiropas reģiona franšīzes tiesību pārstrukturēšanu.

McD Europe

McDonald's Corporation

MIPCO

McD Europe

McD Europe

McDonald's Corporation

MIPCO

18

McD Europe

McD Europe

McD Europe

McDonald's Corporation

McD Europe

McDonald's

| (29) | Saskaņā ar sākotnējā nolēmuma pieprasījumu McD Europe ASV franšīzes filiālei ir birojs Oukbrūkā, Ilinoisā, Amerikas Savienotajās Valstīs. Šī filiāle uzņemas dažādus ekonomiskos riskus, kas saistīti ar franšīzes tiesību attīstību, un sedz saistītās izmaksas. Saskaņā ar nolēmuma pieprasījumā sniegto informāciju, sedzot šīs izmaksas, ASV franšīzes filiāle aktīvi piedalās ar McDonald's Corporation un MIPCO noslēgtajā IDD līgumā. McDonald's Corporation (vai tā filiāļu) saistītās darbības, kuru izmaksas atlīdzina ASV franšīzes filiāle, virza un veic McDonald's Corporation darbinieki. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar sākotnējā nolēmuma pieprasījumu McD Europe ASV franšīzes filiālei ir birojs Oukbrūkā, Ilinoisā, Amerikas Savienotajās Valstīs. Šī filiāle uzņemas dažādus ekonomiskos riskus, kas saistīti ar franšīzes tiesību attīstību, un sedz saistītās izmaksas. Saskaņā ar nolēmuma pieprasījumā sniegto informāciju, sedzot šīs izmaksas, ASV franšīzes filiāle aktīvi piedalās ar McDonald's Corporation un MIPCO noslēgtajā IDD līgumā. McDonald's Corporation (vai tā filiāļu) saistītās darbības, kuru izmaksas atlīdzina ASV franšīzes filiāle, virza un veic McDonald's Corporation darbinieki.

McD Europe

McDonald's Corporation

MIPCO

McDonald's Corporation

McDonald's Corporation

| (30) | ASV franšīzes filiāle uztur darbības Amerikas Savienotajās Valstīs, un to kontrolē filiāles vadītājs (19), kurš atrodas Amerikas Savienotajās Valstīs un pārrauga konkrētas ar franšīzes tiesībām saistītas darbības (20) un kuru uz nepilnu laiku nodrošina McDonald's Corporation, pamatojoties uz pakalpojumu līgumu, apmaiņā pret šajā līgumā noteikto izmaksu atlīdzību, kam pieskaitīti uzcenojuma procenti. ASV franšīzes filiāles pārvaldības pakalpojumi ir pakalpojumi, kuri saistīti ar filiāles pārvaldību (21) un par kuriem ASV franšīzes filiāle maksā McDonald's Corporation [10 000 – 20 000] USD katru gadu. |
| --- | --- |

(30)

ASV franšīzes filiāle uztur darbības Amerikas Savienotajās Valstīs, un to kontrolē filiāles vadītājs (19), kurš atrodas Amerikas Savienotajās Valstīs un pārrauga konkrētas ar franšīzes tiesībām saistītas darbības (20) un kuru uz nepilnu laiku nodrošina McDonald's Corporation, pamatojoties uz pakalpojumu līgumu, apmaiņā pret šajā līgumā noteikto izmaksu atlīdzību, kam pieskaitīti uzcenojuma procenti. ASV franšīzes filiāles pārvaldības pakalpojumi ir pakalpojumi, kuri saistīti ar filiāles pārvaldību (21) un par kuriem ASV franšīzes filiāle maksā McDonald's Corporation [10 000 – 20 000] USD katru gadu.

19

20

McDonald's Corporation

21

McDonald's Corporation

| (31) | Saskaņā ar sākotnējā nolēmuma pieprasījumu McD Europe Šveices pakalpojumu filiāles reģistrētais birojs ir Ženēvā, Šveicē. Filiāle piešķir franšīzes tiesības franšīzes devējiem dažādās Eiropas valstīs (22) (turpmāk “galvenie franšīzes devēji”), saņem autoratlīdzības ienākumus no galvenajiem franšīzes devējiem un nodrošina pārvaldību, atbalstu, attīstību un citus līdzīgus vai saistītus pakalpojumus, kas attiecināmi uz franšīzes tiesībām (23). Par šiem pakalpojumiem ASV franšīzes filiāle maksā Šveices pakalpojumu filiālei pakalpojumu maksu, kas vienāda ar Šveices pakalpojumu franšīzes izmaksām, kurām pieskaitīts [0–10] procentus liels uzcenojums (24). |
| --- | --- |

(31)

Saskaņā ar sākotnējā nolēmuma pieprasījumu McD Europe Šveices pakalpojumu filiāles reģistrētais birojs ir Ženēvā, Šveicē. Filiāle piešķir franšīzes tiesības franšīzes devējiem dažādās Eiropas valstīs (22) (turpmāk “galvenie franšīzes devēji”), saņem autoratlīdzības ienākumus no galvenajiem franšīzes devējiem un nodrošina pārvaldību, atbalstu, attīstību un citus līdzīgus vai saistītus pakalpojumus, kas attiecināmi uz franšīzes tiesībām (23). Par šiem pakalpojumiem ASV franšīzes filiāle maksā Šveices pakalpojumu filiālei pakalpojumu maksu, kas vienāda ar Šveices pakalpojumu franšīzes izmaksām, kurām pieskaitīts [0–10] procentus liels uzcenojums (24).

McD Europe

22

23

24

| (32) | Šveices pakalpojumu filiāles nodarbinātās, norīkotās personas vai personas, ar kurām Šveices pakalpojumu filiāle ir noslēgusi līgumu, primāri ir Key European Management (vadošie darbinieki Eiropā). Lai gan Šveices pakalpojumu filiāle sedz izmaksas, kas saistītas ar šīm personām, tostarp algas un piemaksas, saskaņā ar sākotnējā nolēmuma pieprasījumu galu galā šīs izmaksas sedz ASV franšīzes filiāle, proti, tiek samazināta autoratlīdzība, ko Šveices pakalpojumu filiāle maksā ASV franšīzes filiālei. |
| --- | --- |

(32)

Šveices pakalpojumu filiāles nodarbinātās, norīkotās personas vai personas, ar kurām Šveices pakalpojumu filiāle ir noslēgusi līgumu, primāri ir Key European Management (vadošie darbinieki Eiropā). Lai gan Šveices pakalpojumu filiāle sedz izmaksas, kas saistītas ar šīm personām, tostarp algas un piemaksas, saskaņā ar sākotnējā nolēmuma pieprasījumu galu galā šīs izmaksas sedz ASV franšīzes filiāle, proti, tiek samazināta autoratlīdzība, ko Šveices pakalpojumu filiāle maksā ASV franšīzes filiālei.

Key European Management

| (33) | Visbeidzot, saskaņā ar sākotnējā nolēmuma pieprasījumu McD Europe, kura galvenā darījumdarbības vieta atrodas Luksemburgā, ar tā vadītāju sanāksmju starpniecību sniegs vispārējus un administratīvus pakalpojumus, izstrādās darījumdarbības stratēģijas un sniegs citus atbalsta pakalpojumus. Par šiem pakalpojumiem ASV franšīzes filiālei ir jāmaksā McD Europe [400 000–500 000] EUR gadā (25). |
| --- | --- |

(33)

Visbeidzot, saskaņā ar sākotnējā nolēmuma pieprasījumu McD Europe, kura galvenā darījumdarbības vieta atrodas Luksemburgā, ar tā vadītāju sanāksmju starpniecību sniegs vispārējus un administratīvus pakalpojumus, izstrādās darījumdarbības stratēģijas un sniegs citus atbalsta pakalpojumus. Par šiem pakalpojumiem ASV franšīzes filiālei ir jāmaksā McD Europe [400 000–500 000] EUR gadā (25).

McD Europe

McD Europe

25

2.2.1.2.   Sākotnējā nolēmuma pieprasījumā izklāstītā ietekme uz nodokļiem Luksemburgā

Sākotnējā nolēmuma pieprasījumā izklāstītā ietekme uz nodokļiem Luksemburgā

| (34) | Kā norādīja nodokļu konsultants, saskaņā ar Luksemburgas likuma par ienākuma nodokli (26) 159. panta 1. punktu McD Europe ir uzskatāms par Luksemburgas rezidentu nodokļu vajadzībām. Tādējādi McD Europe ir pilnīgi jāmaksā uzņēmumu ienākuma nodoklis Luksemburgā. Tomēr kā Luksemburgas rezidents nodokļu vajadzībām McD Europe gūst labumu arī no visu Luksemburgas noslēgto nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu noteikumiem. |
| --- | --- |

(34)

Kā norādīja nodokļu konsultants, saskaņā ar Luksemburgas likuma par ienākuma nodokli (26) 159. panta 1. punktu McD Europe ir uzskatāms par Luksemburgas rezidentu nodokļu vajadzībām. Tādējādi McD Europe ir pilnīgi jāmaksā uzņēmumu ienākuma nodoklis Luksemburgā. Tomēr kā Luksemburgas rezidents nodokļu vajadzībām McD Europe gūst labumu arī no visu Luksemburgas noslēgto nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu noteikumiem.

26

McD Europe

McD Europe

McD Europe

| (35) | Turklāt, kā norādīja nodokļu konsultants, saskaņā ar Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 5. pantu ASV franšīzes filiāles darbības tiks uzskatītas par veiktām Amerikas Savienotajās Valstīs. Attiecīgi ASV franšīzes filiāles gūtā peļņa tiks aplikta vienīgi ar iespējamu nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs, un tā būs atbrīvota no uzņēmumu ienākuma nodokļa Luksemburgā saskaņā ar Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 7. un 25. pantu. |
| --- | --- |

(35)

Turklāt, kā norādīja nodokļu konsultants, saskaņā ar Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 5. pantu ASV franšīzes filiāles darbības tiks uzskatītas par veiktām Amerikas Savienotajās Valstīs. Attiecīgi ASV franšīzes filiāles gūtā peļņa tiks aplikta vienīgi ar iespējamu nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs, un tā būs atbrīvota no uzņēmumu ienākuma nodokļa Luksemburgā saskaņā ar Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 7. un 25. pantu.

| (36) | Līdzīgi, kā norādīja nodokļu konsultants, saskaņā ar Luksemburgas un Šveices nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma (27) 5. pantu uzskata, ka Šveices pakalpojumu filiāles veiktās darbības, t. i., franšīzes tiesību nodošana ar apakšlicenci galvenajiem franšīzes devējiem, tiek veiktas Šveicē. Attiecīgi Šveices pakalpojumu filiāles gūtā peļņa tiks aplikta vienīgi ar iespējamu nodokli Šveicē, un tā būs atbrīvota no uzņēmumu ienākuma nodokļa Luksemburgā saskaņā ar Luksemburgas un Šveices nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 7. un 25. pantu. |
| --- | --- |

(36)

Līdzīgi, kā norādīja nodokļu konsultants, saskaņā ar Luksemburgas un Šveices nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma (27) 5. pantu uzskata, ka Šveices pakalpojumu filiāles veiktās darbības, t. i., franšīzes tiesību nodošana ar apakšlicenci galvenajiem franšīzes devējiem, tiek veiktas Šveicē. Attiecīgi Šveices pakalpojumu filiāles gūtā peļņa tiks aplikta vienīgi ar iespējamu nodokli Šveicē, un tā būs atbrīvota no uzņēmumu ienākuma nodokļa Luksemburgā saskaņā ar Luksemburgas un Šveices nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 7. un 25. pantu.

27

| (37) | Sākotnējā nolēmuma pieprasījuma beigās Luksemburgas nodokļu pārvaldei tiek pieprasīts apstiprināt tās piekrišanu nodokļu konsultanta izpratnei par minētajā pieprasījumā izklāstīto darījumu ietekmi uz nodokļiem Luksemburgā. |
| --- | --- |

(37)

Sākotnējā nolēmuma pieprasījuma beigās Luksemburgas nodokļu pārvaldei tiek pieprasīts apstiprināt tās piekrišanu nodokļu konsultanta izpratnei par minētajā pieprasījumā izklāstīto darījumu ietekmi uz nodokļiem Luksemburgā.

2.2.1.3.   Luksemburgas nodokļu pārvaldes apstiprinājums

Luksemburgas nodokļu pārvaldes apstiprinājums

| (38) | Luksemburgas nodokļu pārvalde 2009. gada 30. marta vēstulē (sākotnējā nodokļu nolēmumā) apstiprināja, ka McD Europe ir uzskatāms par Luksemburgas rezidentu nodokļu vajadzībām un tādējādi var izmantot savā labā spēkā esošos Luksemburgas nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumus. Turklāt Luksemburgas nodokļu pārvalde apstiprināja, ka, ņemot vērā sākotnējā nolēmuma pieprasījumā minētos paskaidrojumus, šķiet, ka Šveices pakalpojumu filiāle un ASV franšīzes filiāle ir pastāvīgas pārstāvniecības. Tāpēc Luksemburgas nodokļu pārvalde pieņem, ka McD Europe peļņa, kas attiecināma uz šīm abām filiālēm, ir apliekama ar nodokli attiecīgajās valstīs un atbrīvota no nodokļa Luksemburgā. Pēc tam sākotnējā nodokļu nolēmumā ir secināts, ka, “lai uzņēmums [McD Europe] gūtu labumu no šiem atbrīvojumiem Luksemburgā, tam katru gadu ir jāiesniedz pierādījums, ka minētā peļņa ir deklarēta un aplikta ar nodokli attiecīgi Šveicē un Amerikā” (28). |
| --- | --- |

(38)

Luksemburgas nodokļu pārvalde 2009. gada 30. marta vēstulē (sākotnējā nodokļu nolēmumā) apstiprināja, ka McD Europe ir uzskatāms par Luksemburgas rezidentu nodokļu vajadzībām un tādējādi var izmantot savā labā spēkā esošos Luksemburgas nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumus. Turklāt Luksemburgas nodokļu pārvalde apstiprināja, ka, ņemot vērā sākotnējā nolēmuma pieprasījumā minētos paskaidrojumus, šķiet, ka Šveices pakalpojumu filiāle un ASV franšīzes filiāle ir pastāvīgas pārstāvniecības. Tāpēc Luksemburgas nodokļu pārvalde pieņem, ka McD Europe peļņa, kas attiecināma uz šīm abām filiālēm, ir apliekama ar nodokli attiecīgajās valstīs un atbrīvota no nodokļa Luksemburgā. Pēc tam sākotnējā nodokļu nolēmumā ir secināts, ka, “lai uzņēmums [McD Europe] gūtu labumu no šiem atbrīvojumiem Luksemburgā, tam katru gadu ir jāiesniedz pierādījums, ka minētā peļņa ir deklarēta un aplikta ar nodokli attiecīgi Šveicē un Amerikā” (28).

McD Europe

McD Europe

McD Europe

28

2.2.2.   Pārskatītais nodokļu nolēmums

Pārskatītais nodokļu nolēmums

2.2.2.1.   Pieprasījums pārskatīt nodokļu nolēmumu

Pieprasījums pārskatīt nodokļu nolēmumu

| (39) | Atbildot uz sākotnējo nodokļu nolēmumu, nodokļu konsultants iesniedza Luksemburgas nodokļu pārvaldei sīku analīzi par to, vai ASV franšīzes filiāles ienākumi ir apliekami ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs un vai ASV franšīzes filiāle ir pastāvīga pārstāvniecība ASV izpratnē. |
| --- | --- |

(39)

Atbildot uz sākotnējo nodokļu nolēmumu, nodokļu konsultants iesniedza Luksemburgas nodokļu pārvaldei sīku analīzi par to, vai ASV franšīzes filiāles ienākumi ir apliekami ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs un vai ASV franšīzes filiāle ir pastāvīga pārstāvniecība ASV izpratnē.

| (40) | Attiecībā uz jautājumu par to, vai ASV franšīzes filiāles ienākumi ir apliekami ar nodokli ASV, nodokļu konsultants paskaidro, ka, lai ārvalstu struktūru (t. i., McD Europe) apliktu ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs, tai jābūt iesaistītai tirdzniecībā vai darījumdarbībā Amerikas Savienotajās Valstīs. Tas ir gadījums, kad uzskata, ka ārvalstu struktūrai ir faktiski saistītie ienākumi, kas apliekami ar nodokli ASV. Nodokļu konsultants norādīja: “(..) lai faktiski saistītos ienākumus apliktu ar nodokli ASV, ārvalstu struktūrai ASV būtu jāveic tirdzniecība vai darījumdarbība (ASV jābūt iesaistītai tirdzniecībā vai darījumdarbībā) un jāgūst ar šo darījumdarbību faktiski saistīti ienākumi”. Pēc tam nodokļu konsultants norāda, ka Amerikas Savienotajās Valstīs veiktā darījumdarbība nav uzskatāma par ASV uzņēmuma veiktu tirdzniecību vai darījumdarbību: “lai gan filiālei a) ir franšīzes tiesības, kas saistītas ar grupas Eiropas reģionu, b) tā uzņemas dažādus ekonomiskos riskus, kas saistīti ar iegūto franšīzes tiesību attīstību un uzturēšanu, un c) veic konkrētas darbības, kas saistītas ar franšīzes tiesībām, pasaules mēroga McDonald's organizācijā uzskata, ka primārā darījumdarbība tiek veikta ar citu grupas dalībnieku starpniecību un filiāles darbības neuzskata par ASV uzņēmuma veiktu tirdzniecību vai darījumdarbību” (29). |
| --- | --- |

(40)

Attiecībā uz jautājumu par to, vai ASV franšīzes filiāles ienākumi ir apliekami ar nodokli ASV, nodokļu konsultants paskaidro, ka, lai ārvalstu struktūru (t. i., McD Europe) apliktu ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs, tai jābūt iesaistītai tirdzniecībā vai darījumdarbībā Amerikas Savienotajās Valstīs. Tas ir gadījums, kad uzskata, ka ārvalstu struktūrai ir faktiski saistītie ienākumi, kas apliekami ar nodokli ASV. Nodokļu konsultants norādīja: “(..) lai faktiski saistītos ienākumus apliktu ar nodokli ASV, ārvalstu struktūrai ASV būtu jāveic tirdzniecība vai darījumdarbība (ASV jābūt iesaistītai tirdzniecībā vai darījumdarbībā) un jāgūst ar šo darījumdarbību faktiski saistīti ienākumi”. Pēc tam nodokļu konsultants norāda, ka Amerikas Savienotajās Valstīs veiktā darījumdarbība nav uzskatāma par ASV uzņēmuma veiktu tirdzniecību vai darījumdarbību: “lai gan filiālei a) ir franšīzes tiesības, kas saistītas ar grupas Eiropas reģionu, b) tā uzņemas dažādus ekonomiskos riskus, kas saistīti ar iegūto franšīzes tiesību attīstību un uzturēšanu, un c) veic konkrētas darbības, kas saistītas ar franšīzes tiesībām, pasaules mēroga McDonald's organizācijā uzskata, ka primārā darījumdarbība tiek veikta ar citu grupas dalībnieku starpniecību un filiāles darbības neuzskata par ASV uzņēmuma veiktu tirdzniecību vai darījumdarbību” (29).

McD Europe

McDonald's

29

| (41) | Attiecībā uz jautājumu par to, vai ASV franšīzes filiāle ir uzskatāma par pastāvīgu pārstāvniecību Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 5. panta izpratnē, nodokļu konsultants paskaidro, ka, “lai pārliecinātos, vai struktūrai faktiski ir pastāvīga pārstāvniecība saskaņā ar [ASV un Luksemburgas nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu], būtu jāskata ASV valsts tiesību akti”. Lai gan ASV franšīzes filiālei ir konkrēta darījumdarbības vieta, no kuras filiāles vadītājs veic noteiktas darbības, nodokļu konsultants paskaidro, ka, lai to varētu uzskatīt par pastāvīgu pārstāvniecību, “darījumdarbībai valstī, kurā uzliek nodokli, [būtu jābūt] pietiekami būtiskai, lai tā veidotu pastāvīgu pārstāvniecību vai konkrētu bāzes vietu”. Tādējādi ASV valsts tiesību aktos ir noteikts, ka ASV franšīzes filiālei ir “jāpārsniedz noteikta materiālā robežvērtība”, kas, kā secina nodokļu konsultants, nav sasniegta. |
| --- | --- |

(41)

Attiecībā uz jautājumu par to, vai ASV franšīzes filiāle ir uzskatāma par pastāvīgu pārstāvniecību Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 5. panta izpratnē, nodokļu konsultants paskaidro, ka, “lai pārliecinātos, vai struktūrai faktiski ir pastāvīga pārstāvniecība saskaņā ar [ASV un Luksemburgas nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu], būtu jāskata ASV valsts tiesību akti”. Lai gan ASV franšīzes filiālei ir konkrēta darījumdarbības vieta, no kuras filiāles vadītājs veic noteiktas darbības, nodokļu konsultants paskaidro, ka, lai to varētu uzskatīt par pastāvīgu pārstāvniecību, “darījumdarbībai valstī, kurā uzliek nodokli, [būtu jābūt] pietiekami būtiskai, lai tā veidotu pastāvīgu pārstāvniecību vai konkrētu bāzes vietu”. Tādējādi ASV valsts tiesību aktos ir noteikts, ka ASV franšīzes filiālei ir “jāpārsniedz noteikta materiālā robežvērtība”, kas, kā secina nodokļu konsultants, nav sasniegta.

| (42) | Attiecībā uz analīzi par to, vai ASV franšīzes filiāle ir pastāvīga pārstāvniecība Luksemburgas nodokļu aplikšanas regulējuma izpratnē, nodokļu konsultants paskaidro, ka “analīze par to, vai McD Europe ASV filiāle ir pastāvīga pārstāvniecība Luksemburgas nodokļu vajadzībām, galu galā ir atkarīga no tā, vai filiāles darbības ir uzskatāmas par “darījumdarbību” saskaņā ar Luksemburgas valsts tiesību aktiem” (30). Tā kā termins “darījumdarbība” nav definēts nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumā, Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 3. panta 2. punktā ir noteikts, ka būtu jāsniedz norāde uz minētā termina nozīmi tās valsts tiesību aktos, kas ir noslēgusi nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu un to piemēro, t. i., Luksemburgas valsts tiesību aktos. McD Europe nodokļu konsultants arī paskaidroja, ka gadījumā, ja saskaņā ar Luksemburgas nodokļu likumiem ASV franšīzes filiāles darbības atbilst “darījumdarbības” vai “pastāvīgas pārstāvniecības” definīcijai, “Luksemburga varētu gaidīt, ka ienākumi tiktu aplikti ar nodokli ASV, jo to varētu uzskatīt par pastāvīgu pārstāvniecību Luksemburgas nodokļu regulējuma izpratnē. Tomēr nav tādas prasības, ka otrai līgumslēdzējai valstij (ASV) būtu faktiski jāapliek ar nodokli šie ienākumi. Nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 25. panta 2. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka Luksemburga atbrīvos no nodokļa ienākumus, kas “varētu tikt aplikti ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs””. Kā apgalvoja nodokļu konsultants, “nav norādes, ka būtu faktiski jāpiemēro nodoklis” (31). |
| --- | --- |

(42)

Attiecībā uz analīzi par to, vai ASV franšīzes filiāle ir pastāvīga pārstāvniecība Luksemburgas nodokļu aplikšanas regulējuma izpratnē, nodokļu konsultants paskaidro, ka “analīze par to, vai McD Europe ASV filiāle ir pastāvīga pārstāvniecība Luksemburgas nodokļu vajadzībām, galu galā ir atkarīga no tā, vai filiāles darbības ir uzskatāmas par “darījumdarbību” saskaņā ar Luksemburgas valsts tiesību aktiem” (30). Tā kā termins “darījumdarbība” nav definēts nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumā, Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 3. panta 2. punktā ir noteikts, ka būtu jāsniedz norāde uz minētā termina nozīmi tās valsts tiesību aktos, kas ir noslēgusi nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu un to piemēro, t. i., Luksemburgas valsts tiesību aktos. McD Europe nodokļu konsultants arī paskaidroja, ka gadījumā, ja saskaņā ar Luksemburgas nodokļu likumiem ASV franšīzes filiāles darbības atbilst “darījumdarbības” vai “pastāvīgas pārstāvniecības” definīcijai, “Luksemburga varētu gaidīt, ka ienākumi tiktu aplikti ar nodokli ASV, jo to varētu uzskatīt par pastāvīgu pārstāvniecību Luksemburgas nodokļu regulējuma izpratnē. Tomēr nav tādas prasības, ka otrai līgumslēdzējai valstij (ASV) būtu faktiski jāapliek ar nodokli šie ienākumi. Nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 25. panta 2. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka Luksemburga atbrīvos no nodokļa ienākumus, kas “varētu tikt aplikti ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs””. Kā apgalvoja nodokļu konsultants, “nav norādes, ka būtu faktiski jāpiemēro nodoklis” (31).

McD Europe

30

McD Europe

31

| (43) | Turklāt, lai pamatotu savus uzskatus, nodokļu konsultants atsaucas uz Luksemburgas Administratīvās tiesas “La Coasta” lēmumu (turpmāk “La Coasta spriedums”) (32) par Luksemburgas un Francijas nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma (33) dažādām interpretācijām, kas galu galā izraisa nodokļu dubultu neuzlikšanu. Kā norādīja nodokļu konsultants, Administratīvā tiesa apstiprināja, ka “ka Francijas skatījumā fakts, ka uzņēmumam nav pastāvīgas pārstāvniecības Francijā, ir mazsvarīgs un tas vien, ka Francija neuzskata konkrētos ienākumus par apliekamiem ar nodokli, nav pamats, lai Luksemburga atgūtu savas tiesības minētos ienākumus aplikt ar nodokli”. |
| --- | --- |

(43)

Turklāt, lai pamatotu savus uzskatus, nodokļu konsultants atsaucas uz Luksemburgas Administratīvās tiesas “La Coasta” lēmumu (turpmāk “La Coasta spriedums”) (32) par Luksemburgas un Francijas nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma (33) dažādām interpretācijām, kas galu galā izraisa nodokļu dubultu neuzlikšanu. Kā norādīja nodokļu konsultants, Administratīvā tiesa apstiprināja, ka “ka Francijas skatījumā fakts, ka uzņēmumam nav pastāvīgas pārstāvniecības Francijā, ir mazsvarīgs un tas vien, ka Francija neuzskata konkrētos ienākumus par apliekamiem ar nodokli, nav pamats, lai Luksemburga atgūtu savas tiesības minētos ienākumus aplikt ar nodokli”.

La Coasta

La Coasta

32

33

| (44) | Pēc tam McD Europe nodokļu konsultants analizē, vai saskaņā ar Luksemburgas nodokļu likumiem ASV franšīzes filiāles darbības ir “darījumdarbība”. Nodokļu konsultants secina, ka, pamatojoties uz konkrētās lietas faktiem un apstākļiem, ASV franšīzes filiāle veic pastāvīgu darījumdarbību konkrētā darījumdarbības vietā un tiek kvalificēta kā pastāvīga pārstāvniecība saskaņā ar Luksemburgas tiesību aktiem. Proti, kā norādīja nodokļu konsultants, saskaņā ar Steueranpassungsgesetz (likums par nodokļu pielāgošanu, turpmāk “StAnpG”) 16. pantu ASV franšīzes filiāles darbības veido pastāvīgu darījumdarbību, kas tiek veikta konkrētā darījumdarbības vietā (34). Darījumdarbību veido ASV franšīzes filiāles “darbības ar intelektuālo īpašumu”, kas sadalītas šādi: i) aktīvu īpašumtiesības; ii) risku uzņemšanās, t. i., ekonomisko risku, kas attiecināmi uz tādu franšīzes tiesību attīstību un uzturēšanu, ar kurām saistītās izmaksas tā sedz, tādējādi faktiski piedaloties IDD līgumā ar McDonald's Corporation; iii) franšīzes tiesību pārraudzīšana, piemēram, IDD līguma koordinēšana, vadošo darbinieku Eiropā radīto izmaksu atlīdzināšanas pārraudzība; iv) uzskaites funkcijas. Kā norādīja nodokļu konsultants, apvienojumā ar Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma interpretāciju no Luksemburgas nodokļu perspektīvas “būtu jāsecina, ka [ASV franšīzes filiāle] veic darbības ar intelektuālo īpašumu, izmantojot pastāvīgu pārstāvniecību, saskaņā ar ASV un Luksemburgas līguma 5. pantu” (35). |
| --- | --- |

(44)

Pēc tam McD Europe nodokļu konsultants analizē, vai saskaņā ar Luksemburgas nodokļu likumiem ASV franšīzes filiāles darbības ir “darījumdarbība”. Nodokļu konsultants secina, ka, pamatojoties uz konkrētās lietas faktiem un apstākļiem, ASV franšīzes filiāle veic pastāvīgu darījumdarbību konkrētā darījumdarbības vietā un tiek kvalificēta kā pastāvīga pārstāvniecība saskaņā ar Luksemburgas tiesību aktiem. Proti, kā norādīja nodokļu konsultants, saskaņā ar Steueranpassungsgesetz (likums par nodokļu pielāgošanu, turpmāk “StAnpG”) 16. pantu ASV franšīzes filiāles darbības veido pastāvīgu darījumdarbību, kas tiek veikta konkrētā darījumdarbības vietā (34). Darījumdarbību veido ASV franšīzes filiāles “darbības ar intelektuālo īpašumu”, kas sadalītas šādi: i) aktīvu īpašumtiesības; ii) risku uzņemšanās, t. i., ekonomisko risku, kas attiecināmi uz tādu franšīzes tiesību attīstību un uzturēšanu, ar kurām saistītās izmaksas tā sedz, tādējādi faktiski piedaloties IDD līgumā ar McDonald's Corporation; iii) franšīzes tiesību pārraudzīšana, piemēram, IDD līguma koordinēšana, vadošo darbinieku Eiropā radīto izmaksu atlīdzināšanas pārraudzība; iv) uzskaites funkcijas. Kā norādīja nodokļu konsultants, apvienojumā ar Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma interpretāciju no Luksemburgas nodokļu perspektīvas “būtu jāsecina, ka [ASV franšīzes filiāle] veic darbības ar intelektuālo īpašumu, izmantojot pastāvīgu pārstāvniecību, saskaņā ar ASV un Luksemburgas līguma 5. pantu” (35).

McD Europe

Steueranpassungsgesetz

StAnpG

34

McDonald's Corporation

35

| (45) | Nodokļu konsultanta analīzes beigās Luksemburgas nodokļu pārvaldei tiek prasīts apstiprināt savu piekrišanu šim secinājumam. Analīzes pēdējā teikumā ir teikts, ka “šī vēstule aizstātu jūsu 2009. gada 30. marta apstiprinājuma vēstuli. Tāpēc mēs novērtētu, ja ar šo vēstuli varētu apstiprināt arī to mūsu izpratni par ietekmi uz nodokļiem Luksemburgā, kas izklāstīta mūsu 2009. gada 11. februāra vēstulē” (36). |
| --- | --- |

(45)

Nodokļu konsultanta analīzes beigās Luksemburgas nodokļu pārvaldei tiek prasīts apstiprināt savu piekrišanu šim secinājumam. Analīzes pēdējā teikumā ir teikts, ka “šī vēstule aizstātu jūsu 2009. gada 30. marta apstiprinājuma vēstuli. Tāpēc mēs novērtētu, ja ar šo vēstuli varētu apstiprināt arī to mūsu izpratni par ietekmi uz nodokļiem Luksemburgā, kas izklāstīta mūsu 2009. gada 11. februāra vēstulē” (36).

36

2.2.2.2.   Luksemburgas nodokļu pārvaldes izdotais pārskatītais nodokļu nolēmums

Luksemburgas nodokļu pārvaldes izdotais pārskatītais nodokļu nolēmums

| (46) | Luksemburgas nodokļu pārvalde 2009. gada 17. septembra vēstulē apstiprināja savu piekrišanu nodokļu konsultanta interpretācijai par Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu, kas izklāstīta pieprasījumā pārskatīt nodokļu nolēmumu, attiecībā uz McD Europe ASV franšīzes filiāles Amerikas Savienotajās Valstīs gūtās peļņas nodokļa režīmu saskaņā ar Luksemburgas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(46)

Luksemburgas nodokļu pārvalde 2009. gada 17. septembra vēstulē apstiprināja savu piekrišanu nodokļu konsultanta interpretācijai par Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu, kas izklāstīta pieprasījumā pārskatīt nodokļu nolēmumu, attiecībā uz McD Europe ASV franšīzes filiāles Amerikas Savienotajās Valstīs gūtās peļņas nodokļa režīmu saskaņā ar Luksemburgas tiesību aktiem.

McD Europe

3.   ATTIECĪGĀ TIESISKĀ REGULĒJUMA APRAKSTS

ATTIECĪGĀ TIESISKĀ REGULĒJUMA APRAKSTS

| (47) | Luksemburgas uzņēmumu aplikšanas ar nodokļiem parastie noteikumi ir izklāstīti Luksemburgas Ienākuma nodokļa kodeksā (loi modifiée du 4. décembre1967 concernant l'impôt sur le revenue, “LIR”). LIR 159. panta 1. punktā ir noteikts: “L'impôt sur le revenu des collectivités porte sur l'ensemble des revenus du contribuable.”LIR 160. pantā ir noteikts: “Sont passibles de l'impôt sur le revenu des collectivités pour leur revenu indigène au sens de l'article 156, les organismes à caractère collectif de l'article 159 qui n'ont ni leur siège statutaire, ni leur administration centrale sur le territoire du Grand-Duché.” |
| --- | --- |

(47)

Luksemburgas uzņēmumu aplikšanas ar nodokļiem parastie noteikumi ir izklāstīti Luksemburgas Ienākuma nodokļa kodeksā (loi modifiée du 4. décembre1967 concernant l'impôt sur le revenue, “LIR”). LIR 159. panta 1. punktā ir noteikts: “L'impôt sur le revenu des collectivités porte sur l'ensemble des revenus du contribuable.”LIR 160. pantā ir noteikts: “Sont passibles de l'impôt sur le revenu des collectivités pour leur revenu indigène au sens de l'article 156, les organismes à caractère collectif de l'article 159 qui n'ont ni leur siège statutaire, ni leur administration centrale sur le territoire du Grand-Duché.”

loi modifiée du 4. décembre1967 concernant l'impôt sur le revenue

LIR

LIR

L'impôt sur le revenu des collectivités porte sur l'ensemble des revenus du contribuable

LIR

Sont passibles de l'impôt sur le revenu des collectivités pour leur revenu indigène au sens de l'article 156, les organismes à caractère collectif de l'article 159 qui n'ont ni leur siège statutaire, ni leur administration centrale sur le territoire du Grand-Duché

| (48) | LIR 163. pantā ir noteikts, ka Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodokli piemēro ar nodokli apliekamajai nodokļu maksātāja peļņai konkrētā gadā (37). Līdz 2013. gadam visiem uzņēmumiem, kas bija nodokļu maksātāji Luksemburgā, ar nodokli apliekamajai peļņai piemēroja standarta likmi 28,80 % apmērā (38). Kopš 2013. gada nodokļa standarta likme ir 29,22 %. |
| --- | --- |

(48)

LIR 163. pantā ir noteikts, ka Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodokli piemēro ar nodokli apliekamajai nodokļu maksātāja peļņai konkrētā gadā (37). Līdz 2013. gadam visiem uzņēmumiem, kas bija nodokļu maksātāji Luksemburgā, ar nodokli apliekamajai peļņai piemēroja standarta likmi 28,80 % apmērā (38). Kopš 2013. gada nodokļa standarta likme ir 29,22 %.

LIR

37

38

| (49) | Nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumi tiek sagatavoti, pamatojoties uz LIR 134. pantu apvienojumā ar LIR 162. pantu un lielhercoga 1969. gada 3. decembra rīkojumu. |
| --- | --- |

(49)

Nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumi tiek sagatavoti, pamatojoties uz LIR 134. pantu apvienojumā ar LIR 162. pantu un lielhercoga 1969. gada 3. decembra rīkojumu.

LIR

LIR

| (50) | Attiecībā uz fiziskām personām LIR 134. pantā ir noteikts, ka “Lorsqu'un contribuable résident a des revenus exonérés, sous réserve d'une clause de progressivité prévue par une convention internationale contre les doubles impositions ou une autre convention interétatique, ces revenus sont néanmoins incorporés dans une base imposable fictive pour déterminer le taux d'impôt global qui est applicable au revenu imposable ajusté au sens de l'article 126”. |
| --- | --- |

(50)

Attiecībā uz fiziskām personām LIR 134. pantā ir noteikts, ka “Lorsqu'un contribuable résident a des revenus exonérés, sous réserve d'une clause de progressivité prévue par une convention internationale contre les doubles impositions ou une autre convention interétatique, ces revenus sont néanmoins incorporés dans une base imposable fictive pour déterminer le taux d'impôt global qui est applicable au revenu imposable ajusté au sens de l'article 126”.

LIR

Lorsqu'un contribuable résident a des revenus exonérés, sous réserve d'une clause de progressivité prévue par une convention internationale contre les doubles impositions ou une autre convention interétatique, ces revenus sont néanmoins incorporés dans une base imposable fictive pour déterminer le taux d'impôt global qui est applicable au revenu imposable ajusté au sens de l'article 126

| (51) | LIR 162. pants (39) un lielhercoga 1969. gada 3. decembra rīkojums (40) padara LIR 134. pantu piemērojamu uzņēmumiem, kas maksā Luksemburgas uzņēmumu peļņas nodoklis (“IRC” jeb” “Impôt sur le revenu des collectivités”). |
| --- | --- |

(51)

LIR 162. pants (39) un lielhercoga 1969. gada 3. decembra rīkojums (40) padara LIR 134. pantu piemērojamu uzņēmumiem, kas maksā Luksemburgas uzņēmumu peļņas nodoklis (“IRC” jeb” “Impôt sur le revenu des collectivités”).

LIR

39

40

LIR

IRC

Impôt sur le revenu des collectivités

| (52) | StAnpG 16. pantā ir definēts termins “pastāvīga pārstāvniecība” saskaņā ar Luksemburgas nodokļu likumiem, un šajā saistībā ir norādes par jebkādiem stacionāriem aprīkojuma elementiem vai konkrētu vietu, kas nepieciešama pastāvīga “uzņēmuma” darbības uzturēšanai vai pastāvīgas “darījumdarbības” veikšanai (41). |
| --- | --- |

(52)

StAnpG 16. pantā ir definēts termins “pastāvīga pārstāvniecība” saskaņā ar Luksemburgas nodokļu likumiem, un šajā saistībā ir norādes par jebkādiem stacionāriem aprīkojuma elementiem vai konkrētu vietu, kas nepieciešama pastāvīga “uzņēmuma” darbības uzturēšanai vai pastāvīgas “darījumdarbības” veikšanai (41).

StAnpG

41

| (53) | Luksemburga un Amerikas Savienotās Valstis 1996. gada 3. aprīlī noslēdza nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu: Amerikas Savienoto Valstu valdības un Luksemburgas Lielhercogistes valdības Konvenciju par nodokļu dubultās uzlikšanas un nodokļu nemaksāšanas novēršanu attiecībā uz ienākuma un kapitāla nodokļiem (42). Tā tika transponēta Luksemburgas valsts tiesību aktos ar 1999. gada 5. marta likumu (43), stājās spēkā abās līgumslēdzējās valstīs 2000. gada 20. decembrī, un to sāka piemērot 2001. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(53)

Luksemburga un Amerikas Savienotās Valstis 1996. gada 3. aprīlī noslēdza nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu: Amerikas Savienoto Valstu valdības un Luksemburgas Lielhercogistes valdības Konvenciju par nodokļu dubultās uzlikšanas un nodokļu nemaksāšanas novēršanu attiecībā uz ienākuma un kapitāla nodokļiem (42). Tā tika transponēta Luksemburgas valsts tiesību aktos ar 1999. gada 5. marta likumu (43), stājās spēkā abās līgumslēdzējās valstīs 2000. gada 20. decembrī, un to sāka piemērot 2001. gada 1. janvārī.

Amerikas Savienoto Valstu valdības un Luksemburgas Lielhercogistes valdības Konvenciju par nodokļu dubultās uzlikšanas un nodokļu nemaksāšanas novēršanu attiecībā uz ienākuma un kapitāla nodokļiem

42

43

| (54) | Nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumi ir starptautiski līgumi starp divām suverēnām valstīm (44). Vairums nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu ir divpusēji, taču pastāv arī daudzpusēji nodokļu līgumi, piemēram, daudzpusēja konvencija par savstarpēju administratīvo palīdzību nodokļu jomā (45). |
| --- | --- |

(54)

Nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumi ir starptautiski līgumi starp divām suverēnām valstīm (44). Vairums nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu ir divpusēji, taču pastāv arī daudzpusēji nodokļu līgumi, piemēram, daudzpusēja konvencija par savstarpēju administratīvo palīdzību nodokļu jomā (45).

44

45

| (55) | Nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumi pastāv, lai veicinātu pārrobežu tirdzniecību un starptautiskos ieguldījumus, samazinot vai novēršot nodokļu šķēršļus uzņēmumiem un fiziskām personām, kas tirgojas vai veic ieguldījumus abās līgumslēdzējās valstīs. Ja tie paši ienākumi no pārrobežu darbībām tiek aplikti ar nodokli abās valstīs, tas varētu apdraudēt tirdzniecības attīstību vai kavēt ieguldījumus abās suverēnajās valstīs. Tāpēc svarīgākais nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma mērķis ir novērst vai mazināt nodokļu dubulto uzlikšanu, kad tāda notiek (46). |
| --- | --- |

(55)

Nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumi pastāv, lai veicinātu pārrobežu tirdzniecību un starptautiskos ieguldījumus, samazinot vai novēršot nodokļu šķēršļus uzņēmumiem un fiziskām personām, kas tirgojas vai veic ieguldījumus abās līgumslēdzējās valstīs. Ja tie paši ienākumi no pārrobežu darbībām tiek aplikti ar nodokli abās valstīs, tas varētu apdraudēt tirdzniecības attīstību vai kavēt ieguldījumus abās suverēnajās valstīs. Tāpēc svarīgākais nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma mērķis ir novērst vai mazināt nodokļu dubulto uzlikšanu, kad tāda notiek (46).

46

| (56) | Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma vispārīgā darbības joma ir noteikta tā 1. panta 1. punktā, kur teikts: “Šī konvencija attiecas vienīgi uz personām, kas ir vienas vai abu līgumslēdzēju valstu rezidentes, ja šajā konvencijā nav noteikts citādi.” |
| --- | --- |

(56)

Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma vispārīgā darbības joma ir noteikta tā 1. panta 1. punktā, kur teikts: “Šī konvencija attiecas vienīgi uz personām, kas ir vienas vai abu līgumslēdzēju valstu rezidentes, ja šajā konvencijā nav noteikts citādi.”

| (57) | Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 3. panta 2. punktā “Vispārīgās definīcijas” ir teikts: “Līgumslēdzējai pusei, piemērojot konvenciju, visiem terminiem, kas nav definēti šajā konvencijā, ir tāda nozīme, kāda paredzēta tās valsts tiesību aktos, uz kuras nodokļiem attiecas konvencija, ja vien konteksts neparedz citu nozīmi vai ja kompetentās iestādes nevienojas par kopēju nozīmi saskaņā ar 27. panta (Savstarpējas vienošanās procedūra) noteikumiem.” |
| --- | --- |

(57)

Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 3. panta 2. punktā “Vispārīgās definīcijas” ir teikts: “Līgumslēdzējai pusei, piemērojot konvenciju, visiem terminiem, kas nav definēti šajā konvencijā, ir tāda nozīme, kāda paredzēta tās valsts tiesību aktos, uz kuras nodokļiem attiecas konvencija, ja vien konteksts neparedz citu nozīmi vai ja kompetentās iestādes nevienojas par kopēju nozīmi saskaņā ar 27. panta (Savstarpējas vienošanās procedūra) noteikumiem.”

| (58) | Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 5. panta 1. punktā termins “pastāvīga pārstāvniecība” ir definēts šādi: “Šajā konvencijā, termins “pastāvīga pārstāvniecība” ir konkrēta darījumdarbības vieta, kurā pilnīgi vai daļēji tiek veikta uzņēmuma darbība.” |
| --- | --- |

(58)

Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 5. panta 1. punktā termins “pastāvīga pārstāvniecība” ir definēts šādi: “Šajā konvencijā, termins “pastāvīga pārstāvniecība” ir konkrēta darījumdarbības vieta, kurā pilnīgi vai daļēji tiek veikta uzņēmuma darbība.”

| (59) | Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 7. panta 1. punktā attiecībā uz uzņēmuma peļņas aplikšanu ar nodokli ir teikts: “Līgumslēdzējas valsts uzņēmuma peļņu apliek ar nodokli vienīgi tajā valstī, ja vien uzņēmums neveic darījumdarbību otrā līgumslēdzējā valstī, izmantojot tajā izveidotu pastāvīgu pārstāvniecību. Ja uzņēmums veic darījumdarbību, kā norādīts iepriekš, šā uzņēmuma peļņu var aplikt ar nodokli otrā valstī, taču tiktāl, cik tā ir attiecināma uz minēto pastāvīgo pārstāvniecību.” |
| --- | --- |

(59)

Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 7. panta 1. punktā attiecībā uz uzņēmuma peļņas aplikšanu ar nodokli ir teikts: “Līgumslēdzējas valsts uzņēmuma peļņu apliek ar nodokli vienīgi tajā valstī, ja vien uzņēmums neveic darījumdarbību otrā līgumslēdzējā valstī, izmantojot tajā izveidotu pastāvīgu pārstāvniecību. Ja uzņēmums veic darījumdarbību, kā norādīts iepriekš, šā uzņēmuma peļņu var aplikt ar nodokli otrā valstī, taču tiktāl, cik tā ir attiecināma uz minēto pastāvīgo pārstāvniecību.”

| (60) | Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 25. panta nosaukums ir “Atbrīvojums no nodokļu dubultās uzlikšanas”, un Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 25. panta 2. punktā ir teikts: “Luksemburgā nodokļu dubulto uzlikšanu novērš šādi: a) ja Luksemburgas rezidents gūst ienākumus vai tam pieder kapitāls, kas saskaņā ar šīs konvencijas noteikumiem var tikt aplikts ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs, Luksemburga atbilstīgi b) un c) apakšpunktam atbrīvo šādus ienākumus vai kapitālu no nodokļu, bet, lai aprēķinātu rezidenta atlikušajiem ienākumiem vai kapitālam uzliekamā nodokļa apmēru, tā var piemērot tās pašas nodokļa likmes, ko tā piemērotu, ja ienākumi vai kapitāls nebūtu atbrīvots.” |
| --- | --- |

(60)

Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 25. panta nosaukums ir “Atbrīvojums no nodokļu dubultās uzlikšanas”, un Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 25. panta 2. punktā ir teikts: “Luksemburgā nodokļu dubulto uzlikšanu novērš šādi: a) ja Luksemburgas rezidents gūst ienākumus vai tam pieder kapitāls, kas saskaņā ar šīs konvencijas noteikumiem var tikt aplikts ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs, Luksemburga atbilstīgi b) un c) apakšpunktam atbrīvo šādus ienākumus vai kapitālu no nodokļu, bet, lai aprēķinātu rezidenta atlikušajiem ienākumiem vai kapitālam uzliekamā nodokļa apmēru, tā var piemērot tās pašas nodokļa likmes, ko tā piemērotu, ja ienākumi vai kapitāls nebūtu atbrīvots.”

4.   FORMĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS

FORMĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS

| (61) | Komisija nolēma sāk formālu izmeklēšanas procedūru, jo sākotnēji tā uzskatīja, ka apstrīdētie nodokļu nolēmumi piešķīra valsts atbalstu McD Europe Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, un pauda šaubas par apstrīdēto nodokļu nolēmumu saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(61)

Komisija nolēma sāk formālu izmeklēšanas procedūru, jo sākotnēji tā uzskatīja, ka apstrīdētie nodokļu nolēmumi piešķīra valsts atbalstu McD Europe Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, un pauda šaubas par apstrīdēto nodokļu nolēmumu saderību ar iekšējo tirgu.

McD Europe

| (62) | Proti, Komisija pauda šaubas par to, vai ar pārskatīto nodokļu nolēmumu netika nepareizi piemērots Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 25. panta 2. punkts un tādējādi McD Europe netika piešķirta selektīva priekšrocība. |
| --- | --- |

(62)

Proti, Komisija pauda šaubas par to, vai ar pārskatīto nodokļu nolēmumu netika nepareizi piemērots Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 25. panta 2. punkts un tādējādi McD Europe netika piešķirta selektīva priekšrocība.

McD Europe

| (63) | Komisija veica trīs posmu analīzi, lai noteiktu, vai pārskatītais nodokļu nolēmums nav prima facie selektīvs. Pirmkārt, tā uzskatīja, ka atsauces sistēma ir Luksemburgas vispārīgā uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma, kuras mērķis ir aplikt ar nodokli visu to uzņēmumu peļņu, kam jāmaksā nodokļi Luksemburgā. Tā arī uzskatīja, ka Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma ietver Luksemburgas noslēgtos nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumus. |
| --- | --- |

(63)

Komisija veica trīs posmu analīzi, lai noteiktu, vai pārskatītais nodokļu nolēmums nav prima facie selektīvs. Pirmkārt, tā uzskatīja, ka atsauces sistēma ir Luksemburgas vispārīgā uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma, kuras mērķis ir aplikt ar nodokli visu to uzņēmumu peļņu, kam jāmaksā nodokļi Luksemburgā. Tā arī uzskatīja, ka Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma ietver Luksemburgas noslēgtos nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumus.

prima facie

| (64) | Otrkārt, Komisija noteica, vai ar pārskatīto nodokļu nolēmumu tiek izdarīta atkāpe no atsauces sistēmas, radot McD Europe labvēlīgu režīmu salīdzinājumā ar citiem uzņēmējiem līdzīgā faktiskā un tiesiskā situācijā. Tā uzskatīja, ka būtībā McD Europe ir jāmaksā Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodoklis no savas pasaulē gūtās peļņas, ja vien netiek piemērots nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgums, kas ļauj Luksemburgai atbrīvot no Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodokļa ienākumus, kuri attiecināmi uz tā ārvalstu filiālēm. Komisija pauda šaubas par to, vai pārskatītais nodokļu nolēmums atbilst Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 7. un 25. pantam, kā arī Luksemburgas tiesību aktiem, ar kuriem nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgums tiek transponēts valsts tiesību aktos un kurās kā vadošais princips ir noteikts, ka visā pasaulē gūtā peļņa ir jāapliek ar nodokli. |
| --- | --- |

(64)

Otrkārt, Komisija noteica, vai ar pārskatīto nodokļu nolēmumu tiek izdarīta atkāpe no atsauces sistēmas, radot McD Europe labvēlīgu režīmu salīdzinājumā ar citiem uzņēmējiem līdzīgā faktiskā un tiesiskā situācijā. Tā uzskatīja, ka būtībā McD Europe ir jāmaksā Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodoklis no savas pasaulē gūtās peļņas, ja vien netiek piemērots nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgums, kas ļauj Luksemburgai atbrīvot no Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodokļa ienākumus, kuri attiecināmi uz tā ārvalstu filiālēm. Komisija pauda šaubas par to, vai pārskatītais nodokļu nolēmums atbilst Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 7. un 25. pantam, kā arī Luksemburgas tiesību aktiem, ar kuriem nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgums tiek transponēts valsts tiesību aktos un kurās kā vadošais princips ir noteikts, ka visā pasaulē gūtā peļņa ir jāapliek ar nodokli.

McD Europe

McD Europe

| (65) | Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 25. pantā ir noteikts, ka, ja Luksemburgas rezidents nodokļu vajadzībām gūst ienākumus ārvalstīs, kurus “saskaņā ar šīs konvencijas noteikumiem var aplikt ar nodokli ASV”, Luksemburga atbrīvo no nodokļa šos ienākumus. Lai noteiktu, vai ienākumus “var aplikt ar nodokli ASV [..] saskaņā ar šīs konvencijas noteikumiem”, būtu jāatsaucas uz Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 7. pantu. |
| --- | --- |

(65)

Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 25. pantā ir noteikts, ka, ja Luksemburgas rezidents nodokļu vajadzībām gūst ienākumus ārvalstīs, kurus “saskaņā ar šīs konvencijas noteikumiem var aplikt ar nodokli ASV”, Luksemburga atbrīvo no nodokļa šos ienākumus. Lai noteiktu, vai ienākumus “var aplikt ar nodokli ASV [..] saskaņā ar šīs konvencijas noteikumiem”, būtu jāatsaucas uz Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 7. pantu.

| (66) | Saskaņā ar Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 7. pantu Komisija norādīja, ka Amerikas Savienotās Valstis (izcelsmes valsts) “var” aplikt ar nodokli attiecīgos ienākumus (t. i., McD Europe ASV franšīzes filiāles gūto peļņu no franšīzes tiesību izmantošanas), ja pastāv pastāvīga pārstāvniecība, uz kuru var attiecināt uzņēmuma peļņu, pretējā gadījumā šī peļņa ir apliekama ar nodokli vienīgi Luksemburgā. Pēc tam tā norādīja, ka uz ASV franšīzes filiāli attiecināmo peļņu nevar aplikt ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs, jo ASV franšīzes filiāle nav pastāvīga pārstāvniecība ASV nodokļu vajadzībām. Citiem vārdiem sakot, nepastāv iespēja, ka Amerikas Savienotās Valstis “var aplikt ar nodokli” minēto peļņu Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 25. panta 2. punkta izpratnē. Tā kā Luksemburgas nodokļu dienesti labi zināja, ka aplikšana ar nodokli ir neiespējama, Komisija apgalvo, ka tām nevajadzēja piekrist atbrīvot no Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodokļa ienākumus, kas attiecināmi uz ASV franšīzes filiāli. |
| --- | --- |

(66)

Saskaņā ar Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 7. pantu Komisija norādīja, ka Amerikas Savienotās Valstis (izcelsmes valsts) “var” aplikt ar nodokli attiecīgos ienākumus (t. i., McD Europe ASV franšīzes filiāles gūto peļņu no franšīzes tiesību izmantošanas), ja pastāv pastāvīga pārstāvniecība, uz kuru var attiecināt uzņēmuma peļņu, pretējā gadījumā šī peļņa ir apliekama ar nodokli vienīgi Luksemburgā. Pēc tam tā norādīja, ka uz ASV franšīzes filiāli attiecināmo peļņu nevar aplikt ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs, jo ASV franšīzes filiāle nav pastāvīga pārstāvniecība ASV nodokļu vajadzībām. Citiem vārdiem sakot, nepastāv iespēja, ka Amerikas Savienotās Valstis “var aplikt ar nodokli” minēto peļņu Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 25. panta 2. punkta izpratnē. Tā kā Luksemburgas nodokļu dienesti labi zināja, ka aplikšana ar nodokli ir neiespējama, Komisija apgalvo, ka tām nevajadzēja piekrist atbrīvot no Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodokļa ienākumus, kas attiecināmi uz ASV franšīzes filiāli.

McD Europe

| (67) | Tādējādi, lai nepieļautu selektīvas priekšrocības piešķiršanu, Komisija uzskatīja, ka Luksemburgas nodokļu pārvaldei vajadzēja piekrist atbrīvot ienākumus no uzņēmumu ienākuma nodokļa vienīgi tiktāl, ciktāl minētos ienākumus varētu aplikt ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs saskaņā ar Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma noteikumiem. Saskaņā ar uzskatiem, kurus Komisija pauda lēmumā par procedūras sākšanu, tas, ka Luksemburgas nodokļu pārvalde, izsniedzot pārskatīto nodokļu nolēmumu, labi zināja, ka ASV franšīzes filiāle nav pastāvīga pārstāvniecība ASV nodokļu vajadzībām, nozīmē, ka tā labi zināja arī to, ka šā uzņēmuma ienākumus nevar aplikt ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs saskaņā ar Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu un ka galu galā Luksemburgas nodokļu dienestu piekrišana atbrīvot ienākumus no uzņēmumu ienākuma nodokļa saskaņā ar Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 25. panta 2. punkta a) apakšpunktu bija minētā noteikuma nepareiza piemērošana. |
| --- | --- |

(67)

Tādējādi, lai nepieļautu selektīvas priekšrocības piešķiršanu, Komisija uzskatīja, ka Luksemburgas nodokļu pārvaldei vajadzēja piekrist atbrīvot ienākumus no uzņēmumu ienākuma nodokļa vienīgi tiktāl, ciktāl minētos ienākumus varētu aplikt ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs saskaņā ar Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma noteikumiem. Saskaņā ar uzskatiem, kurus Komisija pauda lēmumā par procedūras sākšanu, tas, ka Luksemburgas nodokļu pārvalde, izsniedzot pārskatīto nodokļu nolēmumu, labi zināja, ka ASV franšīzes filiāle nav pastāvīga pārstāvniecība ASV nodokļu vajadzībām, nozīmē, ka tā labi zināja arī to, ka šā uzņēmuma ienākumus nevar aplikt ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs saskaņā ar Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu un ka galu galā Luksemburgas nodokļu dienestu piekrišana atbrīvot ienākumus no uzņēmumu ienākuma nodokļa saskaņā ar Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 25. panta 2. punkta a) apakšpunktu bija minētā noteikuma nepareiza piemērošana.

| (68) | Ņemot vērā to, ka nebija pamatojuma McD Europe selektīvajam režīmam, ko piešķīra pārskatītais nodokļu nolēmums, un to, ka bija izpildīti visi pārējie valsts atbalsta esības nosacījumi saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu, Komisija izdarīja sākotnējo secinājumu, ka Luksemburgas nodokļu pārvaldes izdotais pārskatītais nodokļu nolēmums par labu McD Europe ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Turklāt, tā kā tas kvalificējas kā darbības atbalsts, Komisijai bija šaubas par apstrīdēto pasākumu saderību saskaņā ar Līguma 107. panta 2. vai 3. punktu. |
| --- | --- |

(68)

Ņemot vērā to, ka nebija pamatojuma McD Europe selektīvajam režīmam, ko piešķīra pārskatītais nodokļu nolēmums, un to, ka bija izpildīti visi pārējie valsts atbalsta esības nosacījumi saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu, Komisija izdarīja sākotnējo secinājumu, ka Luksemburgas nodokļu pārvaldes izdotais pārskatītais nodokļu nolēmums par labu McD Europe ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Turklāt, tā kā tas kvalificējas kā darbības atbalsts, Komisijai bija šaubas par apstrīdēto pasākumu saderību saskaņā ar Līguma 107. panta 2. vai 3. punktu.

McD Europe

McD Europe

5.   LUKSEMBURGAS IESTĀŽU PIEZĪMES PAR LĒMUMU PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU

LUKSEMBURGAS IESTĀŽU PIEZĪMES PAR LĒMUMU PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU

| (69) | Luksemburgas iestādes 2016. gada 4. februārī iesniedza savas piezīmes par lēmumu par procedūras sākšanu. Luksemburgas iestādes apgalvo, ka, pirmkārt, Komisija ir nepareizi noteikusi tiesisko regulējumu; otrkārt, Komisijas pamatojums lēmumā par procedūras sākšanu pamatā ir kļūdains, un, treškārt, Komisija nav pierādījusi selektīvas priekšrocības esību. |
| --- | --- |

(69)

Luksemburgas iestādes 2016. gada 4. februārī iesniedza savas piezīmes par lēmumu par procedūras sākšanu. Luksemburgas iestādes apgalvo, ka, pirmkārt, Komisija ir nepareizi noteikusi tiesisko regulējumu; otrkārt, Komisijas pamatojums lēmumā par procedūras sākšanu pamatā ir kļūdains, un, treškārt, Komisija nav pierādījusi selektīvas priekšrocības esību.

5.1.   Luksemburgas iestāžu piezīmes par tiesisko regulējumu

Luksemburgas iestāžu piezīmes par tiesisko regulējumu

| (70) | Vispirms Luksemburgas iestādes noteica nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma mērķi un saturu – proti, piešķirt tiesības uzlikt nodokli, lai novērstu (faktisku vai iespējamu) nodokļu dubulto uzlikšanu, bet ne nodrošināt, ka viena vai otra līgumslēdzēja valsts vai kāda trešā valsts faktiski uzliek nodokli nodokļu maksātājam. Nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgums nav pamats nodokļa uzlikšanai, ja valsts tiesību aktos nodokļa uzlikšana nav paredzēta. Tiesības uzlikt nodokli ir vienīgi tās līgumslēdzējas valsts kompetencē, kurai minētās tiesības ir piešķirtas ar nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu. Ja nav pārejas klauzulas (47) vai kredītmetodes (48), otra līgumslēdzēja valsts nevar vienpusēji atrisināt nodokļu neuzlikšanas problēmu, ja otra valsts neizmanto savas nodokļa uzlikšanas tiesības. Kā norādīja Luksemburgas iestādes, vienīgais iespējamais veids, kā novērst nodokļu neuzlikšanas situācijas, ir veikt grozījumus nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumā. |
| --- | --- |

(70)

Vispirms Luksemburgas iestādes noteica nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma mērķi un saturu – proti, piešķirt tiesības uzlikt nodokli, lai novērstu (faktisku vai iespējamu) nodokļu dubulto uzlikšanu, bet ne nodrošināt, ka viena vai otra līgumslēdzēja valsts vai kāda trešā valsts faktiski uzliek nodokli nodokļu maksātājam. Nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgums nav pamats nodokļa uzlikšanai, ja valsts tiesību aktos nodokļa uzlikšana nav paredzēta. Tiesības uzlikt nodokli ir vienīgi tās līgumslēdzējas valsts kompetencē, kurai minētās tiesības ir piešķirtas ar nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu. Ja nav pārejas klauzulas (47) vai kredītmetodes (48), otra līgumslēdzēja valsts nevar vienpusēji atrisināt nodokļu neuzlikšanas problēmu, ja otra valsts neizmanto savas nodokļa uzlikšanas tiesības. Kā norādīja Luksemburgas iestādes, vienīgais iespējamais veids, kā novērst nodokļu neuzlikšanas situācijas, ir veikt grozījumus nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumā.

47

48

| (71) | Luksemburgas iestādes arī paskaidro, ka nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu katra līgumslēdzēja valsts interpretē neatkarīgi. Tāpēc nevar gaidīt, ka Luksemburga interpretētu Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu, atsaucoties uz ASV tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(71)

Luksemburgas iestādes arī paskaidro, ka nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu katra līgumslēdzēja valsts interpretē neatkarīgi. Tāpēc nevar gaidīt, ka Luksemburga interpretētu Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu, atsaucoties uz ASV tiesību aktiem.

| (72) | Attiecībā uz Luksemburgas valsts tiesību aktiem un judikatūru Luksemburgas iestādes paskaidro, ka ne Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumā, ne tiesību aktā, ar ko nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu transponē Luksemburgas tiesību aktos, ne kādā citā Luksemburgas valsts tiesību aktā nav noteikts faktiskās nodokļa piemērošanas princips. Pēc tam tā atsaucas uz La Coasta spriedumu (49), kurā tika atzīts, ka nodokļu dubultā neuzlikšana var notikt neatkarīgi no nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma pareizas piemērošanas, jo katra līgumslēdzēja valsts var neatkarīgi interpretēt nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu. |
| --- | --- |

(72)

Attiecībā uz Luksemburgas valsts tiesību aktiem un judikatūru Luksemburgas iestādes paskaidro, ka ne Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumā, ne tiesību aktā, ar ko nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu transponē Luksemburgas tiesību aktos, ne kādā citā Luksemburgas valsts tiesību aktā nav noteikts faktiskās nodokļa piemērošanas princips. Pēc tam tā atsaucas uz La Coasta spriedumu (49), kurā tika atzīts, ka nodokļu dubultā neuzlikšana var notikt neatkarīgi no nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma pareizas piemērošanas, jo katra līgumslēdzēja valsts var neatkarīgi interpretēt nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu.

La Coasta

49

| (73) | Šajā gadījumā Luksemburgas iestādes paskaidro, ka ASV franšīzes filiāle netiek aplikta ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs, jo tiek piemēroti ASV valsts tiesību akti un “faktiski saistīto ienākumu” jēdziens. Amerikas Savienotajās Valstīs nodoklis netiek uzlikts, jo Amerikas Savienotās Valstis neizmanto tiesības uzlikt nodokli, kas tām piešķirtas Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumā, un Luksemburga to nevar apstrīdēt. Turklāt, kā norādīja Luksemburga, Komisija nav kompetenta interpretēt starptautisku līgumu un pārkāpj Eiropas Savienības līguma 4. un 5. pantu, ja tā pieņem lēmumu par dalībvalsts un trešās valsts divpusēja starptautiska līguma “pareizu” interpretāciju. |
| --- | --- |

(73)

Šajā gadījumā Luksemburgas iestādes paskaidro, ka ASV franšīzes filiāle netiek aplikta ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs, jo tiek piemēroti ASV valsts tiesību akti un “faktiski saistīto ienākumu” jēdziens. Amerikas Savienotajās Valstīs nodoklis netiek uzlikts, jo Amerikas Savienotās Valstis neizmanto tiesības uzlikt nodokli, kas tām piešķirtas Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumā, un Luksemburga to nevar apstrīdēt. Turklāt, kā norādīja Luksemburga, Komisija nav kompetenta interpretēt starptautisku līgumu un pārkāpj Eiropas Savienības līguma 4. un 5. pantu, ja tā pieņem lēmumu par dalībvalsts un trešās valsts divpusēja starptautiska līguma “pareizu” interpretāciju.

5.2.   Luksemburgas iestāžu piezīmes par Komisijas pamatojumu

Luksemburgas iestāžu piezīmes par Komisijas pamatojumu

| (74) | Luksemburgas iestādes uzskata, ka Komisijas pamatojumu veido divi nepareizi pieņēmumi: pirmkārt, ka Luksemburgas nodokļu dienesti zināja vai tiem būtu bijis jāzina, ka ASV franšīzes filiāle netika aplikta ar nodokli saskaņā ar ASV tiesību aktiem nodokļu nolēmuma izdošanas dienā; otrkārt, ka tad, ja Luksemburgas nodokļu dienesti zināja par to, ka saskaņā ar ASV tiesību aktiem ASV franšīzes filiāle netika aplikta ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs, tiem bija pienākums aplikt ar nodokli McD Europe. |
| --- | --- |

(74)

Luksemburgas iestādes uzskata, ka Komisijas pamatojumu veido divi nepareizi pieņēmumi: pirmkārt, ka Luksemburgas nodokļu dienesti zināja vai tiem būtu bijis jāzina, ka ASV franšīzes filiāle netika aplikta ar nodokli saskaņā ar ASV tiesību aktiem nodokļu nolēmuma izdošanas dienā; otrkārt, ka tad, ja Luksemburgas nodokļu dienesti zināja par to, ka saskaņā ar ASV tiesību aktiem ASV franšīzes filiāle netika aplikta ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs, tiem bija pienākums aplikt ar nodokli McD Europe.

McD Europe

| (75) | Attiecībā uz Komisijas pirmo pieņēmumu Luksemburgas iestādes apgalvo, ka nav to kompetencē vērtēt un interpretēt ārvalstu nodokļu likumus. Turklāt Luksemburgas nodokļu dienesti nevarēja zināt, vai ASV nodokļu dienesti faktiski apliks ar nodokli ASV franšīzes filiāli, jo, pirmkārt, tie nesaņēma no ASV nodokļu dienestiem dokumentus vai informāciju ar nodokļu nolēmuma pieprasījumu un, otrkārt, privāta nodokļu konsultanta subjektīvu atzinumu nevar pielīdzināt ASV nodokļu dienestu nostājai. |
| --- | --- |

(75)

Attiecībā uz Komisijas pirmo pieņēmumu Luksemburgas iestādes apgalvo, ka nav to kompetencē vērtēt un interpretēt ārvalstu nodokļu likumus. Turklāt Luksemburgas nodokļu dienesti nevarēja zināt, vai ASV nodokļu dienesti faktiski apliks ar nodokli ASV franšīzes filiāli, jo, pirmkārt, tie nesaņēma no ASV nodokļu dienestiem dokumentus vai informāciju ar nodokļu nolēmuma pieprasījumu un, otrkārt, privāta nodokļu konsultanta subjektīvu atzinumu nevar pielīdzināt ASV nodokļu dienestu nostājai.

| (76) | Attiecībā uz Komisijas otro pieņēmumu Luksemburgas iestādes apgalvo, ka tad, ja Luksemburgas tiesību aktu izpratnē McD Europe nav jāmaksā nodoklis, nav svarīgi zināt, vai tam ir jāmaksā nodoklis saskaņā ar ASV tiesību aktiem, jo Luksemburga neatgūst savas tiesības uzlikt nodokli. Nodokļu iekasēšanas pilnvaru sadalījums ir beznosacījuma un galīgs. |
| --- | --- |

(76)

Attiecībā uz Komisijas otro pieņēmumu Luksemburgas iestādes apgalvo, ka tad, ja Luksemburgas tiesību aktu izpratnē McD Europe nav jāmaksā nodoklis, nav svarīgi zināt, vai tam ir jāmaksā nodoklis saskaņā ar ASV tiesību aktiem, jo Luksemburga neatgūst savas tiesības uzlikt nodokli. Nodokļu iekasēšanas pilnvaru sadalījums ir beznosacījuma un galīgs.

McD Europe

5.3.   Luksemburgas iestāžu piezīmes par Komisijas analīzi saskaņā ar Līguma 107. pantu

Luksemburgas iestāžu piezīmes par Komisijas analīzi saskaņā ar Līguma 107. pantu

| (77) | Luksemburgas iestādes nepiekrīt Komisijas juridiskajai analīzei, kas veikta, lai noteiktu selektīvās priekšrocības esību. Atsauces sistēmu veido vienīgi Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgums un Luksemburgas noteikumi un prakse saistībā ar nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumiem, kā to interpretējušas Luksemburgas tiesas. |
| --- | --- |

(77)

Luksemburgas iestādes nepiekrīt Komisijas juridiskajai analīzei, kas veikta, lai noteiktu selektīvās priekšrocības esību. Atsauces sistēmu veido vienīgi Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgums un Luksemburgas noteikumi un prakse saistībā ar nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumiem, kā to interpretējušas Luksemburgas tiesas.

| (78) | Turklāt Luksemburgas iestādes secina, ka Komisija savā lēmumā par procedūras sākšanu ir atsaukusies tikai uz LIR 159. pantu, lai gan saistībā ar tādu uzņēmumu starptautisku aplikšanu ar nodokli, kas maksā uzņēmumu ienākuma nodokli, pareizi būtu atsaukties arī uz LIR 160. pantu. Turklāt nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumi tiek sagatavoti, pamatojoties uz LIR 134. pantu apvienojumā ar LIR 162. pantu un lielhercoga 1969. gada 3. decembra rīkojumu, no kuriem nevienu Komisija nepieminēja savā lēmumā par procedūras sākšanu. Kā norādīja Luksemburgas iestādes, šāda nepietiekama skaidrība ir pretrunā Līguma 107. panta 1. punkta prasībām. |
| --- | --- |

(78)

Turklāt Luksemburgas iestādes secina, ka Komisija savā lēmumā par procedūras sākšanu ir atsaukusies tikai uz LIR 159. pantu, lai gan saistībā ar tādu uzņēmumu starptautisku aplikšanu ar nodokli, kas maksā uzņēmumu ienākuma nodokli, pareizi būtu atsaukties arī uz LIR 160. pantu. Turklāt nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumi tiek sagatavoti, pamatojoties uz LIR 134. pantu apvienojumā ar LIR 162. pantu un lielhercoga 1969. gada 3. decembra rīkojumu, no kuriem nevienu Komisija nepieminēja savā lēmumā par procedūras sākšanu. Kā norādīja Luksemburgas iestādes, šāda nepietiekama skaidrība ir pretrunā Līguma 107. panta 1. punkta prasībām.

LIR

LIR

LIR

LIR

| (79) | Kā norādīja Luksemburgas iestādes, Komisija arī nepierāda, ka ir bijusi atkāpe no nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma un/vai tiesību aktiem, kā tos interpretējušas Luksemburgas tiesas, un Luksemburgas praksi. |
| --- | --- |

(79)

Kā norādīja Luksemburgas iestādes, Komisija arī nepierāda, ka ir bijusi atkāpe no nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma un/vai tiesību aktiem, kā tos interpretējušas Luksemburgas tiesas, un Luksemburgas praksi.

| (80) | Visbeidzot, taču ne mazāk svarīgi ir tas, ka Luksemburgas iestādes nepiekrīt tam, kā Komisija ir noteikusi priekšrocību. Pirmkārt, priekšrocības jautājums ir jāaplūko nesaistīti ar ASV iestāžu lēmumu aplikt ar nodokli uzņēmumu. Otrkārt, pieņemot, ka Luksemburgai ir pienākums uzlikt nodokli, lai novērstu nodokļa dubultās neuzlikšanas situāciju, priekšrocība pastāvētu tikai tad, ja pārskatītā nodokļu nolēmuma izsniegšanas dienā Luksemburgas nodokļu dienesti būtu skaidri zinājuši, ka ASV iestādes faktiski neaplika ar nodokli ASV franšīzes filiāli. Tomēr ASV nodokļu dienestu nostāja par to, vai ASV franšīzes filiāle bija apliekama ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs, tika pieņemta piecus gadus pēc pārskatītā nodokļu nolēmuma izsniegšanas dienas, t. i., 2014. gadā saistībā ar VID revīziju. Luksemburgas iestādes nevarēja to zināt, kad tika izsniegti apstrīdētie nodokļu nolēmumi. Treškārt, kā norādīja Luksemburgas iestādes, Komisija nekad nebūtu apstrīdējusi apstrīdētos nodokļu nolēmumus, ja VID savas nodokļu revīzijas beigās secinātu, ka ASV franšīzes filiāle bija apliekama ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs. Ņemot vērā to, ka Amerikas Savienotās Valstis izmanto starptautiskas nodokļa piemērošanas sistēmu, McD Europe ienākumi tiktu aplikti ar nodokli, tiklīdz tie atgrieztos Amerikas Savienotajās Valstīs. Tāpēc rezultāts ir vienīgi nodokļa atlikšana. Tādējādi, pamatojoties uz to, ka ASV nodokļu dienesti neaplika ar nodokli ASV franšīzes filiāles ienākumus pēc tam, kad tika izsniegti apstrīdētie nodokļu nolēmumi, Komisija secināja, ka pastāv McD Europe priekšrocība. |
| --- | --- |

(80)

Visbeidzot, taču ne mazāk svarīgi ir tas, ka Luksemburgas iestādes nepiekrīt tam, kā Komisija ir noteikusi priekšrocību. Pirmkārt, priekšrocības jautājums ir jāaplūko nesaistīti ar ASV iestāžu lēmumu aplikt ar nodokli uzņēmumu. Otrkārt, pieņemot, ka Luksemburgai ir pienākums uzlikt nodokli, lai novērstu nodokļa dubultās neuzlikšanas situāciju, priekšrocība pastāvētu tikai tad, ja pārskatītā nodokļu nolēmuma izsniegšanas dienā Luksemburgas nodokļu dienesti būtu skaidri zinājuši, ka ASV iestādes faktiski neaplika ar nodokli ASV franšīzes filiāli. Tomēr ASV nodokļu dienestu nostāja par to, vai ASV franšīzes filiāle bija apliekama ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs, tika pieņemta piecus gadus pēc pārskatītā nodokļu nolēmuma izsniegšanas dienas, t. i., 2014. gadā saistībā ar VID revīziju. Luksemburgas iestādes nevarēja to zināt, kad tika izsniegti apstrīdētie nodokļu nolēmumi. Treškārt, kā norādīja Luksemburgas iestādes, Komisija nekad nebūtu apstrīdējusi apstrīdētos nodokļu nolēmumus, ja VID savas nodokļu revīzijas beigās secinātu, ka ASV franšīzes filiāle bija apliekama ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs. Ņemot vērā to, ka Amerikas Savienotās Valstis izmanto starptautiskas nodokļa piemērošanas sistēmu, McD Europe ienākumi tiktu aplikti ar nodokli, tiklīdz tie atgrieztos Amerikas Savienotajās Valstīs. Tāpēc rezultāts ir vienīgi nodokļa atlikšana. Tādējādi, pamatojoties uz to, ka ASV nodokļu dienesti neaplika ar nodokli ASV franšīzes filiāles ienākumus pēc tam, kad tika izsniegti apstrīdētie nodokļu nolēmumi, Komisija secināja, ka pastāv McD Europe priekšrocība.

McD Europe

McD Europe

6.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES PAR LĒMUMU PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU

IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES PAR LĒMUMU PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU

6.1.   
  McD Europe piezīmes

McD Europe

| (81) | McD Europe iesniedza savas piezīmes 2016. gada 9. augustā. McD Europe, pirmkārt, apstrīd Komisijas kompetenci interpretēt starptautiskos un valsts nodokļu noteikumus; otrkārt, norāda uz vairākām kļūdām tajā, kā Komisija interpretēja Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu, un, treškārt, apgalvo, ka Komisija nav pierādījusi valsts atbalsta esību par labu McD Europe. |
| --- | --- |

(81)

McD Europe iesniedza savas piezīmes 2016. gada 9. augustā. McD Europe, pirmkārt, apstrīd Komisijas kompetenci interpretēt starptautiskos un valsts nodokļu noteikumus; otrkārt, norāda uz vairākām kļūdām tajā, kā Komisija interpretēja Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu, un, treškārt, apgalvo, ka Komisija nav pierādījusi valsts atbalsta esību par labu McD Europe.

McD Europe

McD Europe

McD Europe

6.1.1.   
  McD Europe piezīmes par Komisijas kompetenci interpretēt starptautiskos un valsts nodokļu noteikumus

McD Europe

| (82) | McD Europe apgalvo, ka, pamatojoties uz Līguma 113., 114. un 115. pantu, dalībvalstīm ir ekskluzīva jurisdikcija noteikt savu uzņēmumu ienākuma nodokļa režīmu un slēgt starptautiskus līgumus. Attiecīgi Komisijas mēģinājums uzspiest savu interpretāciju starptautiskam līgumam, proti, Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumam, pārkāpj Luksemburgas nodokļu suverenitāti. Proti, kā norādīja McD Europe, Komisija neņem vērā Luksemburgas nodokļu dienestu nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma (pareizo) interpretāciju, uzskatot, ka i) nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumā paredzētais pastāvīgas pārstāvniecības nosacījums būtu jāanalizē, ņemot vērā Amerikas Savienoto Valstu tiesību aktus, un ii) Luksemburgas nodokļu dienestiem būtu bijis jāapsver ASV franšīzes filiāles ieņēmumu aplikšana ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs pirms lēmuma pieņemšanas par to, ka tie nav jāapliek ar nodokli Luksemburgā. |
| --- | --- |

(82)

McD Europe apgalvo, ka, pamatojoties uz Līguma 113., 114. un 115. pantu, dalībvalstīm ir ekskluzīva jurisdikcija noteikt savu uzņēmumu ienākuma nodokļa režīmu un slēgt starptautiskus līgumus. Attiecīgi Komisijas mēģinājums uzspiest savu interpretāciju starptautiskam līgumam, proti, Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumam, pārkāpj Luksemburgas nodokļu suverenitāti. Proti, kā norādīja McD Europe, Komisija neņem vērā Luksemburgas nodokļu dienestu nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma (pareizo) interpretāciju, uzskatot, ka i) nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumā paredzētais pastāvīgas pārstāvniecības nosacījums būtu jāanalizē, ņemot vērā Amerikas Savienoto Valstu tiesību aktus, un ii) Luksemburgas nodokļu dienestiem būtu bijis jāapsver ASV franšīzes filiāles ieņēmumu aplikšana ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs pirms lēmuma pieņemšanas par to, ka tie nav jāapliek ar nodokli Luksemburgā.

McD Europe

McD Europe

6.1.2.   
  McD Europe piezīmes par to, kā Komisija interpretē Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu

McD Europe

| (83) | McD Europe apgalvo, ka Komisija kļūdaini interpretē Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu, jo i) Komisijas interpretācijā par pastāvīgas pārstāvniecība jēdzienu nav ņemts vērā tas, kā parasti tiek interpretēti/piemēroti nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumi, un tas ir pretrunā Līguma noteikumiem; ii) Komisija ievieš nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumā prasību aplikt ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs ASV franšīzes filiāles ieņēmumus; iii) Komisija atsaucas uz ESAO nodokļu paraugkonvencijas (50) noteikumiem, kas nav attiecināma uz Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu un nav atbilstoša. |
| --- | --- |

(83)

McD Europe apgalvo, ka Komisija kļūdaini interpretē Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu, jo i) Komisijas interpretācijā par pastāvīgas pārstāvniecība jēdzienu nav ņemts vērā tas, kā parasti tiek interpretēti/piemēroti nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumi, un tas ir pretrunā Līguma noteikumiem; ii) Komisija ievieš nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumā prasību aplikt ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs ASV franšīzes filiāles ieņēmumus; iii) Komisija atsaucas uz ESAO nodokļu paraugkonvencijas (50) noteikumiem, kas nav attiecināma uz Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu un nav atbilstoša.

McD Europe

50

| (84) | Attiecībā uz pirmo punktu McD Europe apgalvo, ka nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgums pats par sevi nerada tiesības uzlikt nodokli, ja valsts tiesību aktos nepastāv tiesības uzlikt nodokli. Turklāt katra līgumslēdzēja valsts ir neatkarīga no otras līgumslēdzējas valsts savā nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma interpretācijā. Tādējādi konkrēta jēdziena iespējamai interpretācijai ASV tiesību aktos nav nozīmes Luksemburgā, kaut arī pretrunīgas līgumslēdzēju valstu interpretācijas var izraisīt nodokļu dubultu neuzlikšanu. Kā norādīja McD Europe, vienīgais veids, kā novērst šo nodokļu dubultās neuzlikšanas situāciju, ir veikt grozījumu nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumā. |
| --- | --- |

(84)

Attiecībā uz pirmo punktu McD Europe apgalvo, ka nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgums pats par sevi nerada tiesības uzlikt nodokli, ja valsts tiesību aktos nepastāv tiesības uzlikt nodokli. Turklāt katra līgumslēdzēja valsts ir neatkarīga no otras līgumslēdzējas valsts savā nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma interpretācijā. Tādējādi konkrēta jēdziena iespējamai interpretācijai ASV tiesību aktos nav nozīmes Luksemburgā, kaut arī pretrunīgas līgumslēdzēju valstu interpretācijas var izraisīt nodokļu dubultu neuzlikšanu. Kā norādīja McD Europe, vienīgais veids, kā novērst šo nodokļu dubultās neuzlikšanas situāciju, ir veikt grozījumu nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumā.

McD Europe

McD Europe

| (85) | Attiecībā uz pastāvīgas pārstāvniecības jēdziena interpretāciju McD Europe apgalvo, ka Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma, jo īpaši tā 3. panta, formulējums apstiprina, ka līgumslēdzēja valsts, kas piemēro nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu, var interpretēt minēto līgumu, atsaucoties uz savu tiesisko sistēmu. Tādējādi šajā gadījumā Luksemburgas nodokļu pārvalde varēja interpretēt Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu, atsaucoties uz savu tiesisko sistēmu, un uzskatīt, ka ASV franšīzes filiāle ir pastāvīga pārstāvniecība nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma vajadzībām. 2014. gadā veiktās VID revīzijas secinājumam nav nozīmes, jo Luksemburgas nodokļu dienesti nevarēja zināt par VID nostāju 2009. gadā, kad tika izsniegti apstrīdētie nodokļu nolēmumi, kā arī tie nevarēja ietekmēt nodokļu nolēmumus ar atpakaļejošu datumu. |
| --- | --- |

(85)

Attiecībā uz pastāvīgas pārstāvniecības jēdziena interpretāciju McD Europe apgalvo, ka Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma, jo īpaši tā 3. panta, formulējums apstiprina, ka līgumslēdzēja valsts, kas piemēro nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu, var interpretēt minēto līgumu, atsaucoties uz savu tiesisko sistēmu. Tādējādi šajā gadījumā Luksemburgas nodokļu pārvalde varēja interpretēt Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu, atsaucoties uz savu tiesisko sistēmu, un uzskatīt, ka ASV franšīzes filiāle ir pastāvīga pārstāvniecība nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma vajadzībām. 2014. gadā veiktās VID revīzijas secinājumam nav nozīmes, jo Luksemburgas nodokļu dienesti nevarēja zināt par VID nostāju 2009. gadā, kad tika izsniegti apstrīdētie nodokļu nolēmumi, kā arī tie nevarēja ietekmēt nodokļu nolēmumus ar atpakaļejošu datumu.

McD Europe

| (86) | Otrkārt, Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 7. panta 2. punktā un 25. panta 2. punkta a) apakšpunktā nav noteikts, ka pastāvīgas pārstāvniecības ieņēmumi ir jāapliek ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs. Kā norādīja McD Europe, ja pareizi izlasa nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma noteikumus, tas, vai līgumslēdzēja valsts, kas saskaņā ar nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu var uzlikt nodokli (šajā gadījumā Amerikas Savienotās Valstis), vēlāk saskaņā ar savas valsts noteikumiem uzskata, ka ieņēmumi nav apliekami ar nodokli, nav svarīgi otrai līgumslēdzējai valstij (Luksemburgai), kas ir zaudējusi savas tiesības uzlikt nodokli saskaņā ar nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu. |
| --- | --- |

(86)

Otrkārt, Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 7. panta 2. punktā un 25. panta 2. punkta a) apakšpunktā nav noteikts, ka pastāvīgas pārstāvniecības ieņēmumi ir jāapliek ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs. Kā norādīja McD Europe, ja pareizi izlasa nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma noteikumus, tas, vai līgumslēdzēja valsts, kas saskaņā ar nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu var uzlikt nodokli (šajā gadījumā Amerikas Savienotās Valstis), vēlāk saskaņā ar savas valsts noteikumiem uzskata, ka ieņēmumi nav apliekami ar nodokli, nav svarīgi otrai līgumslēdzējai valstij (Luksemburgai), kas ir zaudējusi savas tiesības uzlikt nodokli saskaņā ar nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu.

McD Europe

| (87) | Treškārt, Komisija atsauce uz ESAO 2000. gada komentāru, lai pamatotu savu secinājumu, ka, tā kā ASV franšīzes filiāles ieņēmumi nebija apliekami ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs, Luksemburgas nodokļu dienestiem būtu bijis jāapliek ar nodokli šie ienākumi, ir neatbilstoša, jo attiecīgais noteikums nepastāvēja, kad 1996. gadā tika noslēgts nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgums. Jaunu ESAO komentāra interpretāciju, kas maina ESAO nodokļu paraugkonvencijas 23.A pantu, var piemērot vienīgi attiecībā uz līgumiem, kas ratificēti pēc attiecīgās ESAO nodokļu paraugkonvencijas pārskatīšanas 2000. gadā. McD Europe arī uzsver, ka ESAO nodokļu paraugkonvencija nav tiesiski saistoša, bet gan uzskatāma par ieteikumu. |
| --- | --- |

(87)

Treškārt, Komisija atsauce uz ESAO 2000. gada komentāru, lai pamatotu savu secinājumu, ka, tā kā ASV franšīzes filiāles ieņēmumi nebija apliekami ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs, Luksemburgas nodokļu dienestiem būtu bijis jāapliek ar nodokli šie ienākumi, ir neatbilstoša, jo attiecīgais noteikums nepastāvēja, kad 1996. gadā tika noslēgts nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgums. Jaunu ESAO komentāra interpretāciju, kas maina ESAO nodokļu paraugkonvencijas 23.A pantu, var piemērot vienīgi attiecībā uz līgumiem, kas ratificēti pēc attiecīgās ESAO nodokļu paraugkonvencijas pārskatīšanas 2000. gadā. McD Europe arī uzsver, ka ESAO nodokļu paraugkonvencija nav tiesiski saistoša, bet gan uzskatāma par ieteikumu.

McD Europe

6.1.3.   
  McD Europe piezīmes par Komisijas analīzi saskaņā ar Līguma 107. pantu

McD Europe

| (88) | Kā norādīja McD Europe, Komisijas pamatojuma pamatā ir kļūdains pieņēmums, ka ar nodokļu nolēmumu tiek piešķirti valsts līdzekļi. Otrkārt, McD Europe neguva nekādu priekšrocību, jo Luksemburgas nodokļu dienesti nebūtu varējuši aplikt ar nodokli uz ASV franšīzes filiāli attiecināmus ieņēmumus. Treškārt, Komisija nepierādīja, ka McD Europe bija vienīgais uzņēmums, kas guva labumu no nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma piemērošanas, un vēl jo mazāk Komisija pierādīja to, ka McD Europe bija selektīvas uzņēmumu grupas daļa. |
| --- | --- |

(88)

Kā norādīja McD Europe, Komisijas pamatojuma pamatā ir kļūdains pieņēmums, ka ar nodokļu nolēmumu tiek piešķirti valsts līdzekļi. Otrkārt, McD Europe neguva nekādu priekšrocību, jo Luksemburgas nodokļu dienesti nebūtu varējuši aplikt ar nodokli uz ASV franšīzes filiāli attiecināmus ieņēmumus. Treškārt, Komisija nepierādīja, ka McD Europe bija vienīgais uzņēmums, kas guva labumu no nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma piemērošanas, un vēl jo mazāk Komisija pierādīja to, ka McD Europe bija selektīvas uzņēmumu grupas daļa.

McD Europe

McD Europe

McD Europe

McD Europe

| (89) | Par pirmo punktu McD Europe pauž pārliecību, ka nodokļu nolēmumi nav valsts atbalsts, ja tie ir vienīgi vispārīgu nodokļu noteikumu interpretācijas un praktisks lietojums konkrētos gadījumos. Tie var būt valsts atbalsts tikai tad, ja tie paredz atkāpi no vispārīgajiem noteikumiem, izmantojot administratīvo rīcības brīvību. Šajā gadījumā nodokļu nolēmumu mērķis bija apstiprināt, ka saskaņā ar Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu uz ASV franšīzes filiāli attiecināmie uzņēmuma ienākumi netiek aplikti ar Luksemburgas nodokli. Nodokļu nolēmums nesamazināja McD Europe nodokļu slogu, jo bez nodokļu nolēmuma Luksemburgā McD Europe būtu tāds pats nodokļu slogs. Nodokļu nolēmums nemaina vai neuzlabo McD Europe nodokļu situāciju. |
| --- | --- |

(89)

Par pirmo punktu McD Europe pauž pārliecību, ka nodokļu nolēmumi nav valsts atbalsts, ja tie ir vienīgi vispārīgu nodokļu noteikumu interpretācijas un praktisks lietojums konkrētos gadījumos. Tie var būt valsts atbalsts tikai tad, ja tie paredz atkāpi no vispārīgajiem noteikumiem, izmantojot administratīvo rīcības brīvību. Šajā gadījumā nodokļu nolēmumu mērķis bija apstiprināt, ka saskaņā ar Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu uz ASV franšīzes filiāli attiecināmie uzņēmuma ienākumi netiek aplikti ar Luksemburgas nodokli. Nodokļu nolēmums nesamazināja McD Europe nodokļu slogu, jo bez nodokļu nolēmuma Luksemburgā McD Europe būtu tāds pats nodokļu slogs. Nodokļu nolēmums nemaina vai neuzlabo McD Europe nodokļu situāciju.

McD Europe

McD Europe

McD Europe

McD Europe

| (90) | Otrkārt, kā norādīja McD Europe, Komisija nepareizi secināja, ka Luksemburgas nodokļu dienesti nepareizi piemēroja Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu un, pamatojoties uz to, konstatēja priekšrocību par labu McD Europe. Turklāt situāciju, ka saskaņā ar ASV valsts nodokļu noteikumiem Amerikas Savienotās Valstis galu galā nolēma neaplikt ar nodokli autoratlīdzības ienākumus, nevar kvalificēt kā valsts atbalstu saskaņā ar ES tiesību aktiem. Luksemburga neatguva savas tiesības uzlikt nodokli ASV franšīzes filiāles ienākumiem, jo tie paši ienākumi nebija apliekami ar nodokli saskaņā ar ASV tiesību aktiem. Tāpat kā Luksemburgas iestādes, arī McD Europe citē La Coasta spriedumu, lai pamatotu principu, saskaņā ar kuru Luksemburgas nodokļu dienesti nevar ņemt vērā otras līgumslēdzējas valsts interpretācijas. Tomēr pat tad, ja tiktu ņemts vērā Komisijas pamatojums, būtu jāsecina, ka priekšrocības, ko McD Europe varētu iegūt no Luksemburgas nodokļu dienestiem, faktiski būtu radījis VID 2014. gada lēmums neaplikt ar nodokli ASV franšīzes filiāles ieņēmumus. Tomēr priekšrocības iespējamība nevar būt atkarīga no trešās valsts attieksmes. |
| --- | --- |

(90)

Otrkārt, kā norādīja McD Europe, Komisija nepareizi secināja, ka Luksemburgas nodokļu dienesti nepareizi piemēroja Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu un, pamatojoties uz to, konstatēja priekšrocību par labu McD Europe. Turklāt situāciju, ka saskaņā ar ASV valsts nodokļu noteikumiem Amerikas Savienotās Valstis galu galā nolēma neaplikt ar nodokli autoratlīdzības ienākumus, nevar kvalificēt kā valsts atbalstu saskaņā ar ES tiesību aktiem. Luksemburga neatguva savas tiesības uzlikt nodokli ASV franšīzes filiāles ienākumiem, jo tie paši ienākumi nebija apliekami ar nodokli saskaņā ar ASV tiesību aktiem. Tāpat kā Luksemburgas iestādes, arī McD Europe citē La Coasta spriedumu, lai pamatotu principu, saskaņā ar kuru Luksemburgas nodokļu dienesti nevar ņemt vērā otras līgumslēdzējas valsts interpretācijas. Tomēr pat tad, ja tiktu ņemts vērā Komisijas pamatojums, būtu jāsecina, ka priekšrocības, ko McD Europe varētu iegūt no Luksemburgas nodokļu dienestiem, faktiski būtu radījis VID 2014. gada lēmums neaplikt ar nodokli ASV franšīzes filiāles ieņēmumus. Tomēr priekšrocības iespējamība nevar būt atkarīga no trešās valsts attieksmes.

McD Europe

McD Europe

McD Europe

La Coasta

McD Europe

| (91) | Attiecībā uz selektivitāti, jo īpaši jautājumu par atkāpi, McD Europe norāda, ka saskaņā ar LuxLeaks (51) publiski pieejamo informāciju šķiet, ka daudzi uzņēmumi ir guvuši labumu no tāda paša režīma kā McD Europe. Tas nebūtu pārsteigums, jo Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma interpretācija nodokļu nolēmumā pilnīgi atbilst Luksemburgas tiesību aktu piemērošanai. Citi LuxLeaks nolēmumi liecina, ka Luksemburgas iestādes ir saskaņoti interpretējušas nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu, kas attiecas uz visiem nodokļu maksātājiem salīdzināmā situācijā tajā pašā atsauces sistēmā. Nevienā no šiem nodokļu nolēmumiem nav paredzēts nosacījums aplikt ar nodokli pastāvīgās pārstāvniecības darījumdarbības peļņu. |
| --- | --- |

(91)

Attiecībā uz selektivitāti, jo īpaši jautājumu par atkāpi, McD Europe norāda, ka saskaņā ar LuxLeaks (51) publiski pieejamo informāciju šķiet, ka daudzi uzņēmumi ir guvuši labumu no tāda paša režīma kā McD Europe. Tas nebūtu pārsteigums, jo Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma interpretācija nodokļu nolēmumā pilnīgi atbilst Luksemburgas tiesību aktu piemērošanai. Citi LuxLeaks nolēmumi liecina, ka Luksemburgas iestādes ir saskaņoti interpretējušas nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu, kas attiecas uz visiem nodokļu maksātājiem salīdzināmā situācijā tajā pašā atsauces sistēmā. Nevienā no šiem nodokļu nolēmumiem nav paredzēts nosacījums aplikt ar nodokli pastāvīgās pārstāvniecības darījumdarbības peļņu.

McD Europe

LuxLeaks

51

McD Europe

LuxLeaks

| (92) | Visbeidzot, McD Europe apgalvo, ka selektīvu priekšrocību var uzskatīt par pamatotu, lai nepieļautu nodokļu dubultu uzlikšanu, un ka tāpēc pasākums nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(92)

Visbeidzot, McD Europe apgalvo, ka selektīvu priekšrocību var uzskatīt par pamatotu, lai nepieļautu nodokļu dubultu uzlikšanu, un ka tāpēc pasākums nav valsts atbalsts.

McD Europe

6.2.   Citu ieinteresēto personu piezīmes

Citu ieinteresēto personu piezīmes

| (93) | Koalīcija 2016. gada 5. augustā iesniedza savas piezīmes, kurās pauda atbalstu izmeklēšanai. |
| --- | --- |

(93)

Koalīcija 2016. gada 5. augustā iesniedza savas piezīmes, kurās pauda atbalstu izmeklēšanai.

| (94) | Tā norādīja, ka, ņemot vērā McDonald's dominējošo stāvokli Eiropā, jebkurš atbalsts McD Europe varētu radīt konkurences izkropļojumus un ietekmēt ES iekšējo tirdzniecību. Kā norādīja koalīcija, izmaiņas, kas tika veiktas McDonald's korporatīvajā struktūrā 2008. gada beigās un 2009. gada sākumā un kam sekoja nodokļu nolēmumu pieprasījumi, bija saistītas ar nodokļiem, un to mērķis bija panākt nodokļu dubultu neuzlikšanu gan Luksemburgā, gan Amerikas Savienotajās Valstīs, tādējādi iegūstot konkurences priekšrocību pār saviem konkurentiem. |
| --- | --- |

(94)

Tā norādīja, ka, ņemot vērā McDonald's dominējošo stāvokli Eiropā, jebkurš atbalsts McD Europe varētu radīt konkurences izkropļojumus un ietekmēt ES iekšējo tirdzniecību. Kā norādīja koalīcija, izmaiņas, kas tika veiktas McDonald's korporatīvajā struktūrā 2008. gada beigās un 2009. gada sākumā un kam sekoja nodokļu nolēmumu pieprasījumi, bija saistītas ar nodokļiem, un to mērķis bija panākt nodokļu dubultu neuzlikšanu gan Luksemburgā, gan Amerikas Savienotajās Valstīs, tādējādi iegūstot konkurences priekšrocību pār saviem konkurentiem.

McDonald's

McD Europe

McDonald's

| (95) | Kā norādīja koalīcija, tādas nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu interpretācijas, kas izraisa nodokļu dubultu neuzlikšanu, nedrīkstētu uzskatīt par atbilstošām nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu tekstam un garam. |
| --- | --- |

(95)

Kā norādīja koalīcija, tādas nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu interpretācijas, kas izraisa nodokļu dubultu neuzlikšanu, nedrīkstētu uzskatīt par atbilstošām nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu tekstam un garam.

| (96) | Visbeidzot, koalīcija aicina dalībvalstis, kurās pastāv ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas noteikumi, izmeklēt McDonald's korporatīvās nodokļu struktūras optimizēšanu nolūkā izvairīties no nodokļu maksāšanas. Kā norādīja koalīcija, McDonald's gadījums apstiprina, ka nodokļu pārvaldēm ir jāapmainās ar informāciju par starptautisku uzņēmumu nodokļu režīmiem un jāievieš pārskatu publicēšana par katru valsti atsevišķi. |
| --- | --- |

(96)

Visbeidzot, koalīcija aicina dalībvalstis, kurās pastāv ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas noteikumi, izmeklēt McDonald's korporatīvās nodokļu struktūras optimizēšanu nolūkā izvairīties no nodokļu maksāšanas. Kā norādīja koalīcija, McDonald's gadījums apstiprina, ka nodokļu pārvaldēm ir jāapmainās ar informāciju par starptautisku uzņēmumu nodokļu režīmiem un jāievieš pārskatu publicēšana par katru valsti atsevišķi.

McDonald's

McDonald's

7.   LUKSEMBURGAS IESTĀŽU PIEZĪMES PAR TREŠO PERSONU PIEZĪMĒM

LUKSEMBURGAS IESTĀŽU PIEZĪMES PAR TREŠO PERSONU PIEZĪMĒM

| (97) | Luksemburgas iestādes 2016. gada 30. septembra vēstulē iesniedza piezīmes par McD Europe un koalīcijas apsvērumiem attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(97)

Luksemburgas iestādes 2016. gada 30. septembra vēstulē iesniedza piezīmes par McD Europe un koalīcijas apsvērumiem attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu.

McD Europe

| (98) | Luksemburgas iestādes norādīja, ka McD Europe analīze lielā mērā sakrīt ar Luksemburgas iestāžu analīzi. |
| --- | --- |

(98)

Luksemburgas iestādes norādīja, ka McD Europe analīze lielā mērā sakrīt ar Luksemburgas iestāžu analīzi.

McD Europe

| (99) | Tās uzskatīja, ka koalīcijas iesniegtās piezīmes neattiecas uz jautājumu par to, vai valsts atbalsts ir piešķirts McD Europe, bet ir lielā mērā vērstas pret McDonald's praksi pasaulē, kritizējot tā fiskālo, sociālo un algu politiku. |
| --- | --- |

(99)

Tās uzskatīja, ka koalīcijas iesniegtās piezīmes neattiecas uz jautājumu par to, vai valsts atbalsts ir piešķirts McD Europe, bet ir lielā mērā vērstas pret McDonald's praksi pasaulē, kritizējot tā fiskālo, sociālo un algu politiku.

McD Europe

McDonald's

| (100) | Luksemburgas iestādes norāda, ka pretstatā koalīcijas apgalvojumiem nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma mērķis ir novērst nodokļu dubultu uzlikšanu, nevis nodrošināt nodokļa faktisku uzlikšanu. Nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumā paredzēto nodokļu iekasēšanas pilnvaru sadalījums starp līgumslēdzējām valstīm ir galīgs un beznosacījuma. Tāpēc, ja Luksemburgas nodokļu dienesti līgumā atsakās no savām tiesībām uzlikt nodokli, tie neatgūst šīs tiesības, pamatojoties uz to, ka otra līgumslēdzēja valsts faktiski neapliek ar nodokli attiecīgos ienākumus. |
| --- | --- |

(100)

Luksemburgas iestādes norāda, ka pretstatā koalīcijas apgalvojumiem nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma mērķis ir novērst nodokļu dubultu uzlikšanu, nevis nodrošināt nodokļa faktisku uzlikšanu. Nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumā paredzēto nodokļu iekasēšanas pilnvaru sadalījums starp līgumslēdzējām valstīm ir galīgs un beznosacījuma. Tāpēc, ja Luksemburgas nodokļu dienesti līgumā atsakās no savām tiesībām uzlikt nodokli, tie neatgūst šīs tiesības, pamatojoties uz to, ka otra līgumslēdzēja valsts faktiski neapliek ar nodokli attiecīgos ienākumus.

| (101) | Attiecībā uz koalīcijas aicinājumu pastiprināt izvairīšanās no nodokļu maksāšanas novēršanas rīkus, Luksemburgas iestādes norāda, ka tās ir pilnīgi apņēmušās sasniegt šo mērķi un ka visi pasākumi attiecībā uz informācijas pārredzamību un apmaiņu starp dalībvalstīm būtu jāapspriež un jāpieņem atbilstošā veidā un ievērojot atbilstošas procedūras. |
| --- | --- |

(101)

Attiecībā uz koalīcijas aicinājumu pastiprināt izvairīšanās no nodokļu maksāšanas novēršanas rīkus, Luksemburgas iestādes norāda, ka tās ir pilnīgi apņēmušās sasniegt šo mērķi un ka visi pasākumi attiecībā uz informācijas pārredzamību un apmaiņu starp dalībvalstīm būtu jāapspriež un jāpieņem atbilstošā veidā un ievērojot atbilstošas procedūras.

8.   NOVĒRTĒJUMS

NOVĒRTĒJUMS

| (102) | Pēc padziļinātas analīzes un saņemto piezīmju par procedūras sākšanu apsvēršanas Komisija uzskata, ka lēmumā par procedūras sākšanu paustās bažas nav pamats secinājumam, kas valsts atbalsts ir piešķirts ar apstrīdētajiem nodokļu nolēmumiem. |
| --- | --- |

(102)

Pēc padziļinātas analīzes un saņemto piezīmju par procedūras sākšanu apsvēršanas Komisija uzskata, ka lēmumā par procedūras sākšanu paustās bažas nav pamats secinājumam, kas valsts atbalsts ir piešķirts ar apstrīdētajiem nodokļu nolēmumiem.

8.1.   Atbalsta esība

Atbalsta esība

| (103) | Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tātad ir skaidri noteikts, ka pasākumu var uzskatīt par valsts atbalstu tad, ja, pirmkārt, tajā ir iejaukusies valsts vai piesaistīti valsts līdzekļi; otrkārt, šī iejaukšanās var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm; treškārt, ar to ir jāsniedz selektīva priekšrocība uzņēmumam; ceturtkārt, tam ir jābūt tādam, ar ko tiek izkropļota konkurence vai tiek radīti draudi to izkropļot (52). |
| --- | --- |

(103)

Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tātad ir skaidri noteikts, ka pasākumu var uzskatīt par valsts atbalstu tad, ja, pirmkārt, tajā ir iejaukusies valsts vai piesaistīti valsts līdzekļi; otrkārt, šī iejaukšanās var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm; treškārt, ar to ir jāsniedz selektīva priekšrocība uzņēmumam; ceturtkārt, tam ir jābūt tādam, ar ko tiek izkropļota konkurence vai tiek radīti draudi to izkropļot (52).

52

| (104) | Lai pasākumu varētu kvalificēt par atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, ir jābūt izpildītiem visiem minētajā noteikumā paredzētajiem nosacījumiem (53). Turpmāk šajā dokumentā Komisijas novērtējums būs vērsts uz to, vai apstrīdētie nodokļu nolēmumi piešķīra selektīvu priekšrocību McD Europe. Ja nav selektīvas priekšrocības, Komisijai nav jāvērtē, vai ir izpildīti pārējie nosacījumi, jo nepastāvēs valsts atbalsts Līguma 107. panta izpratnē. |
| --- | --- |

(104)

Lai pasākumu varētu kvalificēt par atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, ir jābūt izpildītiem visiem minētajā noteikumā paredzētajiem nosacījumiem (53). Turpmāk šajā dokumentā Komisijas novērtējums būs vērsts uz to, vai apstrīdētie nodokļu nolēmumi piešķīra selektīvu priekšrocību McD Europe. Ja nav selektīvas priekšrocības, Komisijai nav jāvērtē, vai ir izpildīti pārējie nosacījumi, jo nepastāvēs valsts atbalsts Līguma 107. panta izpratnē.

53

McD Europe

8.2.   
  McD Europe selektīvās priekšrocības esība

McD Europe

| (105) | Vienmēr, kad valsts pieņemts pasākums uzlabo uzņēmuma neto finanšu stāvokli, pastāv priekšrocība Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē (54). Konstatējot priekšrocības esību, ir jāatsaucas uz paša pasākuma ietekmi (55). Fiskālo pasākumu gadījumā priekšrocību var piešķirt ar dažādiem uzņēmuma nodokļu sloga samazinājumiem, jo īpaši ar nodokļu bāzes vai maksājamās nodokļu summas samazinājumu (56). |
| --- | --- |

(105)

Vienmēr, kad valsts pieņemts pasākums uzlabo uzņēmuma neto finanšu stāvokli, pastāv priekšrocība Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē (54). Konstatējot priekšrocības esību, ir jāatsaucas uz paša pasākuma ietekmi (55). Fiskālo pasākumu gadījumā priekšrocību var piešķirt ar dažādiem uzņēmuma nodokļu sloga samazinājumiem, jo īpaši ar nodokļu bāzes vai maksājamās nodokļu summas samazinājumu (56).

54

55

56

| (106) | Selektivitātes analīzes vajadzībām Tiesa ir izstrādājusi trīs posmu analīzi, lai noteiktu, vai konkrētais nodokļu pasākums ir selektīvs (57). Trīs posmu pārbaudē pirmais posms ir noteikt dalībvalstī parasti vai normāli piemērojamo nodokļu režīmu: “atsauces sistēmu”. Otrkārt, jānosaka, vai ar konkrēto nodokļu pasākumu tiek izdarīta atkāpe no minētās sistēmas tādā ziņā, ka tiek paredzēta atšķirīga attieksme pret uzņēmējiem, kuri, ņemot vērā sistēmas pamatmērķus, atrodas salīdzināmā juridiskā un faktiskā situācijā. Ja pasākums paredz atkāpi no atsauces sistēmas, trešajā analīzes posmā nosaka, vai šis pasākums ir pamatots atbilstoši atsauces sistēmas būtībai vai vispārējām iezīmēm. Nodokļu pasākums, kas paredz atkāpi no atsauces sistēmas piemērošanas, var būt pamatots, ja attiecīgā dalībvalsts var pierādīt, ka pasākuma pamatā ir tieši minētās nodokļu sistēmas pamatprincipi vai vadošie principi (58). Tādā gadījumā nodokļu pasākums nav selektīvs. Pierādīšanas pienākums šajā trešajā posmā jāpilda dalībvalstij. |
| --- | --- |

(106)

Selektivitātes analīzes vajadzībām Tiesa ir izstrādājusi trīs posmu analīzi, lai noteiktu, vai konkrētais nodokļu pasākums ir selektīvs (57). Trīs posmu pārbaudē pirmais posms ir noteikt dalībvalstī parasti vai normāli piemērojamo nodokļu režīmu: “atsauces sistēmu”. Otrkārt, jānosaka, vai ar konkrēto nodokļu pasākumu tiek izdarīta atkāpe no minētās sistēmas tādā ziņā, ka tiek paredzēta atšķirīga attieksme pret uzņēmējiem, kuri, ņemot vērā sistēmas pamatmērķus, atrodas salīdzināmā juridiskā un faktiskā situācijā. Ja pasākums paredz atkāpi no atsauces sistēmas, trešajā analīzes posmā nosaka, vai šis pasākums ir pamatots atbilstoši atsauces sistēmas būtībai vai vispārējām iezīmēm. Nodokļu pasākums, kas paredz atkāpi no atsauces sistēmas piemērošanas, var būt pamatots, ja attiecīgā dalībvalsts var pierādīt, ka pasākuma pamatā ir tieši minētās nodokļu sistēmas pamatprincipi vai vadošie principi (58). Tādā gadījumā nodokļu pasākums nav selektīvs. Pierādīšanas pienākums šajā trešajā posmā jāpilda dalībvalstij.

57

58

| (107) | Jāuzsver, ka lēmumā par procedūras sākšanu pausto bažu pamatā bija atsauces sistēma, kas sākotnēji bija definēta kā vispārīgā Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma, tostarp Luksemburgas noslēgtie nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumi. Komisija uzskatīja, ka nepareiza Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma piemērošana varēja radīt selektīvu priekšrocību McD Europe. Precīzāk, uzskatīja, ka, iespējams, tas, ka Luksemburgas nodokļu dienesti piekrita atbrīvot McD Europe ASV franšīzes filiāles darījumdarbības ienākumus no uzņēmumu ienākuma nodokļa Luksemburgā saskaņā ar Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 5., 7. pantu un 25. panta 2. punkta a) apakšpunktu, bija pamatots ar šo noteikumu nepareizu piemērošanu. Lēmumā par procedūras sākšanu netika apsvērti citi diskriminācijas vai nepareizas piemērošanas veidi. |
| --- | --- |

(107)

Jāuzsver, ka lēmumā par procedūras sākšanu pausto bažu pamatā bija atsauces sistēma, kas sākotnēji bija definēta kā vispārīgā Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma, tostarp Luksemburgas noslēgtie nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumi. Komisija uzskatīja, ka nepareiza Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma piemērošana varēja radīt selektīvu priekšrocību McD Europe. Precīzāk, uzskatīja, ka, iespējams, tas, ka Luksemburgas nodokļu dienesti piekrita atbrīvot McD Europe ASV franšīzes filiāles darījumdarbības ienākumus no uzņēmumu ienākuma nodokļa Luksemburgā saskaņā ar Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 5., 7. pantu un 25. panta 2. punkta a) apakšpunktu, bija pamatots ar šo noteikumu nepareizu piemērošanu. Lēmumā par procedūras sākšanu netika apsvērti citi diskriminācijas vai nepareizas piemērošanas veidi.

McD Europe

McD Europe

| (108) | Turpmākajā analīzē lielākā uzmanība tiks pievērsta lēmumā par procedūras sākšanu paustajām bažām, ņemot vērā Luksemburgas un citu ieinteresēto personu piezīmes un informāciju, kas tika savākta Komisijas vadītās izmeklēšanas laikā, lai izvērstu formālo procedūru šajā konkrētajā gadījumā, kas attiecas vienīgi uz McD Europe izsniegtajiem nolēmumiem un iespējamu Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 5. panta, 7. panta 1. punkta un 25. panta 2. punkta nepareizu piemērošanu. Būtu jāpatur prātā arī tas, ka Komisijai ir pienākums pierādīt selektīvās priekšrocības esību (izņemot, ja pasākuma pamatā ir minētās nodokļu sistēmas pamatprincipi vai vadošie principi). |
| --- | --- |

(108)

Turpmākajā analīzē lielākā uzmanība tiks pievērsta lēmumā par procedūras sākšanu paustajām bažām, ņemot vērā Luksemburgas un citu ieinteresēto personu piezīmes un informāciju, kas tika savākta Komisijas vadītās izmeklēšanas laikā, lai izvērstu formālo procedūru šajā konkrētajā gadījumā, kas attiecas vienīgi uz McD Europe izsniegtajiem nolēmumiem un iespējamu Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 5. panta, 7. panta 1. punkta un 25. panta 2. punkta nepareizu piemērošanu. Būtu jāpatur prātā arī tas, ka Komisijai ir pienākums pierādīt selektīvās priekšrocības esību (izņemot, ja pasākuma pamatā ir minētās nodokļu sistēmas pamatprincipi vai vadošie principi).

McD Europe

| (109) | Nav konstatēts, ka apstrīdētie nodokļu nolēmumi paredz atkāpi no nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumā paredzētajiem noteikumiem. Šāda atkāpe pastāvētu tad, ja ar nodokļu nolēmumiem būtu nepareizi piemērots nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma noteikums (t. i., būtu paredzēta atkāpe), samazinot McD Europe nodokļu maksāšanas pienākumu un tādējādi radot diskrimināciju starp McD Europe un citiem tiesiski un faktiski salīdzināmiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(109)

Nav konstatēts, ka apstrīdētie nodokļu nolēmumi paredz atkāpi no nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumā paredzētajiem noteikumiem. Šāda atkāpe pastāvētu tad, ja ar nodokļu nolēmumiem būtu nepareizi piemērots nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma noteikums (t. i., būtu paredzēta atkāpe), samazinot McD Europe nodokļu maksāšanas pienākumu un tādējādi radot diskrimināciju starp McD Europe un citiem tiesiski un faktiski salīdzināmiem uzņēmumiem.

McD Europe

McD Europe

| (110) | McD Europe ir Luksemburgas rezidents nodokļu vajadzībām. Saskaņā ar LIR 159. un 160. pantu McD Europe būtībā ir jāmaksā Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodoklis no savas pasaulē gūtās peļņas. Tomēr uz peļņu, kas attiecināma uz tā ASV franšīzes filiāli, attiecas Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgums, kas ir transponēts Luksemburgas tiesību aktos ar LIR 134. pantu, LIR 162. pantu un lielhercoga 1969. gada 3. decembra rīkojumu. Nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgums ierobežo Luksemburgas tiesības uzlikt nodokli, jo saskaņā ar nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu ienākumus, kas attiecināmi uz pastāvīgu pārstāvniecību ASV, apliek ar nodoklis ASV, nevis Luksemburgā. |
| --- | --- |

(110)

McD Europe ir Luksemburgas rezidents nodokļu vajadzībām. Saskaņā ar LIR 159. un 160. pantu McD Europe būtībā ir jāmaksā Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodoklis no savas pasaulē gūtās peļņas. Tomēr uz peļņu, kas attiecināma uz tā ASV franšīzes filiāli, attiecas Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgums, kas ir transponēts Luksemburgas tiesību aktos ar LIR 134. pantu, LIR 162. pantu un lielhercoga 1969. gada 3. decembra rīkojumu. Nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgums ierobežo Luksemburgas tiesības uzlikt nodokli, jo saskaņā ar nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu ienākumus, kas attiecināmi uz pastāvīgu pārstāvniecību ASV, apliek ar nodoklis ASV, nevis Luksemburgā.

McD Europe

LIR

McD Europe

LIR

LIR

| (111) | Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 25. panta 2. punkta a) apakšpunkts atbrīvo no nodokļa “ienākumus [..], ko saskaņā ar šīs konvencijas noteikumiem var aplikt ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs”. Lai noteiktu, ko “var aplikt ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs”, Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 7. panta 1. punktā ir paredzēts, ka vienas līgumslēdzējas valsts uzņēmuma gūto peļņu apliek ar nodokli šajā valstī, izņemot gadījumu, ja tā tiek realizēta vai ir attiecināma uz pastāvīgu pārstāvniecību, kas atrodas otrā līgumslēdzējā valstī. Tādā gadījumā pirmā līgumslēdzēja valsts var pieņemt, ka peļņa, kas attiecināma uz minēto pastāvīgo pārstāvniecību, var tikt aplikta ar nodokli otrā līgumslēdzējā valstī, un attiecīgi atbrīvot šo peļņu no nodokļa, lai novērstu iespējamu nodokļu dubulto uzlikšanu. |
| --- | --- |

(111)

Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 25. panta 2. punkta a) apakšpunkts atbrīvo no nodokļa “ienākumus [..], ko saskaņā ar šīs konvencijas noteikumiem var aplikt ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs”. Lai noteiktu, ko “var aplikt ar nodokli Amerikas Savienotajās Valstīs”, Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 7. panta 1. punktā ir paredzēts, ka vienas līgumslēdzējas valsts uzņēmuma gūto peļņu apliek ar nodokli šajā valstī, izņemot gadījumu, ja tā tiek realizēta vai ir attiecināma uz pastāvīgu pārstāvniecību, kas atrodas otrā līgumslēdzējā valstī. Tādā gadījumā pirmā līgumslēdzēja valsts var pieņemt, ka peļņa, kas attiecināma uz minēto pastāvīgo pārstāvniecību, var tikt aplikta ar nodokli otrā līgumslēdzējā valstī, un attiecīgi atbrīvot šo peļņu no nodokļa, lai novērstu iespējamu nodokļu dubulto uzlikšanu.

| (112) | Tāpēc nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumā ir izšķiroši tas, vai McD Europe ASV franšīzes filiāle ir pastāvīga pārstāvniecība ASV, kas gūst darījumdarbības peļņu, kura ir atbrīvota no nodokļa Luksemburgā. Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 5. panta 1. punktā pastāvīga pārstāvniecība ir definēta kā “konkrēta darījumdarbības vieta, kurā pilnīgi vai daļēji tiek veikta uzņēmuma darbība”. Tādējādi pastāvīga pārstāvniecība ir definēta Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumā, savukārt termins “darījumdarbība” nav definēts. Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 7. pantā ir ietverts jēdziens “darījumdarbības peļņa”, kas nav definēts. |
| --- | --- |

(112)

Tāpēc nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumā ir izšķiroši tas, vai McD Europe ASV franšīzes filiāle ir pastāvīga pārstāvniecība ASV, kas gūst darījumdarbības peļņu, kura ir atbrīvota no nodokļa Luksemburgā. Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 5. panta 1. punktā pastāvīga pārstāvniecība ir definēta kā “konkrēta darījumdarbības vieta, kurā pilnīgi vai daļēji tiek veikta uzņēmuma darbība”. Tādējādi pastāvīga pārstāvniecība ir definēta Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumā, savukārt termins “darījumdarbība” nav definēts. Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 7. pantā ir ietverts jēdziens “darījumdarbības peļņa”, kas nav definēts.

McD Europe

| (113) | Šajā situācijā Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 3. panta 2. punktā ir norādīts, ka visiem konvencijā nedefinētajiem terminiem ir tāda nozīme, kāda tiem ir tās valsts tiesību aktos, kas piemēro konvenciju, t. i., šajā gadījumā Luksemburgas tiesību aktos. Kā papildus paskaidrots 119.–121. apsvērumā un pretstatā tam, ko Komisija apgalvoja lēmumā par procedūras sākšanu, ja atšķiras līgumslēdzēju valstu interpretācija vai faktiskais novērtējums, nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma piemērošanas vajadzībām nav izšķiroši tas, vai ASV franšīzes filiāle ir pastāvīga pārstāvniecība saskaņā ar ASV nodokļu likumiem (59), kā arī nav izšķiroši tas, vai Luksemburgas nodokļu dienesti zināja par to, ka uzņēmuma ienākumi netiek aplikti ar nodokli ASV (60). Ja ASV franšīzes filiāle ir pastāvīga pārstāvniecība, kas saskaņā ar Luksemburgas valsts nodokļu likumiem veic darījumdarbību ASV un tādējādi gūst uz to attiecināmu darījumdarbības peļņu, šo peļņu atbrīvo no nodokļa saskaņā ar Luksemburgas nodokļu likumiem, kā noteikts Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 25. panta 2. punkta a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(113)

Šajā situācijā Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 3. panta 2. punktā ir norādīts, ka visiem konvencijā nedefinētajiem terminiem ir tāda nozīme, kāda tiem ir tās valsts tiesību aktos, kas piemēro konvenciju, t. i., šajā gadījumā Luksemburgas tiesību aktos. Kā papildus paskaidrots 119.–121. apsvērumā un pretstatā tam, ko Komisija apgalvoja lēmumā par procedūras sākšanu, ja atšķiras līgumslēdzēju valstu interpretācija vai faktiskais novērtējums, nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma piemērošanas vajadzībām nav izšķiroši tas, vai ASV franšīzes filiāle ir pastāvīga pārstāvniecība saskaņā ar ASV nodokļu likumiem (59), kā arī nav izšķiroši tas, vai Luksemburgas nodokļu dienesti zināja par to, ka uzņēmuma ienākumi netiek aplikti ar nodokli ASV (60). Ja ASV franšīzes filiāle ir pastāvīga pārstāvniecība, kas saskaņā ar Luksemburgas valsts nodokļu likumiem veic darījumdarbību ASV un tādējādi gūst uz to attiecināmu darījumdarbības peļņu, šo peļņu atbrīvo no nodokļa saskaņā ar Luksemburgas nodokļu likumiem, kā noteikts Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 25. panta 2. punkta a) apakšpunktā.

59

60

| (114) | Attiecībā uz Luksemburgas nodokļu likumiem StAnpG 16. pantā ir definēts pastāvīgas pārstāvniecības jēdziens, un šajā saistībā ir norādes par jebkādiem stacionāriem aprīkojuma elementiem vai konkrētu vietu, kas nepieciešama pastāvīga “uzņēmuma” darbības uzturēšanai vai pastāvīgas “darījumdarbības” veikšanai. Nodokļu konsultants savā nolēmuma pieprasījumā piemēro StAnpG 16. panta kritērijus ASV franšīzes filiāles veiktās darījumdarbības raksturlielumiem (61) un secina, ka šie kritēriji ir izpildīti. Attiecīgi no Luksemburgas nodokļu perspektīvas “būtu jāsecina, ka [ASV franšīzes filiāle] veic darbības ar intelektuālo īpašumu ar ASV pastāvīgās pārstāvniecības starpniecību saskaņā ar ASV un Luksemburgas līguma 5. pantu” (62). |
| --- | --- |

(114)

Attiecībā uz Luksemburgas nodokļu likumiem StAnpG 16. pantā ir definēts pastāvīgas pārstāvniecības jēdziens, un šajā saistībā ir norādes par jebkādiem stacionāriem aprīkojuma elementiem vai konkrētu vietu, kas nepieciešama pastāvīga “uzņēmuma” darbības uzturēšanai vai pastāvīgas “darījumdarbības” veikšanai. Nodokļu konsultants savā nolēmuma pieprasījumā piemēro StAnpG 16. panta kritērijus ASV franšīzes filiāles veiktās darījumdarbības raksturlielumiem (61) un secina, ka šie kritēriji ir izpildīti. Attiecīgi no Luksemburgas nodokļu perspektīvas “būtu jāsecina, ka [ASV franšīzes filiāle] veic darbības ar intelektuālo īpašumu ar ASV pastāvīgās pārstāvniecības starpniecību saskaņā ar ASV un Luksemburgas līguma 5. pantu” (62).

StAnpG

StAnpG

61

62

| (115) | Saskaņā ar piezīmēm, kas tika saņemtas no Luksemburgas iestādēm un McD Europe par lēmumu par procedūras sākšanu (63), Komisija neredz iemeslus nepiekrist nodokļu konsultanta novērtējumam par to, ka ASV franšīzes filiāle ir pastāvīga pārstāvniecība saskaņā ar StAnpG 16. pantu. Luksemburgas tiesību aktu izpratnē pastāvīgā pārstāvniecība atrodas ASV, un nav konstatēts, ka Luksemburgas nodokļu dienesti būtu nepareizi piemērojuši nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu, uzskatot, ka ASV franšīzes filiāles ienākumus “var aplikt ar nodokli” ASV saskaņā ar Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 7. panta 1. punktu un 25. panta 2. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(115)

Saskaņā ar piezīmēm, kas tika saņemtas no Luksemburgas iestādēm un McD Europe par lēmumu par procedūras sākšanu (63), Komisija neredz iemeslus nepiekrist nodokļu konsultanta novērtējumam par to, ka ASV franšīzes filiāle ir pastāvīga pārstāvniecība saskaņā ar StAnpG 16. pantu. Luksemburgas tiesību aktu izpratnē pastāvīgā pārstāvniecība atrodas ASV, un nav konstatēts, ka Luksemburgas nodokļu dienesti būtu nepareizi piemērojuši nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu, uzskatot, ka ASV franšīzes filiāles ienākumus “var aplikt ar nodokli” ASV saskaņā ar Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 7. panta 1. punktu un 25. panta 2. punkta a) apakšpunktu.

McD Europe

63

StAnpG

| (116) | Attiecībā uz Luksemburgas valsts tiesu praksi nodokļu konsultants, kā arī Luksemburga un McDonald's savās piezīmēs par lēmumu par procedūras sākšanu (64) atsaucas uz La Coasta spriedumu par dažādām Luksemburgas un Francijas nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma interpretācijām. Šajā spriedumā Luksemburgas Administratīvā tiesa atzīst, ka nodokļu dubultā neuzlikšana var notikt neatkarīgi no nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma pareizas piemērošanas, jo katra līgumslēdzēja valsts var neatkarīgi interpretē nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu. Nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma galvenais uzdevums ir novērst gan faktisku, gan iespējamu nodokļu dubulto uzlikšanu. Tas ne vienmēr nodrošina nodokļa faktisku uzlikšanu (65). |
| --- | --- |

(116)

Attiecībā uz Luksemburgas valsts tiesu praksi nodokļu konsultants, kā arī Luksemburga un McDonald's savās piezīmēs par lēmumu par procedūras sākšanu (64) atsaucas uz La Coasta spriedumu par dažādām Luksemburgas un Francijas nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma interpretācijām. Šajā spriedumā Luksemburgas Administratīvā tiesa atzīst, ka nodokļu dubultā neuzlikšana var notikt neatkarīgi no nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma pareizas piemērošanas, jo katra līgumslēdzēja valsts var neatkarīgi interpretē nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu. Nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma galvenais uzdevums ir novērst gan faktisku, gan iespējamu nodokļu dubulto uzlikšanu. Tas ne vienmēr nodrošina nodokļa faktisku uzlikšanu (65).

McDonald's

64

La Coasta

65

| (117) | Šajā gadījumā nodokļa neuzlikšanu galvenokārt izraisa tas, ka ASV neizmanto savas tiesības uzlikt nodokli, kas tai piešķirtas nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumā, termina “darījumdarbība” interpretācijas dēļ ASV nodokļu likumos. Komisija savā lēmumā par procedūras sākšanu pauda šaubas par to, vai McD Europe franšīzes ienākumu dubultās neaplikšanas ar nodokli iemesls bija Luksemburgas un ASV dažādās interpretācija vai arī pretrunīgā kvalificēšana, piemērojot Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu. Proti, šķita, ka Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 25. panta 2. punkta a) apakšpunkta formulējums (“Luksemburgā nodokļu dubulto uzlikšanu novērš šādi”) uzliek pienākumu Luksemburgai atbrīvot ienākumus no nodokļa tikai tāpēc, lai novērstu nodokļu dubulto uzlikšanu (66). |
| --- | --- |

(117)

Šajā gadījumā nodokļa neuzlikšanu galvenokārt izraisa tas, ka ASV neizmanto savas tiesības uzlikt nodokli, kas tai piešķirtas nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumā, termina “darījumdarbība” interpretācijas dēļ ASV nodokļu likumos. Komisija savā lēmumā par procedūras sākšanu pauda šaubas par to, vai McD Europe franšīzes ienākumu dubultās neaplikšanas ar nodokli iemesls bija Luksemburgas un ASV dažādās interpretācija vai arī pretrunīgā kvalificēšana, piemērojot Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu. Proti, šķita, ka Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 25. panta 2. punkta a) apakšpunkta formulējums (“Luksemburgā nodokļu dubulto uzlikšanu novērš šādi”) uzliek pienākumu Luksemburgai atbrīvot ienākumus no nodokļa tikai tāpēc, lai novērstu nodokļu dubulto uzlikšanu (66).

McD Europe

66

| (118) | Tāpēc saistībā ar sākotnējo izmeklēšanu radās jautājums, vai šajā situācijā, kas nebija varbūtējas nodokļu dubultās uzlikšanas (67) gadījums, nodokļu dubulto neuzlikšanu neizraisīja pretrunīgā kvalificēšana un vai šādu pretrunu dēļ Luksemburga nevarēja atgūt savas tiesības uzlikt nodokli? Minētais konteksts bija iemesls tam, ka lēmumā par procedūras sākšanu tika sniegta atsauce uz ESAO komentāru par nodokļu paraugkonvenciju attiecībā uz pretrunīgu kvalificēšanu, jo īpaši tā 32.6. punktu (68). |
| --- | --- |

(118)

Tāpēc saistībā ar sākotnējo izmeklēšanu radās jautājums, vai šajā situācijā, kas nebija varbūtējas nodokļu dubultās uzlikšanas (67) gadījums, nodokļu dubulto neuzlikšanu neizraisīja pretrunīgā kvalificēšana un vai šādu pretrunu dēļ Luksemburga nevarēja atgūt savas tiesības uzlikt nodokli? Minētais konteksts bija iemesls tam, ka lēmumā par procedūras sākšanu tika sniegta atsauce uz ESAO komentāru par nodokļu paraugkonvenciju attiecībā uz pretrunīgu kvalificēšanu, jo īpaši tā 32.6. punktu (68).

67

68

| (119) | Pretrunīga kvalificēšana attiecas uz situācijām, kad līgumslēdzējas valstis piemēro dažādus nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvencijas pantus, pamatojoties uz valsts tiesību aktu mijiedarbību ar konvenciju (69). Saskaņā ar ESAO komentāru pretrunīgas kvalificēšanas gadījumos rezidences valstij (Luksemburgai) ir jāņem vērā kvalificēšana izcelsmes valstī (ASV) (70). Citiem vārdiem sakot, ja izcelsmes valsts uzskata, ka saskaņā ar nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu šai valstij nav tiesību aplikt ar nodokli ienākumu pozīciju, rezidences valstij nav jāatbrīvo no nodokļa minētie ienākumi (71). |
| --- | --- |

(119)

Pretrunīga kvalificēšana attiecas uz situācijām, kad līgumslēdzējas valstis piemēro dažādus nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvencijas pantus, pamatojoties uz valsts tiesību aktu mijiedarbību ar konvenciju (69). Saskaņā ar ESAO komentāru pretrunīgas kvalificēšanas gadījumos rezidences valstij (Luksemburgai) ir jāņem vērā kvalificēšana izcelsmes valstī (ASV) (70). Citiem vārdiem sakot, ja izcelsmes valsts uzskata, ka saskaņā ar nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu šai valstij nav tiesību aplikt ar nodokli ienākumu pozīciju, rezidences valstij nav jāatbrīvo no nodokļa minētie ienākumi (71).

69

70

71

| (120) | Turpretī dažādas interpretācijas vai faktiskais novērtējums attiecas uz to, kā līgumslēdzējas valstis interpretē līgumu vai piemēro to konkrētajam faktu kopumam neatkarīgi no valsts tiesību aktiem. Dažādās interpretācijas bija iemesls tam, kāpēc ESAO nodokļu paraugkonvencijā tika iekļauts 23.A panta 4. punkts, proti, lai novērstu šādus nodokļu dubultās neuzlikšanas gadījumus (72). |
| --- | --- |

(120)

Turpretī dažādas interpretācijas vai faktiskais novērtējums attiecas uz to, kā līgumslēdzējas valstis interpretē līgumu vai piemēro to konkrētajam faktu kopumam neatkarīgi no valsts tiesību aktiem. Dažādās interpretācijas bija iemesls tam, kāpēc ESAO nodokļu paraugkonvencijā tika iekļauts 23.A panta 4. punkts, proti, lai novērstu šādus nodokļu dubultās neuzlikšanas gadījumus (72).

72

| (121) | Kā paskaidrots 112.–117. apsvērumā, Komisija formālajā izmeklēšanā neguva pierādījumus, kas apstiprinātu šaubas par to, ka šis gadījums attiecas uz pretrunīgu kvalificēšanu. Termina “darījumdarbība” atšķirīgā interpretācija Luksemburgas un ASV nodokļu likumos ir izraisījusi nevis to, ka Luksemburga un ASV ir piemērojušas dažādus nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma noteikumus, bet gan viena noteikuma, t. i., Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 5. panta, atšķirīgu interpretāciju. Atšķirīgas interpretācijas gadījumā 1999. gada ziņojumā ir precizēts, ka rezidences valstij (Luksemburgai) nav pienākuma pieņemt izcelsmes valsts (ASV) ierosināto interpretāciju (73). Tādējādi, ja ir atšķirīga interpretācija un nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumā nav noteikuma, kas atbilstu ESAO nodokļu paraugkonvencijas 23.A panta 4. punktam (kā tas ir Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma gadījumā), var rasties nodokļu dubultā neuzlikšana. Šādu nodokļu dubultu neuzlikšanu, ko rada nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma dažādā interpretācija, var novērst, veicot grozījumu nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumā (74) vai ar savstarpējas vienošanās procedūru, kas izklāstīta nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 27. pantā. |
| --- | --- |

(121)

Kā paskaidrots 112.–117. apsvērumā, Komisija formālajā izmeklēšanā neguva pierādījumus, kas apstiprinātu šaubas par to, ka šis gadījums attiecas uz pretrunīgu kvalificēšanu. Termina “darījumdarbība” atšķirīgā interpretācija Luksemburgas un ASV nodokļu likumos ir izraisījusi nevis to, ka Luksemburga un ASV ir piemērojušas dažādus nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma noteikumus, bet gan viena noteikuma, t. i., Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 5. panta, atšķirīgu interpretāciju. Atšķirīgas interpretācijas gadījumā 1999. gada ziņojumā ir precizēts, ka rezidences valstij (Luksemburgai) nav pienākuma pieņemt izcelsmes valsts (ASV) ierosināto interpretāciju (73). Tādējādi, ja ir atšķirīga interpretācija un nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumā nav noteikuma, kas atbilstu ESAO nodokļu paraugkonvencijas 23.A panta 4. punktam (kā tas ir Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma gadījumā), var rasties nodokļu dubultā neuzlikšana. Šādu nodokļu dubultu neuzlikšanu, ko rada nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma dažādā interpretācija, var novērst, veicot grozījumu nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumā (74) vai ar savstarpējas vienošanās procedūru, kas izklāstīta nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma 27. pantā.

73

74

| (122) | Turklāt Komisija norāda, ka ASV franšīzes filiāles ienākumu neaplikšanu ar nodokli varēja novērst, arī veicot izmaiņas StAnpG 16. pantā, kas pašlaik neattiecas uz situācijām, kad uzskata, ka darījumdarbības veikšana ir pamats uzņēmuma klasificēšanai par pastāvīgu pārstāvniecību saskaņā ar Luksemburgas tiesību aktiem, bet šīs darījumdarbības apjoms nav pietiekams, lai sasniegtu materiālo robežvērtību, kad to varētu uzskatīt par pastāvīgu pārstāvniecību saskaņā ar ASV nodokļu likumiem (skatīt 41. apsvērumu). |
| --- | --- |

(122)

Turklāt Komisija norāda, ka ASV franšīzes filiāles ienākumu neaplikšanu ar nodokli varēja novērst, arī veicot izmaiņas StAnpG 16. pantā, kas pašlaik neattiecas uz situācijām, kad uzskata, ka darījumdarbības veikšana ir pamats uzņēmuma klasificēšanai par pastāvīgu pārstāvniecību saskaņā ar Luksemburgas tiesību aktiem, bet šīs darījumdarbības apjoms nav pietiekams, lai sasniegtu materiālo robežvērtību, kad to varētu uzskatīt par pastāvīgu pārstāvniecību saskaņā ar ASV nodokļu likumiem (skatīt 41. apsvērumu).

StAnpG

| (123) | Visbeidzot, kā norādīja McDonald's savās piezīmēs par lēmumu par procedūras sākšanu (75), citu Luksemburgas izdoto un publiski tā dēvētajā Luxleaks lietā (76) pieejamo nodokļu nolēmumu analīze liecina, ka apstrīdētie nodokļu nolēmumi neatšķiras no nodokļu nolēmumiem, kurus saņēma citi nodokļu maksātāji, attiecībā uz šo interpretāciju un to, kā Luksemburga piemēro nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu. 25 citu nodokļu nolēmumu (77) analīze liecina, ka Luksemburgas nodokļu dienesti ir saskaņoti interpretējuši nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu, kas attiecas uz visiem nodokļu maksātājiem salīdzināmā situācijā. Nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumā nav paredzēts faktiskas nodokļa uzlikšanas nosacījums, un nodokļu nolēmumi neievieš šādu nosacījumu, ja vien tas nav īpaši ietverts attiecīgajā nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumā. |
| --- | --- |

(123)

Visbeidzot, kā norādīja McDonald's savās piezīmēs par lēmumu par procedūras sākšanu (75), citu Luksemburgas izdoto un publiski tā dēvētajā Luxleaks lietā (76) pieejamo nodokļu nolēmumu analīze liecina, ka apstrīdētie nodokļu nolēmumi neatšķiras no nodokļu nolēmumiem, kurus saņēma citi nodokļu maksātāji, attiecībā uz šo interpretāciju un to, kā Luksemburga piemēro nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu. 25 citu nodokļu nolēmumu (77) analīze liecina, ka Luksemburgas nodokļu dienesti ir saskaņoti interpretējuši nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu, kas attiecas uz visiem nodokļu maksātājiem salīdzināmā situācijā. Nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumā nav paredzēts faktiskas nodokļa uzlikšanas nosacījums, un nodokļu nolēmumi neievieš šādu nosacījumu, ja vien tas nav īpaši ietverts attiecīgajā nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumā.

McDonald's

75

Luxleaks

76

77

8.2.1.   Secinājums

Secinājums

| (124) | Pamatojoties uz šo analīzi, Komisija secina, ka šajā konkrētajā gadījumā nav konstatēts, ka Luksemburgas nodokļu dienesti nepareizi piemēroja Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu. Tāpēc, pamatojoties uz lēmumā par procedūras sākšanu paustajām bažām un ņemot vērā noteikto atsauces sistēmu, Komisija nevar konstatēt, ka apstrīdētie nodokļu nolēmumi piešķīra selektīvu priekšrocību McD Europe tāpēc, ka būtu nepareizi piemērots Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu. |
| --- | --- |

(124)

Pamatojoties uz šo analīzi, Komisija secina, ka šajā konkrētajā gadījumā nav konstatēts, ka Luksemburgas nodokļu dienesti nepareizi piemēroja Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu. Tāpēc, pamatojoties uz lēmumā par procedūras sākšanu paustajām bažām un ņemot vērā noteikto atsauces sistēmu, Komisija nevar konstatēt, ka apstrīdētie nodokļu nolēmumi piešķīra selektīvu priekšrocību McD Europe tāpēc, ka būtu nepareizi piemērots Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu.

McD Europe

| (125) | Tā kā kritēriji tam, lai noteiktu valsts atbalsta esību saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu, ir kumulatīvi, nav nepieciešamības vērtēt pārējos kritērijus. |
| --- | --- |

(125)

Tā kā kritēriji tam, lai noteiktu valsts atbalsta esību saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu, ir kumulatīvi, nav nepieciešamības vērtēt pārējos kritērijus.

9.   SECINĀJUMS PAR ATBALSTA ESĪBU

SECINĀJUMS PAR ATBALSTA ESĪBU

| (126) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka apstrīdētie nodokļu nolēmumi, ko izdevuši Luksemburgas nodokļu dienesti par labu McD Europe Franchising, S.à.r.l., nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, |
| --- | --- |

(126)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka apstrīdētie nodokļu nolēmumi, ko izdevuši Luksemburgas nodokļu dienesti par labu McD Europe Franchising, S.à.r.l., nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē,

McD Europe Franchising, S.à.r.l.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar apstrīdētajiem nodokļu nolēmumiem, ko 2009. gada 30. martā un 2009. gada 17. septembrī izdeva Luksemburgas nodokļu dienesti par labu McD Europe Franchising, S.à.r.l., Luksemburga nepiemēroja nepareizi Luksemburgas un ASV nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu, un tāpēc šie nodokļu nolēmumi nav atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Luksemburgas Lielhercogistei.

Briselē, 2018. gada 19. septembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  OV C 258, 15.7.2016., 11. lpp.

1

(2)  Vēstule tika nosūtīta ar atsauces numuru HT.4020 – Pratiques en matière de ruling fiscal.

2

Pratiques en matière de ruling fiscal

(3)  Tomēr šī izmeklēšana attiecas vienīgi uz apstrīdētajiem nodokļu nolēmumiem un neskar novērtējumu par citiem nodokļu nolēmumiem, ko Luksemburgas nodokļu pārvalde bija izdevusi par labu McDonald's grupai un tās meitasuzņēmumiem.

3

McDonald's

(4)  Minētās arodbiedrības ir Eiropas Sabiedrisko pakalpojumu arodbiedrību federācija (EPSU); Eiropa Pārtikas, lauksaimniecības un tūrisma nozaru arodbiedrību federācija (EFFAT); Pakalpojumu nozarē strādājošo starptautiskā savienība (SEIU).

4

EPSU

EFFAT

SEIU

(5)  
  OV C 258, 15.7.2016., 11. lpp.

5

(6)  Veidlapa 10-K, ko McDonald's Corporation iesniedza ASV Vērtspapīru un biržas darījumu komisijai par 2017. gadu, 1. lpp.

6

McDonald's Corporation

(7)  Veidlapa 8-K, ko McDonald's Corporation iesniedza ASV Vērtspapīru un biržas darījumu komisijai 2015. gada 18. septembrī, 2. lpp.

7

McDonald's Corporation

(8)  Veidlapa 10-K, ko McDonald's Corporation iesniedza ASV Vērtspapīru un biržas darījumu komisijai par 2017. gadu, 13. lpp.

8

McDonald's Corporation

(9)  Sākotnējā nolēmuma pieprasījums, 1. lpp.

9

(10)  Saskaņā ar standarta franšīzes līgumu McDonald's Corporation pieder zeme un ēka vai tas nodrošina restorāna atrašanās vietas ilgtermiņa īri un franšīzes ņēmējs maksā par aprīkojumu, zīmēm, sēdvietām un dekorācijām.

10

McDonald's Corporation

(11)  Veidlapa 10-K, ko McDonald's Corporation iesniedza ASV Vērtspapīru un biržas darījumu komisijai par 2009. gadu.

11

McDonald's Corporation

(12)  Stabili tirgi, kas ietver Austrāliju, Kanādu, Franciju, Vāciju, Apvienoto Karalisti un saistītos tirgus.

12

(13)  Tirgos, kuros, kā uzskata uzņēmums, ir salīdzinoši lielāks restorānu izvēršanas un franšīzes potenciāls, tostarp Ķīnā, Itālijā, Korejā, Nīderlandē, Polijā, Krievijā, Spānijā, Šveicē un saistītajos tirgos.

13

(14)  
  McDonald's sistēmas atlikušo tirgu apraksts, no kuriem lielākā daļa darbojas saskaņā ar franšīzes modeli.

14

McDonald's

(15)  Franšīzes tiesību nemateriālie aktīvi bija šādi: zīmola attīstība un pozicionēšana, reklāma un tirgvedība, restorānu dizains un specifikācijas, restorānu tēla pārveide, ēdienu un dzērienu piedāvājuma klāsta izstrāde, piegādes ķēde, darba platforma un sistēmas (tostarp apmācības nemateriālie aktīvi), sistēmu īstenošana, franšīzes administrēšana, darījumdarbības analīze, kvalitātes nodrošināšana, cilvēkresursi, juridiskie aspekti.

15

(16)  Avots: McDonald's rakstveida atbilde uz Eiropas Parlamenta TAX3 komitejas jautājumiem – 2018. gada 18. jūnijs.

16

McDonald's

(17)  Amerikas Savienoto Valstu valdības un Luksemburgas Lielhercogistes valdības Konvencija par nodokļu dubultās uzlikšanas un nodokļu nemaksāšanas novēršanu attiecībā uz ienākuma un kapitāla nodokļiem, parakstīta 1996. gada 3. aprīlī.

17

(18)  Teritorijas, uz kurām attiecas iepirkuma līgums un IDD līgums, ietver [..].

18

(19)  Saskaņā ar informāciju, ko Luksemburga iesniedza Komisijai, ASV franšīzes filiāle nenodarbina tiešus darbiniekus.

19

(20)  Piemēram, koordinē McD Europe un McDonald's Corporation starpā noslēgto IDD līgumu, kas aptver ar McDonald's Eiropas reģionu saistītās franšīzes tiesības; veic filiāles debitoru un kreditoru saistību uzskaiti, uzturot filiāles kontus ASV SFPS.

20

McD Europe

McDonald's Corporation

McDonald's

(21)  Sākotnējā nolēmuma pieprasījuma 4. papildinājums.

21

(22)  [Dažādu Eiropas valstu franšīzes devēju saraksts]

22

(23)  Proti, paredzēts, ka pakalpojumos ir iekļauta pārvaldības un stratēģiskā palīdzība, kas saistīta ar finanšu darbībām, darba platformu pārvaldību, piegādes ķēžu plānošanu, nekustamā īpašuma attīstību, restorānu dizainu, ēdienkartes veidošanu, vietējā tirgus tendenču analīzi, cilvēkresursiem, kvalitātes nodrošināšanu un tirgvedību – viss attiecībā uz darbībām Eiropā.

23

(24)  Sākotnējā nolēmuma pieprasījuma 8. papildinājums.

24

(25)  Sākotnējā nolēmuma pieprasījuma 6. papildinājums.

25

(26)  
  Loi du 4 décembre 1967 concernant l'impôt sur le revenu.

26

Loi du 4 décembre 1967 concernant l'impôt sur le revenu.

(27)  
  Convention entre le Grand-Duché de Luxembourg et la Confédération suisse en vue d'éviter les doubles impositions en matière d'impôts sur le revenu et sur la fortune, parakstīta 1993. gada 21. janvārī Bernē.

27

Convention entre le Grand-Duché de Luxembourg et la Confédération suisse en vue d'éviter les doubles impositions en matière d'impôts sur le revenu et sur la fortune

(28)  Oriģināls franču valodā: “
  En vue de bénéficier de ces exonérations au Luxembourg, la société [McD Europe] doit annuellement apporter la preuve que ces revenus et biens ont été déclarés et soumis aux impôts respectivement en Suisse et aux Etats-Unis.
  ”

28

En vue de bénéficier de ces exonérations au Luxembourg, la société [McD Europe] doit annuellement apporter la preuve que ces revenus et biens ont été déclarés et soumis aux impôts respectivement en Suisse et aux Etats-Unis.

(29)  Pieprasījuma pārskatīt nodokļu nolēmumu 3. lpp.

29

(30)  Pieprasījuma pārskatīt nodokļu nolēmumu 3. lpp.

30

(31)  Pieprasījuma pārskatīt nodokļu nolēmumu 4. lpp.

31

(32)  
  Tribunal administratif du Grand-Duché de Luxembourg, Jugement du 3 décembre 2001, no. 12831 du rôle followed by Cour administrative du Grand-Duché de Luxembourg, Jugement du 23 avril 2002, no. 14442c du rôle.

32

Tribunal administratif du Grand-Duché de Luxembourg, Jugement du 3 décembre 2001, no

o

(33)  
  Convention entre la France et le Grand-duché de Luxembourg tendant à éviter les doubles impositions et à établir des règles d'assistance administrative réciproque en matière d'impôts sur le revenu et sur la fortune du 1er avril 1958.

33

Convention entre la France et le Grand-duché de Luxembourg tendant à éviter les doubles impositions et à établir des règles d'assistance administrative réciproque en matière d'impôts sur le revenu et sur la fortune du 1er

(34)  Lai secinātu, ka ASV franšīzes filiāle veic pastāvīgu darījumdarbību ar konkrētas filiāles starpniecību, papildus darījumdarbības apraksta sniegšanai nodokļu konsultants atsaucas uz šādiem kritērijiem: filiāle īrē biroja telpu, kas ļauj tai veikt savas darbības konkrētā darījumdarbības vietā; filiālei ir pieejami pakalpojumi, tai ir filiāles vadītājs un “citi darbinieki”; filiālei ir oficiālas tiesības izmantot telpas; paredzams, ka biroja telpas būs filiāles rīcībā ilgstoši; filiāle maksā gada maksu izīrētājam; filiāle tiks oficiāli reģistrēta ASV; tai ir savs bankas konts, un McD Europe uztur atsevišķus ASV franšīzes filiāles finanšu pārskatus; personāls veiks savu darbu galvenokārt filiāles birojā; filiāles veidlapa; filiāle maksās gada maksu par filiāles vadītāja pakalpojumiem; visas iepriekš minētās izmaksas ir iekļautas filiāles pārskatos.

34

McD Europe

(35)  Pieprasījuma pārskatīt nodokļu nolēmumu 8. lpp.

35

(36)  Pieprasījuma pārskatīt nodokļu nolēmumu 8. lpp.

36

(37)  LIR 163. panta 1. punkts: “
  L'impôt sur le revenu des collectivités frappe le revenu imposable réalisé par le contribuable pendant l'année du calendrier.
  ”

37

L'impôt sur le revenu des collectivités frappe le revenu imposable réalisé par le contribuable pendant l'année du calendrier.

(38)  Luksemburgas uzņēmumu ienākuma nodokli veido uzņēmumu peļņas nodoklis (“
  impôt sur le revenu des collectivités
  ” jeb “
  IRC
  ”), kura procentu likme ir 21 %, un – uzņēmumiem, kuru darījumdarbības vieta atrodas Luksemburgas pilsētā, – pašvaldības nodoklis par komercuzņēmumu ienākumiem (“
  impôt commercial
  ”), kura procentu likme ir 6,75 %. Papildus 21 % nodokļa likmei ir 5 % papildnodoklis nodarbinātības fondam, ko aprēķina no IRC. Solidaritātes papildnodokli 2012. gadā palielināja no 5 % līdz 7 %, kas stājās spēkā no 2013. taksācijas gada. Ņemot vērā 2013. taksācijas gadam ieviestās izmaiņas, ienākuma nodokļa kopējā likme uzņēmumiem, kuru darījumdarbības vieta atrodas Luksemburgas pilsētā, ir palielinājusies no 28,80 % līdz 29,22 %. Papildus tam Luksemburgas uzņēmumiem uzliek gada neto īpašuma nodokli, kura likme ir 0,5 % no uzņēmuma pasaules mēroga neto vērtības katra gada 1. janvārī.

38

impôt sur le revenu des collectivités

IRC

impôt commercial

IRC

(39)  
  LIR 162. pantā ir teikts: “
  1. Les dispositions du titre Ier de la présente loi sont applicables pour la détermination du revenu imposable et des revenus nets qui le composent, pour la détermination du bénéfice de cession ou de liquidation et pour la déclaration, l'établissement et la perception de l'impôt, à moins qu'il n'en soit autrement disposé ci-après ou que l'application de ces dispositions ne se justifie pas, eu égard à la nature spéciale des organismes à caractère collectif. 2. En exécution de l'alinéa qui précède, un règlement grand-ducal spécifiera les dispositions applicables aux organismes à caractère collectif.
  ”

39

LIR

1. Les dispositions du titre Ier de la présente loi sont applicables pour la détermination du revenu imposable et des revenus nets qui le composent, pour la détermination du bénéfice de cession ou de liquidation et pour la déclaration, l'établissement et la perception de l'impôt, à moins qu'il n'en soit autrement disposé ci-après ou que l'application de ces dispositions ne se justifie pas, eu égard à la nature spéciale des organismes à caractère collectif. 2. En exécution de l'alinéa qui précède, un règlement grand-ducal spécifiera les dispositions applicables aux organismes à caractère collectif.

(40)  
  Règlement grand-ducal du 3 décembre 1969 portant exécution de l'article 162:
  “
  Les dispositions du titre I de la loi du 4 décembre 1967 concernant l'impôt sur le revenu qui sont applicables en vertu de l'article 162 de la même loi pour l'imposition des organismes à caractère collectif visés par le titre II de cette loi sont spécifiée à la liste annexée au présent règlement dont elle fait partie intégrante.”

40

Règlement grand-ducal du 3 décembre 1969 portant exécution de l'article 162:

Les dispositions du titre I de la loi du 4 décembre 1967 concernant l'impôt sur le revenu qui sont applicables en vertu de l'article 162 de la même loi pour l'imposition des organismes à caractère collectif visés par le titre II de cette loi sont spécifiée à la liste annexée au présent règlement dont elle fait partie intégrante

(41)  
  Steueranpassungsgesetz vom 16. Oktober 1934, Rgesetzbl. I S. 925) (turpmāk “
  StAnpG
  ”). Oriģinālajā (vācu valodas) versijā 16. panta 1. punktā ir noteikts: “
  Betriebsstätte im Sinn der Steuergesetze ist jede feste örtliche Anlage oder Einrichtung, die der Ausübung des Betriebs eines stehenden Gewerbes dient.”

41

Steueranpassungsgesetz vom 16. Oktober 1934, Rgesetzbl.

StAnpG

Betriebsstätte im Sinn der Steuergesetze ist jede feste örtliche Anlage oder Einrichtung, die der Ausübung des Betriebs eines stehenden Gewerbes dient

(42)  Amerikas Savienoto Valstu valdības un Luksemburgas Lielhercogistes valdības Konvencija par nodokļu dubultās uzlikšanas un nodokļu nemaksāšanas novēršanu attiecībā uz ienākuma un kapitāla nodokļiem, parakstīta 1996. gada 3. aprīlī.

42

(43)  
  Loi du 5 mars 1999 portant approbation de la Convention entre le Gouvernement du Grand-Duché de Luxembourg et le Gouvernement des Etats-Unis d'Amérique tendant à éviter les doubles impositions et à prévenir la fraude fiscale en matière d'impôts sur le revenu et sur la fortune, signée à Luxembourg, le 3 avril 1996, telle qu'elle a été modifiée par l'échange de lettres entre les deux Gouvernements du 28 août 1996, Journal Officiel du Grand-Duché du Luxembourg, 16 mars 1999, A – No25. Likumā tika veikti grozījumi 2010. gadā ar Loi du 31 mars 2010 portant approbation des conventions fiscales et prévoyant la procédure y applicable en matière d'échange de renseignements sur demande, Journal Officiel du Grand-Duché du Luxembourg, A – No51, 6 avril 2010.

43

Loi du 5 mars 1999 portant approbation de la Convention entre le Gouvernement du Grand-Duché de Luxembourg et le Gouvernement des Etats-Unis d'Amérique tendant à éviter les doubles impositions et à prévenir la fraude fiscale en matière d'impôts sur le revenu et sur la fortune, signée à Luxembourg, le 3 avril 1996, telle qu'elle a été modifiée par l'échange de lettres entre les deux Gouvernements du 28 août 1996, Journal Officiel du Grand-Duché du Luxembourg, 16 mars 1999, A – No

Loi du 31 mars 2010 portant approbation des conventions fiscales et prévoyant la procédure y applicable en matière d'échange de renseignements sur demande, Journal Officiel du Grand-Duché du Luxembourg, A – No

(44)  Bieži tos dēvē arī par “nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumiem” vai “nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvencijām”.

44

(45)  ESAO un Eiropas Padomes 2011. gada Konvencija par savstarpēju administratīvo palīdzību nodokļu jomā.

45

(46)  Ir divas galvenās nodokļu paraugkonvencijas, lai līgumslēdzējas valstis varētu vienoties par precīziem nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līguma noteikumiem: Apvienoto Nāciju Organizācijas nodokļu paraugkonvencija un ESAO nodokļu paraugkonvencija. Pirmā ESAO nodokļu paraugkonvencija tika publicēta 1958. gadā, un kopš tā laika tā tiek regulāri pārskatīta un atjaunināta. ESAO nodokļu paraugkonvenciju papildina komentāri par ESAO nodokļu paraugkonvenciju, kuros ir paskaidroti un interpretēti ESAO nodokļu paraugkonvencijas noteikumi un kuri tiek regulāri atjaunināti un pārskatīti. ESAO komentāros ir sniegti arī dažu valstu apsvērumi par konkrētiem nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu aspektiem un par to, kā šīs valstis interpretē dažus nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu pantus saskaņā ar saviem valsts tiesību aktiem.

46

(47)  Tā dēvētā “pārejas klauzula” ļauj vienai līgumslēdzējai valstij vienpusēji mainīt nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas metodi, ja otra līgumslēdzēja valsts piemēro līgumu vai valsts tiesību aktus, lai atbrīvotu noteiktus ienākumus vai kapitālu no nodokļa vai lai samazinātu dividendēm, procentiem vai autoratlīdzībai uzliekamā nodokļa likmes.

47

(48)  Kredītmetodes – kas piemērota ar vienpusēju vai divpusēju nodokļu līgumu – būtiskākā iezīme ir tā, ka rezidences valsts izskata ārvalstu ienākumiem uzlikto nodokli, ko tās rezidenti samaksā izcelsmes valsts budžetā, atbilstīgi konkrētiem tiesību aktos paredzētiem ierobežojumiem, it kā tas būtu pašai rezidences valstij samaksāts ienākuma nodoklis. Ja ārvalstu nodokļa likme ir zemāka nekā iekšzemes likme, rezidences valstī jāmaksā tikai tā daļa iekšzemes nodokļa, kas pārsniedz ārvalstu nodokli. Ja ārvalstu nodoklis ir lielāks, rezidences valsts neiekasē nodokli. Faktisko kopējo nodokļu slogu veido lielākais nodoklis – proti, vai nu iekšzemes nodoklis, vai ārvalstu nodoklis.

48

(49)  Skatīt 43. apsvērumu. Pirmkārt, Francijas Conseil d'Etat
  1994. gada 18. marta lēmumā Francijai tika liegtas tiesības aplikt ar nodokli Luksemburgas uzņēmuma kapitāla pieaugumu no Francijā esoša nekustamā īpašuma pārdošanas, pamatojoties uz to, ka nekustamā īpašuma īpašumtiesības pašas par sevi neveido pastāvīgu pārstāvniecību, kas atrodas Francijā, un ka minētos komerciālos ienākumus varētu aplikt ar nodokli Francijā tikai tad, ja tos varētu attiecināt uz pastāvīgu pārstāvniecību Francijā. Pēc šā lēmuma Luksemburga mēģināja Luksemburgā aplikt ar nodokli ienākumus un kapitāla pieaugumu, ko guva Luksemburgas uzņēmumi un kas radās no Francijā esoša nekustamā īpašuma. Tomēr La Coasta spriedumā Luksemburgas administratīvajai tiesai bija pretējs viedoklis, un tā pieņēma lēmumu, ka Francijas un Luksemburgas nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgums piešķīra tiesības aplikt ar nodokli ienākumus no nekustamā īpašuma valstī, kurā šis nekustamais īpašums faktiski atrodas – šajā gadījumā Francijā.

49

Conseil d'Etat

La Coasta

(50)  
  ESAO nodokļu paraugkonvencija ir paraugs valstīm, kas noslēdz divpusējas nodokļu konvencijas, un tai ir būtiska nozīme ar nodokļiem saistītu šķēršļu novēršanā tirdzniecības un ieguldījumu jomā. Tā ir pamats sarunām un divpusēju nodokļu līgumu piemērošanai starp valstīm un paredzēta uzņēmumu atbalstam, vienlaikus palīdzot novērst nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. ESAO nodokļu paraugkonvencija ir arī līdzeklis, kas rada vienotu pamatu biežāko problēmu risināšanai starptautiskās nodokļu dubultās uzlikšanās jomā.

50

ESAO nodokļu paraugkonvencija

(51)  2014. gada rudenī tika nopludināti un publicēti internetā (Luxleaks lieta) vairāk nekā 500 nolēmumi, jo īpaši tie, kurus bija saņēmis PwC.

51

Luxleaks

PwC

(52)  Skatīt lietu C-399/08 P, Komisija/Deutsche Post, ECLI:EU:C:2010:481, 39. punkts, un tajā citēto judikatūru.

52

Deutsche Post

(53)  Skatīt lietu C-399/08 P, Komisija/Deutsche Post, ECLI:EU:C:2010:481, 38. punkts, un tajā citēto judikatūru.

53

Deutsche Post

(54)  Skatīt Komisijas paziņojumu par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktā minēto valsts atbalsta jēdzienu (“paziņojums par atbalsta jēdzienu”) (OV C 262, 19.7.2016., 1. lpp.), 67. punktu un citēto judikatūru.

54

(55)  Skatīt lietu 173/73 Itālija/Komisija, ECLI:EU:C:1974:71, 13. punkts.

55

(56)  Skatīt lietu C-66/02 Itālija/Komisija, ECLI:EU:C:2005:768, 78. punktu; lietu C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze un citi, ECLI:EU:C:2006:8, 132. punkts; lietu C-522/13 Ministerio de Defensa un Navantia, ECLI:EU:C:2014:2262, 21.–31. punkts.

56

Cassa di Risparmio di Firenze un citi,

Ministerio de Defensa

Navantia

(57)  Skatīt apvienotās lietas C-78/08 līdz C-80/08, Paint Graphos un citi, ECLI:EU:C:2011:550.

57

Paint Graphos

(58)  Skatīt apvienotās lietas C-78/08 līdz C-80/08, Paint Graphos un citi, ECLI:EU:C:2011:550, 65. punktu.

58

Paint Graphos

(59)  Lēmuma par procedūras sākšanu 84. apsvērums.

59

(60)  Lēmuma par procedūras sākšanu 91. apsvērums.

60

(61)  Skatīt 44. apsvērumu.

61

(62)  Pieprasījuma pārskatīt nodokļu nolēmumu 8. lpp.

62

(63)  Skatīt 70., 71., 76. un 92. apsvērumu.

63

(64)  Skatīt 92. apsvērumu.

64

(65)  Skatīt 72. apsvērumu.

65

(66)  Skatīt ESAO publikāciju The Application of the OECD Model Tax Convention to Partnerships (ESAO nodokļu paraugkonvencijas piemērošana partnerībām), Issues in International Taxation 6. izdevums (1999. gads) (turpmāk “1999. gada ziņojums”), 116. punkts.

66

The Application of the OECD Model Tax Convention to Partnerships

Issues in International Taxation

(67)  Varbūtēja nodokļu dubultā uzlikšana rodas situācijās, kad izcelsmes valstij ir skaidras tiesības uzlikt nodokli ienākumu pozīcijai saskaņā ar nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu, bet tā izvēlas neizmantot šīs tiesības saskaņā ar savas valsts nodokļu likumiem.

67

(68)  ESAO komentāra par nodokļu paraugkonvenciju (2000. gads) 32.6. punktā ir norādīts: “Frāze “saskaņā ar šīs konvencijas noteikumiem var aplikt ar nodokli” ir jāinterpretē arī attiecībā uz iespējamiem nodokļu dubultās neuzlikšanas gadījumiem, kas var rasties saskaņā ar 23.A pantu. Ja izcelsmes valsts uzskata, ka konvencijas noteikumi neļauj tai aplikt ar nodokli ienākumu vai kapitāla pozīciju, ko tai citādi būtu bijušas tiesības aplikt ar nodokli, rezidences valstij 23. A panta 1. punkta piemērošanas vajadzībām būtu jāuzskata, ka izcelsmes valsts varētu neaplikt ar nodokli ienākumu pozīciju saskaņā ar konvencijas noteikumiem pat tad, ja rezidences valsts būtu piemērojusi konvenciju citādi, lai tai būtu tiesības aplikt ar nodokli minētos ienākumus, ja tā būtu bijusi izcelsmes valsts vietā. Tādējādi saskaņā ar 1. punktu rezidences valstij nav jāatbrīvo no nodokļa ienākumu pozīcija – tas atbilst 23. panta pamatfunkcijai novērst nodokļu dubultu uzlikšanu.”

68

(69)  1999. gada ziņojums, 94. punkts.

69

(70)  1999. gada ziņojums, 105. punkts.

70

(71)  1999. gada ziņojums, 109. punkts, kas skan šādi: “Ja izcelsmes valsts uzskata, ka konvencijas noteikumi neļauj tai aplikt ar nodokli ienākumu pozīciju, ko tā citādi būtu aplikusi ar nodokli, rezidences valstij saskaņā ar [23. A panta] 1. punktu nav jāatbrīvo no nodokļa attiecīgā ienākumu pozīcija [..].”

71

(72)  ESAO nodokļu paraugkonvencijas 23.A panta 4. punkts: “1. punkta noteikumi neattiecas uz ienākumiem, ko guvis līgumslēdzējas valsts rezidents, vai kapitālu, kas tam pieder, ja otra līgumslēdzēja valsts piemēro konvencijas noteikumus, lai atbrīvotu no nodokļa šādus ienākumus vai kapitālu, vai piemēro 10. vai 11. panta 2. punkta noteikumus šādiem ienākumiem.”

72

(73)  1999. gada ziņojums, 108. punkts.

73

(74)  Skatīt 70. apsvērumu.

74

(75)  Skatīt 91. apsvērumu.

75

(76)  2014. gada rudenī tika nopludināti un publicēti internetā vairāk nekā 500 nolēmumi, jo īpaši tie, kurus bija saņēmis PwC.

76

PwC

(77)  
  McDonald's ir izskatījis šajā saistībā publicētos progresīvos nodokļu līgumus un ir konstatējis 25 situācijas, kurās Luksemburgas nodokļu dienesti apstiprināja, ka Luksemburgā saskaņā ar attiecīgo nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumu netika aplikta ar nodokli uz ārvalstu pastāvīgo pārstāvniecību attiecināma darījumdarbības peļņa. Pastāvīgās pārstāvniecības atradās šādās jurisdikcijās: Francijā, Vācijā, Honkongā, Islandē, Īrijā, Japānā, Nīderlandē, Šveicē, Apvienotajā Karalistē, Vjetnamā un Amerikas Savienotajās Valstīs. Nevienā no progresīvajiem nodokļu līgumiem nav paredzēts nosacījums par pastāvīgas pārstāvniecības darījumdarbības peļņas aplikšanu ar nodokli.

77

McDonald's

---

| 23.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/40 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/40

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/1253

(2019. gada 22. jūlijs)

par izmēģinājuma projektu, ar kuru, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu, īsteno administratīvās sadarbības noteikumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2001/470/EK, ar ko izveido Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1024/2012 par administratīvo sadarbību, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu, un ar ko atceļ Komisijas Lēmumu 2008/49/EK (“IMI regula”) (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (ES) Nr. 1024/2012 izveidotā Iekšējā tirgus informācijas sistēma (“IMI”) ir lietojumprogramma, kas pieejama, izmantojot internetu, un ko Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādājusi, lai, nodrošinot centralizētu saziņas mehānismu pārrobežu informācijas apmaiņas veicināšanai un savstarpējas palīdzības sniegšanai, palīdzētu tām praksē īstenot Savienības tiesību aktos paredzētas informācijas apmaiņas prasības. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (ES) Nr. 1024/2012 izveidotā Iekšējā tirgus informācijas sistēma (“IMI”) ir lietojumprogramma, kas pieejama, izmantojot internetu, un ko Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādājusi, lai, nodrošinot centralizētu saziņas mehānismu pārrobežu informācijas apmaiņas veicināšanai un savstarpējas palīdzības sniegšanai, palīdzētu tām praksē īstenot Savienības tiesību aktos paredzētas informācijas apmaiņas prasības.

| (2) | Padomes Lēmumā 2001/470/EK (2) ir noteikti dalībvalstu izraudzīto kontaktpunktu sadarbības pienākumi. Lai iespējami drīzāk un efektīvāk atbildētu uz sadarbības pieprasījumiem, kontaktpunktiem saziņā jāizmanto vispiemērotākie pieejamie tehniskie līdzekļi. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Lēmumā 2001/470/EK (2) ir noteikti dalībvalstu izraudzīto kontaktpunktu sadarbības pienākumi. Lai iespējami drīzāk un efektīvāk atbildētu uz sadarbības pieprasījumiem, kontaktpunktiem saziņā jāizmanto vispiemērotākie pieejamie tehniskie līdzekļi.

| (3) | Saskaņā ar Lēmuma 2001/470/EK 8. panta 3. punktu Komisija glabā drošu, ierobežotas piekļuves elektronisko reģistru, kura pamatā ir kontaktpunktu sniegtā informācija. IMI ļauj izpildīt šo pienākumu, jo dod iespēju kompetentajām iestādēm apstrādāt sadarbības pieprasījumus un atbildes. Šādiem pieprasījumiem būtu jāattiecas uz piekļuvi ārvalstu tiesību aktiem un Savienības instrumentiem, kas saistīti ar sadarbību civillietās un komerclietās saistībā ar pierādījumu apkopošanu un dokumentu oficiālu nodošanu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Lēmuma 2001/470/EK 8. panta 3. punktu Komisija glabā drošu, ierobežotas piekļuves elektronisko reģistru, kura pamatā ir kontaktpunktu sniegtā informācija. IMI ļauj izpildīt šo pienākumu, jo dod iespēju kompetentajām iestādēm apstrādāt sadarbības pieprasījumus un atbildes. Šādiem pieprasījumiem būtu jāattiecas uz piekļuvi ārvalstu tiesību aktiem un Savienības instrumentiem, kas saistīti ar sadarbību civillietās un komerclietās saistībā ar pierādījumu apkopošanu un dokumentu oficiālu nodošanu.

| (4) | IMI varētu būt iedarbīgs rīks, ar ko īstenot Lēmumā 2001/470/EK paredzētos noteikumus par sadarbību. Tāpēc ir nepieciešams īstenot izmēģinājuma projektu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1024/2012 4. pantā. |
| --- | --- |

(4)

IMI varētu būt iedarbīgs rīks, ar ko īstenot Lēmumā 2001/470/EK paredzētos noteikumus par sadarbību. Tāpēc ir nepieciešams īstenot izmēģinājuma projektu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1024/2012 4. pantā.

| (5) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalījās Lēmuma 2001/470/EK pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. Šā iemesla dēļ termins “dalībvalsts” būtu jāsaprot kā visas dalībvalstis, izņemot Dāniju. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalījās Lēmuma 2001/470/EK pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. Šā iemesla dēļ termins “dalībvalsts” būtu jāsaprot kā visas dalībvalstis, izņemot Dāniju.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2012 4. panta 2. punktu Komisijai jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei izmēģinājuma projekta rezultātu izvērtējums. Ir lietderīgi noteikt datumu, līdz kuram šāds izvērtējums būtu jāiesniedz. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2012 4. panta 2. punktu Komisijai jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei izmēģinājuma projekta rezultātu izvērtējums. Ir lietderīgi noteikt datumu, līdz kuram šāds izvērtējums būtu jāiesniedz.

| (7) | Informācijai par statistiku attiecībā uz sadarbības pieprasījumiem un atbildēm, ko Komisija sniedz saskaņā ar Lēmuma 2001/470/EK 8. panta 4. punktu, būtu jāaptver IMI izmantošana izmēģinājuma projektā. |
| --- | --- |

(7)

Informācijai par statistiku attiecībā uz sadarbības pieprasījumiem un atbildēm, ko Komisija sniedz saskaņā ar Lēmuma 2001/470/EK 8. panta 4. punktu, būtu jāaptver IMI izmantošana izmēģinājuma projektā.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (ES) Nr. 1024/2012 24. pantu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (ES) Nr. 1024/2012 24. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Izmēģinājuma projekts

Attiecībā uz Lēmuma 2001/470/EK 5. panta 2. punkta b) līdz e) apakšpunktu un 8. pantu veic izmēģinājuma projektu, kura nolūks ir novērtēt, vai Iekšējā tirgus informācijas sistēma (“IMI”) būtu iedarbīgs rīks minētajos pantos paredzēto administratīvās sadarbības noteikumu īstenošanai.

IMI

2. pants

Kompetentās iestādes

Izmēģinājuma projekta vajadzībām par kompetentajām iestādēm uzskata kontaktpunktus, kas minēti Lēmuma 2001/470/EK 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā.

Šajā lēmumā termins “dalībvalsts” nozīmē visas dalībvalstis, izņemot Dāniju.

3. pants

Administratīvā sadarbība starp kompetentajām iestādēm

Sadarbības nolūkos, kas sīki aprakstīti Lēmuma 2001/470/EK 5. panta 2. punkta b) līdz e) apakšpunktā un 8. pantā, IMI nodrošina šādas galvenās tehniskās funkcijas:

IMI

| a) | stabilai sadarbībai vajadzīgās informācijas pieprasījuma nosūtīšana; |
| --- | --- |

a)

stabilai sadarbībai vajadzīgās informācijas pieprasījuma nosūtīšana;

| b) | atbildēšana uz pieprasījumiem; |
| --- | --- |

b)

atbildēšana uz pieprasījumiem;

| c) | sadarbības pieprasījumu apstrādes koordinācijas atvieglošana attiecīgajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

c)

sadarbības pieprasījumu apstrādes koordinācijas atvieglošana attiecīgajā dalībvalstī.

4. pants

Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla civillietās un komerclietās nozīme

Komisija apspriežas ar Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu par šādiem jautājumiem:

| a) | Savienības instrumenti, kuri attiecas uz sadarbību civillietās un komerclietās un par kuriem izmēģinājuma projektā apmainās ar informāciju; |
| --- | --- |

a)

Savienības instrumenti, kuri attiecas uz sadarbību civillietās un komerclietās un par kuriem izmēģinājuma projektā apmainās ar informāciju;

| b) | izmēģinājuma projektā apmaināmo datu struktūra un kategorijas; |
| --- | --- |

b)

izmēģinājuma projektā apmaināmo datu struktūra un kategorijas;

| c) | IMI ieviešamās veidlapas informācijas pieprasījumiem un attiecīgajām atbildēm; |
| --- | --- |

c)

IMI ieviešamās veidlapas informācijas pieprasījumiem un attiecīgajām atbildēm;

IMI

| d) | izmēģinājuma projekta izvērtēšana pirms izvērtējuma iesniegšanas Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

d)

izmēģinājuma projekta izvērtēšana pirms izvērtējuma iesniegšanas Eiropas Parlamentam un Padomei.

5. pants

Statistikas datu apmaiņa

Komisija šā lēmuma vajadzībām sniedz Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklam statistiku un informāciju par IMI lietošanu un izmēģinājuma projekta darbību.

IMI

6. pants

Izvērtēšana

Regulas (ES) Nr. 1024/2012 4. panta 2. punktā minēto izmēģinājuma projekta rezultātu izvērtējumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2023. gada 30. jūnijam.

7. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Briselē, 2019. gada 22. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 316, 14.11.2012., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2001. gada 28. maija Lēmums 2001/470/EK, ar ko izveido Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās (OV L 174, 27.6.2001., 25. lpp.).

2

---

| 23.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/43 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/43

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/1254

(2019. gada 22. jūlijs)

par saskaņotajiem rotaļlietu drošuma standartiem, kas izstrādāti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/48/EK īstenošanas vajadzībām

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (1), un jo īpaši tās 10. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/48/EK (2) 13. pantu rotaļlietas, kas atbilst tiem saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem atsauces publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, jāprezumē par atbilstīgām minētajos standartos vai to daļās iekļautajām prasībām, kas noteiktas minētās direktīvas 10. pantā un II pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/48/EK (2) 13. pantu rotaļlietas, kas atbilst tiem saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem atsauces publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, jāprezumē par atbilstīgām minētajos standartos vai to daļās iekļautajām prasībām, kas noteiktas minētās direktīvas 10. pantā un II pielikumā.

| (2) | Ar 2009. gada 9. jūlija vēstuli M/445 Komisija lūdza Eiropas Standartizācijas komiteju (CEN) un Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komiteju (Cenelec) Direktīvas 2009/48/EK īstenošanas vajadzībām izstrādāt jaunus un pārskatīt spēkā esošos saskaņotos standartus. Direktīvas 2009/48/EK II pielikuma I daļas 11. punktā ir noteiktas īpašas drošuma prasības attiecībā uz darbības rotaļlietām. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2009. gada 9. jūlija vēstuli M/445 Komisija lūdza Eiropas Standartizācijas komiteju (CEN) un Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komiteju (Cenelec) Direktīvas 2009/48/EK īstenošanas vajadzībām izstrādāt jaunus un pārskatīt spēkā esošos saskaņotos standartus. Direktīvas 2009/48/EK II pielikuma I daļas 11. punktā ir noteiktas īpašas drošuma prasības attiecībā uz darbības rotaļlietām.

| (3) | Batuti ir mājas apstākļiem paredzētas rotaļlietas, kuru atbalsta struktūra lietošanas laikā paliek nekustīga un kuras galvenokārt domātas bērniem lēkāšanai. Tāpēc tās ir darbības rotaļlietas Direktīvas 2009/48/EK 3. panta 21. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(3)

Batuti ir mājas apstākļiem paredzētas rotaļlietas, kuru atbalsta struktūra lietošanas laikā paliek nekustīga un kuras galvenokārt domātas bērniem lēkāšanai. Tāpēc tās ir darbības rotaļlietas Direktīvas 2009/48/EK 3. panta 21. punkta nozīmē.

| (4) | Pamatojoties uz 2009. gada 9. jūlija prasījumu M/445, CEN pārskatīja saskaņoto standartu EN 71-14:2014+A1:2017 par mājas apstākļiem paredzētajiem batutiem – atsauce uz šo standartu ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3) –, lai nodrošinātu, ka droši ir arī iezemētie (ieraktie) batuti, kurus tirgū laiž aizvien vairāk. Iznākumā tika pieņemts saskaņotais standarts EN 71-14:2018 par mājas apstākļiem paredzētajiem batutiem. |
| --- | --- |

(4)

Pamatojoties uz 2009. gada 9. jūlija prasījumu M/445, CEN pārskatīja saskaņoto standartu EN 71-14:2014+A1:2017 par mājas apstākļiem paredzētajiem batutiem – atsauce uz šo standartu ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3) –, lai nodrošinātu, ka droši ir arī iezemētie (ieraktie) batuti, kurus tirgū laiž aizvien vairāk. Iznākumā tika pieņemts saskaņotais standarts EN 71-14:2018 par mājas apstākļiem paredzētajiem batutiem.

| (5) | Komisija kopā ar CEN ir novērtējusi, vai CEN izstrādātais saskaņotais standarts EN 71-14:2018 par mājas apstākļiem paredzētajiem batutiem atbilst 2009. gada 9. jūlija prasījumam M/445. |
| --- | --- |

(5)

Komisija kopā ar CEN ir novērtējusi, vai CEN izstrādātais saskaņotais standarts EN 71-14:2018 par mājas apstākļiem paredzētajiem batutiem atbilst 2009. gada 9. jūlija prasījumam M/445.

| (6) | Saskaņotais standarts EN 71-14:2018 atbilst tā aptvertajām prasībām, kuras noteiktas Direktīvā 2009/48/EK. Tāpēc Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī jāpublicē atsauce uz šo standartu. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņotais standarts EN 71-14:2018 atbilst tā aptvertajām prasībām, kuras noteiktas Direktīvā 2009/48/EK. Tāpēc Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī jāpublicē atsauce uz šo standartu.

| (7) | Saskaņotais standarts EN 71-14:2018 aizstāj saskaņoto standartu EN 71-14:2014+A1:2017. Tāpēc no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša jāatsauc atsauce uz aizstāto standartu. Lai rotaļlietu ražotājiem dotu pietiekami ilgu laiku savas produkcijas pielāgošanai pārskatītajām specifikācijām, kas iekļautas saskaņotajā standartā EN 71-14:2018, atsauce uz saskaņoto standartu EN 71-14:2014+A1:2017 jāatsauc zināmu laiku vēlāk. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņotais standarts EN 71-14:2018 aizstāj saskaņoto standartu EN 71-14:2014+A1:2017. Tāpēc no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša jāatsauc atsauce uz aizstāto standartu. Lai rotaļlietu ražotājiem dotu pietiekami ilgu laiku savas produkcijas pielāgošanai pārskatītajām specifikācijām, kas iekļautas saskaņotajā standartā EN 71-14:2018, atsauce uz saskaņoto standartu EN 71-14:2014+A1:2017 jāatsauc zināmu laiku vēlāk.

| (8) | No dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēta atsauce uz saskaņoto standartu, tāda standarta ievērošana ļauj prezumēt atbilstību attiecīgajām Savienības saskaņošanas tiesību aktos izvirzītajām būtiskajām prasībām. Tādēļ šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(8)

No dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēta atsauce uz saskaņoto standartu, tāda standarta ievērošana ļauj prezumēt atbilstību attiecīgajām Savienības saskaņošanas tiesību aktos izvirzītajām būtiskajām prasībām. Tādēļ šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē atsauci uz šā lēmuma I pielikumā norādītajiem saskaņotajiem rotaļlietu drošuma standartiem, kas izstrādāti Direktīvas 2009/48/EK īstenošanas vajadzībām.

2. pants

Ar šo, sākot no dienas, kas noteikta šā lēmuma II pielikumā, atsauc Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto atsauci uz minētajā pielikumā norādītajiem saskaņotajiem rotaļlietu drošuma standartiem, kas izstrādāti Direktīvas 2009/48/EK īstenošanas vajadzībām.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2019. gada 22. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Direktīva 2009/48/EK par rotaļlietu drošumu (OV L 170, 30.6.2009., 1. lpp.).

2

(3)  
  OV C 282, 10.8.2018., 3. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

| Nr. | Atsauce uz standartu |
| --- | --- |
| 1. | EN 71-14:2018 Rotaļlietu drošums. 14. daļa. Mājas apstākļiem paredzētie batuti |

Nr.

Atsauce uz standartu

1.

EN 71-14:2018 Rotaļlietu drošums. 14. daļa. Mājas apstākļiem paredzētie batuti

---

II PIELIKUMS

| Nr. | Atsauce uz standartu | Atsaukšanas diena |
| --- | --- | --- |
| 1. | EN 71-14:2014+A1:2017 Rotaļlietu drošums. 14. daļa. Mājas apstākļiem paredzētie batuti | 2020. gada 22. janvāris |

Nr.

Atsauce uz standartu

Atsaukšanas diena

1.

EN 71-14:2014+A1:2017 Rotaļlietu drošums. 14. daļa. Mājas apstākļiem paredzētie batuti

2020. gada 22. janvāris

---