# Uradni list L 184/2019

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 184 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6210. julij 2019 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 184

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6210. julij 2019

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2019/1172 z dne 6. junija 2019 o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi nekaterih določb Sporazuma med Evropsko unijo in Kneževino Lihtenštajn o uporabi nekaterih določb Sklepa Sveta 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, Sklepa Sveta 2008/616/PNZ o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, in Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ ter Okvirnega sklepa Sveta 2009/905/PNZ o akreditaciji izvajalcev forenzičnih dejavnosti, ki opravljajo laboratorijske dejavnosti | 1 |
| | | Sporazum med Evropsko unijo in Kneževino Lihtenštajn o uporabi nekaterih določb Sklepa Sveta 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, Sklepa Sveta 2008/616/PNZ o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, in Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ ter Okvirnega sklepa Sveta 2009/905/PNZ o akreditaciji izvajalcev forenzičnih dejavnosti, ki opravljajo laboratorijske dejavnosti | 3 |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1173 z dne 2. julija 2019 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Ayrshire New Potatoes/Ayrshire Earlies (ZGO)) | 11 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1174 z dne 9. julija 2019 o določitvi zgornjih mej proračuna za leto 2019 za nekatere sheme neposrednih podpor iz Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta | 12 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1175 z dne 9. julija 2019 o potrditvi prostovoljnega sistema Okrogla miza o trajnostnem rdečem palmovem olju (Roundtable on Sustainable Palm Oil RED) za dokazljivo skladnost s trajnostnimi merili iz direktiv 98/70/ES in 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta | 21 |
| | | NOTRANJI AKTI IN POSLOVNIKI |
| | * | Poslovnik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Marec 2019 | 23 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Sklep Sveta (EU) 2019/1172 z dne 6. junija 2019 o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi nekaterih določb Sporazuma med Evropsko unijo in Kneževino Lihtenštajn o uporabi nekaterih določb Sklepa Sveta 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, Sklepa Sveta 2008/616/PNZ o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, in Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ ter Okvirnega sklepa Sveta 2009/905/PNZ o akreditaciji izvajalcev forenzičnih dejavnosti, ki opravljajo laboratorijske dejavnosti

1

Sporazum med Evropsko unijo in Kneževino Lihtenštajn o uporabi nekaterih določb Sklepa Sveta 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, Sklepa Sveta 2008/616/PNZ o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, in Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ ter Okvirnega sklepa Sveta 2009/905/PNZ o akreditaciji izvajalcev forenzičnih dejavnosti, ki opravljajo laboratorijske dejavnosti

3

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1173 z dne 2. julija 2019 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Ayrshire New Potatoes/Ayrshire Earlies (ZGO))

11

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1174 z dne 9. julija 2019 o določitvi zgornjih mej proračuna za leto 2019 za nekatere sheme neposrednih podpor iz Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

12

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1175 z dne 9. julija 2019 o potrditvi prostovoljnega sistema Okrogla miza o trajnostnem rdečem palmovem olju (Roundtable on Sustainable Palm Oil RED) za dokazljivo skladnost s trajnostnimi merili iz direktiv 98/70/ES in 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta

21

NOTRANJI AKTI IN POSLOVNIKI

*

Poslovnik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Marec 2019

23

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 10.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 184/1

---

SKLEP SVETA (EU) 2019/1172

z dne 6. junija 2019

o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi nekaterih določb Sporazuma med Evropsko unijo in Kneževino Lihtenštajn o uporabi nekaterih določb Sklepa Sveta 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, Sklepa Sveta 2008/616/PNZ o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, in Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ ter Okvirnega sklepa Sveta 2009/905/PNZ o akreditaciji izvajalcev forenzičnih dejavnosti, ki opravljajo laboratorijske dejavnosti

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti točke (d) drugega pododstavka člena 82(1) in točke (a) člena 87(2) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 10. junija 2016 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Kneževino Lihtenštajn o uporabi nekaterih določb Sklepa Sveta 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, Sklepa Sveta 2008/616/PNZ o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, in Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ ter Okvirnega sklepa Sveta 2009/905/PNZ o akreditaciji izvajalcev forenzičnih dejavnosti, ki opravljajo laboratorijske dejavnosti (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 10. junija 2016 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Kneževino Lihtenštajn o uporabi nekaterih določb Sklepa Sveta 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, Sklepa Sveta 2008/616/PNZ o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, in Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ ter Okvirnega sklepa Sveta 2009/905/PNZ o akreditaciji izvajalcev forenzičnih dejavnosti, ki opravljajo laboratorijske dejavnosti (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

| (2) | Pogajanja so se uspešno zaključila s parafiranjem Sporazuma 24. maja 2018. |
| --- | --- |

(2)

Pogajanja so se uspešno zaključila s parafiranjem Sporazuma 24. maja 2018.

| (3) | Izboljšanja izmenjave informacij na področju kazenskega pregona za ohranjanje varnosti v Uniji zaradi narave mednarodnega kriminala, ki ni omejen na meje Unije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči same. Možnost, da imajo vse države članice in Kneževina Lihtenštajn vzajemni dostop do nacionalnih zbirk podatkov o preiskavah DNK, sistemov daktiloskopske identifikacije in podatkov iz registrov vozil, je bistvenega pomena za spodbujanje čezmejnega sodelovanja na področju kazenskega pregona. |
| --- | --- |

(3)

Izboljšanja izmenjave informacij na področju kazenskega pregona za ohranjanje varnosti v Uniji zaradi narave mednarodnega kriminala, ki ni omejen na meje Unije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči same. Možnost, da imajo vse države članice in Kneževina Lihtenštajn vzajemni dostop do nacionalnih zbirk podatkov o preiskavah DNK, sistemov daktiloskopske identifikacije in podatkov iz registrov vozil, je bistvenega pomena za spodbujanje čezmejnega sodelovanja na področju kazenskega pregona.

| (4) | Sklep Sveta 2008/615/PNZ (1), Sklep Sveta 2008/616/PNZ (2) in Priloga k Sklepu 2008/616/PNZ ter Okvirni sklep Sveta 2009/905/PNZ (3) so za Irsko zavezujoči, zato Irska sodeluje pri sprejetju in uporabi tega sklepa. |
| --- | --- |

(4)

Sklep Sveta 2008/615/PNZ (1), Sklep Sveta 2008/616/PNZ (2) in Priloga k Sklepu 2008/616/PNZ ter Okvirni sklep Sveta 2009/905/PNZ (3) so za Irsko zavezujoči, zato Irska sodeluje pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

| (5) | Sklep 2008/615/PNZ, Sklep 2008/616/PNZ in Priloga k Sklepu 2008/616/PNZ ter Okvirni sklep 2009/905/PNZ so za Združeno kraljestvo zavezujoči, zato Združeno kraljestvo sodeluje pri sprejetju in uporabi tega sklepa. |
| --- | --- |

(5)

Sklep 2008/615/PNZ, Sklep 2008/616/PNZ in Priloga k Sklepu 2008/616/PNZ ter Okvirni sklep 2009/905/PNZ so za Združeno kraljestvo zavezujoči, zato Združeno kraljestvo sodeluje pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

| (6) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

| (7) | Sporazum bi bilo treba podpisati, izjavo, priloženo Sporazumu, pa odobriti. Do zaključka postopkov, potrebnih za začetek njegove veljavnosti, bi bilo treba nekatere določbe Sporazuma uporabljati začasno – |
| --- | --- |

(7)

Sporazum bi bilo treba podpisati, izjavo, priloženo Sporazumu, pa odobriti. Do zaključka postopkov, potrebnih za začetek njegove veljavnosti, bi bilo treba nekatere določbe Sporazuma uporabljati začasno –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Podpis, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Kneževino Lihtenštajn o uporabi nekaterih določb Sklepa Sveta 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, Sklepa Sveta 2008/616/PNZ o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, in Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ ter Okvirnega sklepa Sveta 2009/905/PNZ o akreditaciji izvajalcev forenzičnih dejavnosti, ki opravljajo laboratorijske dejavnosti, se odobri s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Izjava, priložena Sporazumu, se odobri v imenu Unije.

Člen 3

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije.

Člen 4

Člen 5(1) in (2) Sporazuma se v skladu s členom 8(3) Sporazuma začasno uporablja od podpisa Sporazuma (4) do zaključka postopkov, potrebnih za začetek njegove veljavnosti.

Člen 5

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 6. junija 2019

Za Svet

Predsednica

A. BIRCHALL

---

(1)  Sklep Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (UL L 210, 6.8.2008, str. 1).

1

(2)  Sklep Sveta 2008/616/PNZ z dne 23. junija 2008 o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (UL L 210, 6.8.2008, str. 12).

2

(3)  Okvirni sklep Sveta 2009/905/PNZ z dne 30. novembra 2009 o akreditaciji izvajalcev forenzičnih dejavnosti, ki opravljajo laboratorijske dejavnosti (UL L 322, 9.12.2009, str. 14).

3

(4)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum podpisa Sporazuma.

4

Uradnem listu Evropske unije

---

| 10.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 184/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 184/3

---

SPORAZUM

med Evropsko unijo in Kneževino Lihtenštajn o uporabi nekaterih določb Sklepa Sveta 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, Sklepa Sveta 2008/616/PNZ o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, in Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ ter Okvirnega sklepa Sveta 2009/905/PNZ o akreditaciji izvajalcev forenzičnih dejavnosti, ki opravljajo laboratorijske dejavnosti

EVROPSKA UNIJA

na eni strani in

KNEŽEVINA LIHTENŠTAJN

na drugi strani,

v nadaljnjem besedilu skupaj: pogodbenici, STA SE –

V ŽELJI izboljšati policijsko in pravosodno sodelovanje med državami članicami Evropske unije in Kneževino Lihtenštajn brez poseganja v pravila o varstvu osebne svobode;

GLEDE NA TO, da so sedanji odnosi med pogodbenicama, zlasti v okviru Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (1), dokaz tesnega sodelovanja pri boju proti kriminalu;

POUDARJAJOČ dejstvo, da je v skupnem interesu pogodbenic, da se policijsko sodelovanje med državami članicami Evropske unije in Kneževino Lihtenštajn odvija na hiter in učinkovit način, ki je v skladu s temeljnimi načeli njihovih nacionalnih pravnih sistemov, ter ob spoštovanju pravic posameznika in načel Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, podpisane 4. novembra 1950 v Rimu;

ZAVEDAJOČ SE, da so v Okvirnem sklepu Sveta 2006/960/PNZ z dne 18. decembra 2006 o poenostavitvi izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med organi kazenskega pregona držav članic Evropske unije (2) že določena pravila, ki organom kazenskega pregona držav članic Evropske unije in Kneževine Lihtenštajn omogočajo, da si hitro in učinkovito izmenjujejo informacije in obveščevalne podatke zaradi vodenja preiskav kaznivih dejanj ali operacij zbirana obveščevalnih podatkov o kaznivih dejanjih;

OB PRIZNAVANJU, da je hitra in učinkovita izmenjava točnih informacij bistvena za spodbujanje mednarodnega sodelovanja na področju kazenskega pregona;

ZAVEDAJOČ SE, da je treba uvesti postopke za spodbujanje hitre, učinkovite in cenovno dostopne izmenjave podatkov ter da bi bilo treba zaradi skupne uporabe podatkov v teh postopkih določiti odgovornost posameznih pogodbenic in vključiti ustrezna zagotovila glede točnosti in varnosti podatkov med prenosom in shranjevanjem ter načine za beleženje izmenjave podatkov in omejitve glede uporabe izmenjanih informacij;

POUDARJAJOČ dejstvo, da ta sporazum zato vključuje določbe, ki temeljijo na najpomembnejših določbah Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (3), Sklepa Sveta 2008/616/PNZ z dne 23. junija 2008 o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (4), in Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ ter Okvirnega sklepa Sveta 2009/905/PNZ z dne 30. novembra 2009 o akreditaciji izvajalcev forenzičnih dejavnosti, ki opravljajo laboratorijske dejavnosti (5), in s katerimi naj bi se izboljšala izmenjava informacij, pri čemer naj bi si države članice Evropske unije in Kneževina Lihtenštajn medsebojno odobrile pravico dostopa do njihovih avtomatiziranih zbirk podatkov o preiskavah DNK, avtomatiziranih sistemov daktiloskopske identifikacije in podatkov iz registrov vozil;

POUDARJAJOČ, da bi moral sistem za iskanje zadetkov (hit/no hit) v primeru podatkov iz nacionalnih zbirk podatkov o preiskavah DNK in avtomatiziranih sistemov daktiloskopske identifikacije omogočiti državi, ki išče podatke, da v drugi fazi zaprosi državo, ki upravlja zbirko podatkov, za posebne osebne podatke in da po potrebi zaprosi za nadaljnje informacije prek postopkov za medsebojno pomoč, vključno s postopki, sprejetimi v skladu z Okvirnim sklepom Sveta 2006/960/PNZ;

GLEDE NA TO, da bi se z navedenimi določbami bistveno pospešili obstoječi postopki, s katerimi lahko države članice Evropske unije in Kneževina Lihtenštajn ugotavljajo, ali ima katera druga država na voljo informacije, ki jih potrebujejo, in katera je ta država;

UPOŠTEVAJOČ dejstvo, da bo čezmejna primerjava podatkov odprla nove vidike v okviru boja proti kriminalu ter da bodo informacije, pridobljene s primerjavo podatkov, omogočile nove pristope v preiskovalnih metodah in tako bistveno pomagale organom kazenskega pregona in sodnim organom v državah;

GLEDE NA TO, da pravila temeljijo na povezovanju nacionalnih zbirk podatkov držav v mreže;

KER bi bilo treba pod določenimi pogoji državam omogočiti zagotavljanje osebnih in neosebnih podatkov, da se izboljšata izmenjava informacij za preprečevanje kaznivih dejanj ter ohranjanje javnega reda in varnosti v povezavi z množičnimi prireditvami s čezmejno razsežnostjo;

ZAVEDAJOČ SE, da je poleg izboljšanja izmenjave informacij treba urediti tudi druge oblike tesnejšega sodelovanja med policijskimi organi, zlasti s skupnimi varnostnimi operacijami (npr. s skupnimi patruljami);

GLEDE NA to, da sistem za iskanje zadetkov (hit/no hit) zagotavlja strukturo primerjave anonimnih profilov, v okviru katere se dodatni osebni podatki izmenjajo šele po najdenem zadetku, pri čemer pošiljanje in prejem takih podatkov ureja nacionalno pravo, vključno s pravili o pravni pomoči, in taka nastavitev zagotavlja ustrezen sistem varstva podatkov, kar pomeni, da pošiljanje osebnih podatkov drugi državi zahteva ustrezno raven varstva podatkov s strani države prejemnice;

GLEDE NA TO, da bi morala Kneževina Lihtenštajn kriti stroške svojih organov v zvezi z uporabo tega sporazuma;

OB PRIZNAVANJU, da je akreditacija izvajalcev forenzičnih dejavnosti, ki opravljajo laboratorijske dejavnosti, pomemben korak k varnejši in učinkovitejši izmenjavi forenzičnih informacij, bi morala Kneževina Lihtenštajn spoštovati nekatere določbe Okvirnega sklepa Sveta 2009/905/PNZ;

GLEDE NA TO, da bi moral za osebne podatke, ki jih organi Kneževine Lihtenštajn v skladu s tem sporazumom obdelujejo za namene preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorizma in čezmejnega kriminala, veljati standard varstva osebnih podatkov na podlagi nacionalnega prava Kneževine Lihtenštajn, ki je v skladu z Direktivo (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (6);

NA PODLAGI medsebojnega zaupanja med državami članicami Evropske unije in Kneževino Lihtenštajn glede strukture in delovanja njihovih pravnih sistemov;

OB UPOŠTEVANJU dejstva, da imata v skladu s Sporazumom med Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o sodelovanju v okviru švicarskih informacijskih sistemov v zvezi z daktiloskopskimi podatki in profili DNK (7) obe državi iste zbirke podatkov in iste sisteme izmenjave informacij v zvezi s podatki o DNK in daktiloskopskimi podatki;

OB PRIZNAVANJU, da se določbe dvostranskih in večstranskih sporazumov še vedno uporabljajo za vse zadeve, ki niso vključene v ta sporazum –

ODLOČILI SKLENITI TA SPORAZUM:

Člen 1

Predmet urejanja in namen

1.   V skladu s tem sporazumom se v dvostranskih odnosih med Kneževino Lihtenštajn in posamezno državo članico uporabljajo členi 1 do 24, člen 25(1) ter členi 26 do 32 in 34 Sklepa Sveta 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu.

2.   V skladu s tem sporazumom se v dvostranskih odnosih med Kneževino Lihtenštajn in posamezno državo članico uporabljajo členi 1 do 19 in člen 21 Sklepa Sveta 2008/616/PNZ o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, in Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ razen točke 1 poglavja 4 te priloge.

3.   V dvostranskih odnosih med državami članicami in Kneževino Lihtenštajn se uporabljajo tudi izjave, ki so jih države članice podale v skladu s sklepoma Sveta 2008/615/PNZ in 2008/616/PNZ.

4.   V skladu s tem sporazumom se v dvostranskih odnosih med Kneževino Lihtenštajn in posamezno državo članico uporabljajo členi 1 do 5 in člen 6(1) Okvirnega sklepa Sveta 2009/905/PNZ o akreditaciji izvajalcev forenzičnih dejavnosti, ki opravljajo laboratorijske dejavnosti.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tem sporazumu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „pogodbenici“ pomeni Evropsko unijo in Kneževino Lihtenštajn; |
| --- | --- |

1.

„pogodbenici“ pomeni Evropsko unijo in Kneževino Lihtenštajn;

| 2. | „država članica“ pomeni državo članico Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

„država članica“ pomeni državo članico Evropske unije;

| 3. | „država“ pomeni državo članico ali Kneževino Lihtenštajn. |
| --- | --- |

3.

„država“ pomeni državo članico ali Kneževino Lihtenštajn.

Člen 3

Poenotena uporaba in razlaga

1.   Da bi se zagotovila čim bolj poenotena uporaba in razlaga določb iz člena 1, pogodbenici neprestano spremljata razvoj sodne prakse Sodišča Evropske unije in pristojnih sodišč Kneževine Lihtenštajn, ki se nanaša na te določbe. V ta namen se vzpostavi mehanizem za zagotavljanje rednega sporočanja take sodne prakse.

2.   Kneževina Lihtenštajn lahko predloži spise ali pisne ugotovitve Sodišču Evropske unije v primerih, kadar mu sodišče države članice v predhodno odločanje predloži vprašanje o razlagi katere koli določbe iz člena 1.

Člen 4

Reševanje sporov

Kakršen koli spor med Kneževino Lihtenštajn in državo članico glede razlage ali uporabe tega sporazuma ali katerih koli določb iz člena 1 in njihovih sprememb lahko stranka v sporu predloži na srečanju predstavnikov vlad držav članic in Kneževine Lihtenštajn, da bi se čim prej rešil.

Člen 5

Spremembe

1.   Kadar je treba spremeniti določbe iz člena 1, Evropska unija čim prej obvesti Kneževino Lihtenštajn in zbere njene morebitne pripombe.

2.   Evropska unija uradno obvesti Kneževino Lihtenštajn o kakršni koli spremembi določb iz člena 1 takoj po sprejetju spremembe.

Kneževina Lihtenštajn se neodvisno odloči o tem, ali bo sprejela vsebino spremembe in ali jo bo izvajala v svojem notranjem pravnem redu. Ta odločitev se uradno sporoči Evropski uniji v treh mesecih od datuma uradnega obvestila iz prvega pododstavka.

3.   Če vsebina spremembe lahko zavezuje Kneževino Lihtenštajn šele po tem, ko so izpolnjene ustavne zahteve, Kneževina Lihtenštajn o tem obvesti Evropsko unijo ob prejemu njenega uradnega obvestila. Kneževina Lihtenštajn nemudoma pisno obvesti Evropsko unijo o izpolnitvi vseh ustavnih zahtev. Kadar se referendum ne zahteva, se uradno obvestilo pošlje takoj po izteku referendumskega roka. Če pa se referendum zahteva, ima Kneževina Lihtenštajn za svoje uradno obvestilo na voljo največ 18 mesecev od datuma uradnega obvestila Evropske unije. Od datuma, ko naj bi za Kneževino Lihtenštajn začela veljati sprememba, do takrat, ko Kneževina Lihtenštajn izda uradno obvestilo, da so ustavne zahteve izpolnjene, Kneževina Lihtenštajn, če je mogoče, začasno uporablja vsebino spremembe.

4.   Če Kneževina Lihtenštajn vsebine spremembe ne sprejme, se ta sporazum začasno preneha uporabljati. Skliče se srečanje pogodbenic, da bi se proučile vse druge možnosti za ohranitev dobrega delovanja tega sporazuma, vključno z možnostjo priznavanja enakosti zakonodaj. Začasna prekinitev se razveljavi takoj, ko Kneževina Lihtenštajn uradno obvesti, da sprejme spremembo, ali če se pogodbenici dogovorita, da bosta ta sporazum ponovno začeli uporabljati.

5.   Če se v šestih mesecih po začasni prekinitvi pogodbenici ne dogovorita, da bosta ta sporazum ponovno začeli uporabljati, se ta preneha uporabljati.

6.   Odstavka 4 in 5 tega člena se ne uporabljata za spremembe poglavij 3, 4 ali 5 Sklepa Sveta 2008/615/PNZ ali člena 17 Sklepa Sveta 2008/616/PNZ, za katere je Kneževina Lihtenštajn Evropsko unijo uradno obvestila, da ne sprejme spremembe, in je za svoje nasprotovanje navedla razloge. V tem primeru in brez poseganja v člen 10 tega sporazuma se v dvostranskih odnosih med Kneževino Lihtenštajn in posamezno državo članico še naprej uporabljajo zadevne določbe v njihovi prejšnji različici.

Člen 6

Pregled

Pogodbenici se dogovorita o izvedbi skupnega pregleda tega sporazuma najpozneje v petih letih po začetku njegove veljavnosti. Pregledajo se zlasti praktično izvajanje, razlaga in razvoj tega sporazuma, obravnavajo pa se lahko tudi vprašanja, kot so posledice nadaljnjega razvoja Evropske unije za vsebino tega sporazuma.

Člen 7

Razmerje do drugih instrumentov

1.   Kneževina Lihtenštajn lahko še naprej uporablja dvostranske ali večstranske sporazume ali dogovore o čezmejnem sodelovanju z državami članicami, ki veljajo na datum, na katerega je sklenjen ta sporazum, če so taki sporazumi ali dogovori skladni s cilji tega sporazuma. Kneževina Lihtenštajn uradno obvesti Evropsko unijo o vseh takih sporazumih ali dogovorih, ki jih bo še naprej uporabljala.

2.   Kneževina Lihtenštajn lahko po začetku veljavnosti tega sporazuma sklepa ali uveljavlja dodatne dvostranske ali večstranske sporazume ali dogovore o čezmejnem sodelovanju z državami članicami, če ti sporazumi ali dogovori omogočajo razširitev ciljev tega sporazuma. Kneževina Lihtenštajn uradno obvesti Evropsko unijo o vseh novih sporazumih ali dogovorih v treh mesecih po njihovem podpisu, o sporazumih ali dogovorih, ki so bili podpisani pred začetkom veljavnosti tega sporazuma, pa v treh mesecih po začetku njihove veljavnosti.

3.   Sporazumi in dogovori iz odstavkov 1 in 2 ne vplivajo na odnose z državami članicami, ki v njih ne sodelujejo.

4.   Ta sporazum ne posega v obstoječe sporazume o pravni pomoči ali vzajemnem priznavanju sodnih odločb.

Člen 8

Uradna obvestila, izjave in začetek veljavnosti

1.   Pogodbenici se medsebojno uradno obvestita o zaključku postopkov, ki so potrebni, da lahko izrazita soglasje glede zavezanosti k temu sporazumu.

2.   Evropska unija lahko izrazi soglasje glede zavezanosti k temu sporazumu tudi, če odločitve o obdelavi osebnih podatkov, pridobljenih v skladu s Sklepom Sveta 2008/615/PNZ, še niso bile sprejete za vse države članice.

3.   Člen 5(1) in (2) se uporablja začasno od datuma podpisa tega sporazuma.

4.   Trimesečni rok iz drugega pododstavka člena 5(2) v zvezi s spremembami določb iz člena 1, sprejetimi po podpisu tega sporazuma, vendar pred začetkom njegove veljavnosti, se začne od datuma začetka veljavnosti tega sporazuma.

5.   Med uradnim obveščanjem iz odstavka 1 ali, če je tako določeno, kadar koli po njem Kneževina Lihtenštajn poda izjave iz člena 1(3).

6.   Ta sporazum začne veljati prvi dan tretjega meseca, ki sledi datumu zadnjega uradnega obvestila iz odstavka 1.

7.   V skladu s tem sporazumom države članice in Kneževina Lihtenštajn osebne podatke pošiljajo šele po tem, ko se v nacionalnem pravu držav, ki jih to pošiljanje zadeva, začnejo izvajati določbe poglavja 6 Sklepa Sveta 2008/615/PNZ.

Da bi se preverilo, ali to drži za Kneževino Lihtenštajn, se izvedeta ocenjevalni obisk in preizkus v skladu s pogoji in ureditvijo, ki so bili dogovorjeni s Kneževino Lihtenštajn in so podobni tistim, ki se izvedejo za države članice v skladu s poglavjem 4 Priloge k Sklepu Sveta 2008/616/PNZ.

Svet na podlagi celovitega ocenjevalnega poročila in v skladu z enakimi koraki kot pri avtomatizirani izmenjavi podatkov z državami članicami določi datum ali datume, od katerih lahko države članice Kneževini Lihtenštajn pošiljajo osebne podatke v skladu s tem sporazumom.

8.   Kneževina Lihtenštajn izvaja in uporablja določbe Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta. Kneževina Lihtenštajn sporoči Evropski komisiji besedilo glavnih določb, sprejetih na področju, ki ga zajema navedena direktiva.

9.   Kneževina Lihtenštajn izvaja in uporablja člene 1 do 24, člen 25(1) ter člene 26 do 32 in 34 Okvirnega sklepa Sveta 2009/905/PNZ. Kneževina Lihtenštajn sporoči Evropski komisiji besedilo glavnih določb, sprejetih na področju, ki ga zajema navedeni okvirni sklep Sveta.

10.   Pristojni organi Kneževine Lihtenštajn ne smejo uporabljati določb poglavja 2 Sklepa Sveta 2008/615/PNZ, dokler Kneževina Lihtenštajn ne izvaja in uporablja ukrepov iz odstavkov 8 in 9 tega člena.

Člen 9

Pristop novih držav članic k Evropski uniji

S pristopom novih držav članic k Evropski uniji se med temi novimi državami članicami in Kneževino Lihtenštajn oblikujejo pravice in obveznosti po tem sporazumu.

Člen 10

Odpoved

1.   Pogodbenici lahko kadar koli odpovesta ta sporazum s tem, da pri drugi pogodbenici deponirata uradno obvestilo o odpovedi.

2.   Odpoved tega sporazuma v skladu z odstavkom 1 začne veljati šest mesecev po deponiranju uradnega obvestila o odpovedi.

Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so besedila v vseh teh jezikih enako verodostojna.

Съставено в Брюксел на двадесет и седми юни две хиляди и деветнадесета година.

Hecho en Bruselas, el veintisiete de junio de dos mil diecinueve.

V Bruselu dne dvacátého sedmého června dva tisíce devatenáct.

Udfærdiget i Bruxelles den syvogtyvende juni to tusind og nitten.

Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten Juni zweitausendneunzehn.

Kahe tuhande üheksateistkümnenda aasta juunikuu kahekümne seitsmendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εφτά Ιουνίου δύο χιλιάδες δεκαεννέα.

Done at Brussels on the twenty-seventh day of June in the year two thousand and nineteen.

Fait à Bruxelles, le vingt-sept juin deux mille dix-neuf.

Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset sedmog lipnja godine dvije tisuće devetnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì ventisette giugno duemiladiciannove.

Briselē, divi tūkstoši deviņpadsmitā gada divdesmit septītajā jūnijā.

Priimta du tūkstančiai devynioliktų metų birželio dvidešimt septintą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkilencedik év június havának huszonhetedik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-sebgħa u għoxrin jum ta' Ġunju fis-sena elfejn u dsatax.

Gedaan te Brussel, zevenentwintig juni tweeduizend negentien.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego siódmego czerwca roku dwa tysiące dziewiętnastego.

Feito em Bruxelas, em vinte e sete de junho de dois mil e dezanove.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci și șapte iunie două mii nouăsprezece.

V Bruseli dvadsiateho siedmeho júna dvetisícdevätnásť.

V Bruslju, dne sedemindvajsetega junija leta dva tisoč devetnajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattayhdeksäntoista.

Som skedde i Bryssel den tjugosjunde juni år tjugohundranitton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 1

За Княжество Лихтенщайн

Por el Principado de Liechtenstein

Za Lichtenštejnské knížectví

For Fyrstendømmet Liechtenstein

Für das Fürstentum Liechtenstein

Liechtensteini Vürstiriigi nimel

Για το Πριγκιπάτο του Λιχτενστάιν

For the Principality of Liechtenstein

Pour la Principauté de Liechtenstein

Za Kneževinu Lihtenštajn

Per il Principato del Liechtenstein

Lihtenšteinas Firstistes vārdā –

Lichtenšteino Kunigaikštystės vardu

A Liechtensteini Hercegség részéről

Għall-Prinċipat tal-Liechtenstein

Voor het Vorstendom Liechtenstein

W imieniu Księstwa Liechtensteinu

Pelo Principado do Listenstaine

Pentru Principatul Liechtenstein

Za Lichtenštajnské kniežatstvo

Za Kneževino Lihtenštajn

Liechtensteinin ruhtinaskunnan puolesta

För Furstendömet Liechtenstein

---

(1)  
  UL EU L 160, 18.6.2011, str. 3.

1

(2)  
  UL EU L 386, 29.12.2006, str. 89.

2

(3)  
  UL EU L 210, 6.8.2008, str. 1.

3

(4)  
  UL EU L 210, 6.8.2008, str. 12.

4

(5)  
  UL EU L 322, 9.12.2009, str. 14.

5

(6)  
  UL EU L 119, 4.5.2016, str. 89.

6

(7)  Lihtenštajnska uradna zbirka LGBl. 2006 Nr. 75; Lihtenštajnska tajna zbirka LR 0.369.101.2.

7

---

Izjava pogodbenic ob podpisu Sporazuma

Evropska unija in Kneževina Lihtenštajn, pogodbenici Sporazuma o uporabi nekaterih določb Sklepa Sveta 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, Sklepa Sveta 2008/616/PNZ o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, in Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ ter Okvirnega sklepa Sveta 2009/905/PNZ o akreditaciji izvajalcev forenzičnih dejavnosti, ki opravljajo laboratorijske dejavnosti (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), izjavljata:

| | Izmenjava podatkov o DNK, daktiloskopskih podatkov in podatkov iz registrov vozil v skladu s Sporazumom zahteva, da Kneževina Lihtenštajn z vsako od teh kategorij podatkov vzpostavi dvostranske odnose z vsako posamezno državo članico. |
| --- | --- |

Izmenjava podatkov o DNK, daktiloskopskih podatkov in podatkov iz registrov vozil v skladu s Sporazumom zahteva, da Kneževina Lihtenštajn z vsako od teh kategorij podatkov vzpostavi dvostranske odnose z vsako posamezno državo članico.

| | Da se to olajša, se Kneževini Lihtenštajn pošljejo vsi razpoložljivi dokumenti, programska oprema in seznam uporabnih točk za stike. |
| --- | --- |

Da se to olajša, se Kneževini Lihtenštajn pošljejo vsi razpoložljivi dokumenti, programska oprema in seznam uporabnih točk za stike.

| | Kneževina Lihtenštajn lahko vzpostavi neuraden partnerski odnos z državami članicami, ki so že začele izvajati tovrstno izmenjavo, da bi si lahko delile pridobljene izkušnje in tako imele dostop do praktične in strokovne pomoči. Podrobnosti takšnih partnerstev se uredijo v neposrednem sporazumu med zadevnimi državami članicami. |
| --- | --- |

Kneževina Lihtenštajn lahko vzpostavi neuraden partnerski odnos z državami članicami, ki so že začele izvajati tovrstno izmenjavo, da bi si lahko delile pridobljene izkušnje in tako imele dostop do praktične in strokovne pomoči. Podrobnosti takšnih partnerstev se uredijo v neposrednem sporazumu med zadevnimi državami članicami.

| | Lihtenštajnski strokovnjaki lahko kadar koli navežejo stike s predsedstvom Sveta, Evropsko komisijo ali vodilnimi strokovnjaki na področjih, za katere želijo pridobiti informacije, pojasnila ali drugačno pomoč. Prav tako pa lahko tudi Komisija na enak način stopi v stik s Kneževino Lihtenštajn, če pripravlja predloge ali sporočila, zaradi katerih je v stiku z državami članicami. |
| --- | --- |

Lihtenštajnski strokovnjaki lahko kadar koli navežejo stike s predsedstvom Sveta, Evropsko komisijo ali vodilnimi strokovnjaki na področjih, za katere želijo pridobiti informacije, pojasnila ali drugačno pomoč. Prav tako pa lahko tudi Komisija na enak način stopi v stik s Kneževino Lihtenštajn, če pripravlja predloge ali sporočila, zaradi katerih je v stiku z državami članicami.

| | Lihtenštajnski strokovnjaki so lahko povabljeni na sestanke, v okviru katerih strokovnjaki iz držav članic v okviru Sveta razpravljajo o tehničnih vidikih, ki neposredno zadevajo ustrezno uporabo in razvoj vsebine zgoraj navedenih sklepov Sveta. |
| --- | --- |

Lihtenštajnski strokovnjaki so lahko povabljeni na sestanke, v okviru katerih strokovnjaki iz držav članic v okviru Sveta razpravljajo o tehničnih vidikih, ki neposredno zadevajo ustrezno uporabo in razvoj vsebine zgoraj navedenih sklepov Sveta.

---

UREDBE

| 10.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 184/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 184/11

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/1173

z dne 2. julija 2019

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb („Ayrshire New Potatoes“/„Ayrshire Earlies“ (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bila vloga Združenega kraljestva za registracijo imena „Ayrshire New Potatoes“/„Ayrshire Earlies“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bila vloga Združenega kraljestva za registracijo imena „Ayrshire New Potatoes“/„Ayrshire Earlies“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Ayrshire New Potatoes“/„Ayrshire Earlies“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Ayrshire New Potatoes“/„Ayrshire Earlies“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Ayrshire New Potatoes“/„Ayrshire Earlies“ (ZGO) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. julija 2019

Za Komisijo

V imenu predsednika

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 94, 12.3.2019, str. 5.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 10.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 184/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 184/12

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/1174

z dne 9. julija 2019

o določitvi zgornjih mej proračuna za leto 2019 za nekatere sheme neposrednih podpor iz Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (1) ter zlasti členov 22(1), 36(4), 42(2), 47(3), 49(2), 51(4) in 53(7) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za vsako državo članico, ki izvaja shemo osnovnega plačila iz poglavja 1 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013, mora Komisija letno nacionalno zgornjo mejo iz člena 22(1) navedene uredbe za leto 2019 določiti tako, da od letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II k navedeni uredbi odšteje zgornje meje, določene v skladu s členi 42, 47, 49, 51 in 53 navedene uredbe. V skladu s členom 22(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013 je treba upoštevati vsa povečanja, ki jih države članice uporabijo v skladu z navedeno določbo. |
| --- | --- |

(1)

Za vsako državo članico, ki izvaja shemo osnovnega plačila iz poglavja 1 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013, mora Komisija letno nacionalno zgornjo mejo iz člena 22(1) navedene uredbe za leto 2019 določiti tako, da od letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II k navedeni uredbi odšteje zgornje meje, določene v skladu s členi 42, 47, 49, 51 in 53 navedene uredbe. V skladu s členom 22(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013 je treba upoštevati vsa povečanja, ki jih države članice uporabijo v skladu z navedeno določbo.

| (2) | Za vsako državo članico, ki izvaja shemo enotnega plačila na površino iz poglavja 1 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013, mora Komisija letno nacionalno zgornjo mejo iz člena 36(4) navedene uredbe za leto 2019 določiti tako, da od letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II k navedeni uredbi odšteje zgornje meje, določene v skladu s členi 42, 47, 49, 51 in 53 navedene uredbe. V skladu z drugim pododstavkom člena 36(4) Uredbe (EU) št. 1307/2013 mora Komisija pri določitvi letne nacionalne zgornje meje za shemo enotnega plačila na površino upoštevati vsa povečanja, ki jih države članice uporabijo v skladu z navedeno določbo. |
| --- | --- |

(2)

Za vsako državo članico, ki izvaja shemo enotnega plačila na površino iz poglavja 1 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013, mora Komisija letno nacionalno zgornjo mejo iz člena 36(4) navedene uredbe za leto 2019 določiti tako, da od letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II k navedeni uredbi odšteje zgornje meje, določene v skladu s členi 42, 47, 49, 51 in 53 navedene uredbe. V skladu z drugim pododstavkom člena 36(4) Uredbe (EU) št. 1307/2013 mora Komisija pri določitvi letne nacionalne zgornje meje za shemo enotnega plačila na površino upoštevati vsa povečanja, ki jih države članice uporabijo v skladu z navedeno določbo.

| (3) | Za vsako državo članico, ki odobri prerazporeditveno plačilo iz poglavja 2 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013, mora Komisija letno nacionalno zgornjo mejo iz člena 42(2) navedene uredbe za leto 2019 določiti na podlagi odstotka, ki so ga zadevne države članice sporočile v skladu s členom 42(1) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Za vsako državo članico, ki odobri prerazporeditveno plačilo iz poglavja 2 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013, mora Komisija letno nacionalno zgornjo mejo iz člena 42(2) navedene uredbe za leto 2019 določiti na podlagi odstotka, ki so ga zadevne države članice sporočile v skladu s členom 42(1) navedene uredbe.

| (4) | Glede plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, iz poglavja 3 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013 v letu 2019 je treba letne nacionalne zgornje meje iz člena 47(3) navedene uredbe za leto 2019 izračunati v skladu s členom 47(1) navedene uredbe in znašati morajo 30 % nacionalne zgornje meje zadevne države članice, kot je določeno v Prilogi II k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(4)

Glede plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, iz poglavja 3 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013 v letu 2019 je treba letne nacionalne zgornje meje iz člena 47(3) navedene uredbe za leto 2019 izračunati v skladu s členom 47(1) navedene uredbe in znašati morajo 30 % nacionalne zgornje meje zadevne države članice, kot je določeno v Prilogi II k navedeni uredbi.

| (5) | Za države članice, ki odobrijo plačilo za območja z naravnimi omejitvami iz poglavja 4 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013, mora Komisija letne nacionalne zgornje meje iz člena 49(2) navedene uredbe za leto 2019 določiti na podlagi odstotka, ki so ga zadevne države članice sporočile v skladu s členom 49(1) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Za države članice, ki odobrijo plačilo za območja z naravnimi omejitvami iz poglavja 4 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013, mora Komisija letne nacionalne zgornje meje iz člena 49(2) navedene uredbe za leto 2019 določiti na podlagi odstotka, ki so ga zadevne države članice sporočile v skladu s členom 49(1) navedene uredbe.

| (6) | Glede plačila za mlade kmete iz poglavja 5 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013 mora Komisija letne nacionalne zgornje meje iz člena 51(4) navedene uredbe za leto 2019 določiti na podlagi odstotka, ki so ga države članice sporočile v skladu s členom 51(1) navedene uredbe, te pa ne smejo biti višje od 2 % letne zgornje meje iz Priloge II. |
| --- | --- |

(6)

Glede plačila za mlade kmete iz poglavja 5 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013 mora Komisija letne nacionalne zgornje meje iz člena 51(4) navedene uredbe za leto 2019 določiti na podlagi odstotka, ki so ga države članice sporočile v skladu s členom 51(1) navedene uredbe, te pa ne smejo biti višje od 2 % letne zgornje meje iz Priloge II.

| (7) | Kadar celotni znesek plačila za mlade kmete, zahtevan v državi članici v letu 2019, presega zgornjo mejo iz člena 51(4) Uredbe (EU) št. 1307/2013 za navedeno državo članico, mora ta država članica financirati razliko v skladu s členom 51(2) navedene uredbe ob upoštevanju najvišjega zneska iz člena 51(1) navedene uredbe. Zaradi jasnosti je primerno, da se določi najvišji znesek za vsako državo članico. |
| --- | --- |

(7)

Kadar celotni znesek plačila za mlade kmete, zahtevan v državi članici v letu 2019, presega zgornjo mejo iz člena 51(4) Uredbe (EU) št. 1307/2013 za navedeno državo članico, mora ta država članica financirati razliko v skladu s členom 51(2) navedene uredbe ob upoštevanju najvišjega zneska iz člena 51(1) navedene uredbe. Zaradi jasnosti je primerno, da se določi najvišji znesek za vsako državo članico.

| (8) | Za vsako državo članico, ki odobri prostovoljno vezano podporo iz poglavja 1 naslova IV Uredbe (EU) št. 1307/2013 v letu 2019, mora Komisija letne nacionalne zgornje meje iz člena 53(7) navedene uredbe za leto 2019 določiti na podlagi odstotka, ki ga je zadevna država članica sporočila v skladu s členom 54(1) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Za vsako državo članico, ki odobri prostovoljno vezano podporo iz poglavja 1 naslova IV Uredbe (EU) št. 1307/2013 v letu 2019, mora Komisija letne nacionalne zgornje meje iz člena 53(7) navedene uredbe za leto 2019 določiti na podlagi odstotka, ki ga je zadevna država članica sporočila v skladu s členom 54(1) navedene uredbe.

| (9) | Za leto 2019 se je izvajanje shem neposrednih podpor iz Uredbe (EU) št. 1307/2013 začelo 1. januarja 2019. Zaradi skladnosti med uporabo navedene uredbe za leto zahtevka 2019 in uporabo ustreznih zgornjih mej proračuna bi se morala ta uredba uporabljati od istega datuma. |
| --- | --- |

(9)

Za leto 2019 se je izvajanje shem neposrednih podpor iz Uredbe (EU) št. 1307/2013 začelo 1. januarja 2019. Zaradi skladnosti med uporabo navedene uredbe za leto zahtevka 2019 in uporabo ustreznih zgornjih mej proračuna bi se morala ta uredba uporabljati od istega datuma.

| (10) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za neposredna plačila – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za neposredna plačila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Letne nacionalne zgornje meje za leto 2019 za shemo osnovnega plačila iz člena 22(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 so določene v točki I Priloge k tej uredbi.

2.   Letne nacionalne zgornje meje za leto 2019 za shemo enotnega plačila na površino iz člena 36(4) Uredbe (EU) št. 1307/2013 so določene v točki II Priloge k tej uredbi.

3.   Letne nacionalne zgornje meje za leto 2019 za prerazporeditveno plačilo iz člena 42(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013 so določene v točki III Priloge k tej uredbi.

4.   Letne nacionalne zgornje meje za leto 2019 za plačilo za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, iz člena 47(3) Uredbe (EU) št. 1307/2013 so določene v točki IV Priloge k tej uredbi.

5.   Letne nacionalne zgornje meje za leto 2019 za plačilo za območja z naravnimi omejitvami iz člena 49(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013 so določene v točki V Priloge k tej uredbi.

6.   Letne nacionalne zgornje meje za leto 2019 za plačilo za mlade kmete iz člena 51(4) Uredbe (EU) št. 1307/2013 so določene v točki VI Priloge k tej uredbi.

7.   Najvišji zneski za leto 2019 za plačilo za mlade kmete iz člena 51(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 so določeni v točki VII Priloge k tej uredbi.

8.   Letne nacionalne zgornje meje za leto 2019 za prostovoljno vezano podporo iz člena 53(7) Uredbe (EU) št. 1307/2013 so določene v točki VIII Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2019.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. julija 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 608.

1

---

PRILOGA

I.   Letne nacionalne zgornje meje za shemo osnovnega plačila iz člena 22(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013

| (v tisoč EUR) |
| --- |
| Koledarsko leto | 2019 |
| Belgija | 211 289 |
| Danska | 531 810 |
| Nemčija | 2 988 165 |
| Irska | 825 611 |
| Grčija | 1 091 170 |
| Španija | 2 845 377 |
| Francija | 3 025 958 |
| Hrvaška | 143 257 |
| Italija | 2 155 184 |
| Luksemburg | 22 741 |
| Malta | 650 |
| Nizozemska | 466 930 |
| Avstrija | 470 383 |
| Portugalska | 279 562 |
| Slovenija | 75 223 |
| Finska | 262 840 |
| Švedska | 403 066 |
| Združeno kraljestvo | 2 092 657 |

(v tisoč EUR)

Koledarsko leto

2019

Belgija

211 289

Danska

531 810

Nemčija

2 988 165

Irska

825 611

Grčija

1 091 170

Španija

2 845 377

Francija

3 025 958

Hrvaška

143 257

Italija

2 155 184

Luksemburg

22 741

Malta

650

Nizozemska

466 930

Avstrija

470 383

Portugalska

279 562

Slovenija

75 223

Finska

262 840

Švedska

403 066

Združeno kraljestvo

2 092 657

II.   Letne nacionalne zgornje meje za shemo enotnega plačila na površino iz člena 36(4) Uredbe (EU) št. 1307/2013

| (v tisoč EUR) |
| --- |
| Koledarsko leto | 2019 |
| Bolgarija | 378 884 |
| Češka | 472 211 |
| Estonija | 93 655 |
| Ciper | 29 672 |
| Latvija | 148 482 |
| Litva | 187 426 |
| Madžarska | 733 206 |
| Poljska | 1 576 884 |
| Romunija | 987 609 |
| Slovaška | 253 038 |

(v tisoč EUR)

Koledarsko leto

2019

Bolgarija

378 884

Češka

472 211

Estonija

93 655

Ciper

29 672

Latvija

148 482

Litva

187 426

Madžarska

733 206

Poljska

1 576 884

Romunija

987 609

Slovaška

253 038

III.   Letne nacionalne zgornje meje za prerazporeditveno plačilo iz člena 42(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013

| (v tisoč EUR) |
| --- |
| Koledarsko leto | 2019 |
| Belgija | 46 100 |
| Bolgarija | 55 900 |
| Nemčija | 335 480 |
| Francija | 687 718 |
| Hrvaška | 31 765 |
| Litva | 72 552 |
| Poljska | 298 036 |
| Portugalska | 23 050 |
| Romunija | 101 799 |
| Združeno kraljestvo | 81 479 |

(v tisoč EUR)

Koledarsko leto

2019

Belgija

46 100

Bolgarija

55 900

Nemčija

335 480

Francija

687 718

Hrvaška

31 765

Litva

72 552

Poljska

298 036

Portugalska

23 050

Romunija

101 799

Združeno kraljestvo

81 479

IV.   Letne nacionalne zgornje meje za plačilo za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, iz člena 47(3) Uredbe (EU) št. 1307/2013

| (v tisoč EUR) |
| --- |
| Koledarsko leto | 2019 |
| Belgija | 144 557 |
| Bolgarija | 238 888 |
| Češka | 258 509 |
| Danska | 245 627 |
| Nemčija | 1 437 770 |
| Estonija | 43 190 |
| Irska | 363 320 |
| Grčija | 550 385 |
| Španija | 1 468 030 |
| Francija | 2 063 154 |
| Hrvaška | 95 294 |
| Italija | 1 111 301 |
| Ciper | 14 593 |
| Latvija | 84 046 |
| Litva | 145 104 |
| Luksemburg | 10 030 |
| Madžarska | 402 860 |
| Malta | 1 573 |
| Nizozemska | 201 261 |
| Avstrija | 207 521 |
| Poljska | 1 035 154 |
| Portugalska | 179 807 |
| Romunija | 570 959 |
| Slovenija | 40 283 |
| Slovaška | 135 498 |
| Finska | 157 389 |
| Švedska | 209 930 |
| Združeno kraljestvo | 961 573 |

(v tisoč EUR)

Koledarsko leto

2019

Belgija

144 557

Bolgarija

238 888

Češka

258 509

Danska

245 627

Nemčija

1 437 770

Estonija

43 190

Irska

363 320

Grčija

550 385

Španija

1 468 030

Francija

2 063 154

Hrvaška

95 294

Italija

1 111 301

Ciper

14 593

Latvija

84 046

Litva

145 104

Luksemburg

10 030

Madžarska

402 860

Malta

1 573

Nizozemska

201 261

Avstrija

207 521

Poljska

1 035 154

Portugalska

179 807

Romunija

570 959

Slovenija

40 283

Slovaška

135 498

Finska

157 389

Švedska

209 930

Združeno kraljestvo

961 573

V.   Letne nacionalne zgornje meje za plačilo za območja z naravnimi omejitvami iz člena 49(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013

| (v tisoč EUR) |
| --- |
| Koledarsko leto | 2019 |
| Danska | 2 857 |
| Slovenija | 2 122 |

(v tisoč EUR)

Koledarsko leto

2019

Danska

2 857

Slovenija

2 122

VI.   Letne nacionalne zgornje meje za plačilo za mlade kmete iz člena 51(4) Uredbe (EU) št. 1307/2013

| (v tisoč EUR) |
| --- |
| Koledarsko leto | 2019 |
| Belgija | 9 095 |
| Bolgarija | 3 176 |
| Češka | 1 723 |
| Danska | 14 328 |
| Nemčija | 47 926 |
| Estonija | 979 |
| Irska | 24 221 |
| Grčija | 36 692 |
| Španija | 97 869 |
| Francija | 68 772 |
| Hrvaška | 6 353 |
| Italija | 37 043 |
| Ciper | 657 |
| Latvija | 5 603 |
| Litva | 6 046 |
| Luksemburg | 501 |
| Madžarska | 5 371 |
| Malta | 21 |
| Nizozemska | 13 417 |
| Avstrija | 13 835 |
| Poljska | 34 505 |
| Portugalska | 11 987 |
| Romunija | 23 752 |
| Slovenija | 2 014 |
| Slovaška | 1 706 |
| Finska | 5 246 |
| Švedska | 10 497 |
| Združeno kraljestvo | 16 405 |

(v tisoč EUR)

Koledarsko leto

2019

Belgija

9 095

Bolgarija

3 176

Češka

1 723

Danska

14 328

Nemčija

47 926

Estonija

979

Irska

24 221

Grčija

36 692

Španija

97 869

Francija

68 772

Hrvaška

6 353

Italija

37 043

Ciper

657

Latvija

5 603

Litva

6 046

Luksemburg

501

Madžarska

5 371

Malta

21

Nizozemska

13 417

Avstrija

13 835

Poljska

34 505

Portugalska

11 987

Romunija

23 752

Slovenija

2 014

Slovaška

1 706

Finska

5 246

Švedska

10 497

Združeno kraljestvo

16 405

VII.   Najvišji zneski za plačilo za mlade kmete iz člena 51(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013

| (v tisoč EUR) |
| --- |
| Koledarsko leto | 2019 |
| Belgija | 9 637 |
| Bolgarija | 15 926 |
| Češka | 17 234 |
| Danska | 16 375 |
| Nemčija | 95 851 |
| Estonija | 2 879 |
| Irska | 24 221 |
| Grčija | 36 692 |
| Španija | 97 869 |
| Francija | 137 544 |
| Hrvaška | 6 353 |
| Italija | 74 087 |
| Ciper | 973 |
| Latvija | 5 603 |
| Litva | 9 674 |
| Luksemburg | 669 |
| Madžarska | 26 857 |
| Malta | 105 |
| Nizozemska | 13 417 |
| Avstrija | 13 835 |
| Poljska | 69 010 |
| Portugalska | 11 987 |
| Romunija | 38 064 |
| Slovenija | 2 686 |
| Slovaška | 9 033 |
| Finska | 10 493 |
| Švedska | 13 995 |
| Združeno kraljestvo | 64 105 |

(v tisoč EUR)

Koledarsko leto

2019

Belgija

9 637

Bolgarija

15 926

Češka

17 234

Danska

16 375

Nemčija

95 851

Estonija

2 879

Irska

24 221

Grčija

36 692

Španija

97 869

Francija

137 544

Hrvaška

6 353

Italija

74 087

Ciper

973

Latvija

5 603

Litva

9 674

Luksemburg

669

Madžarska

26 857

Malta

105

Nizozemska

13 417

Avstrija

13 835

Poljska

69 010

Portugalska

11 987

Romunija

38 064

Slovenija

2 686

Slovaška

9 033

Finska

10 493

Švedska

13 995

Združeno kraljestvo

64 105

VIII.   Letne nacionalne zgornje meje za prostovoljno vezano podporo iz člena 53(7) Uredbe (EU) št. 1307/2013

| (v tisoč EUR) |
| --- |
| Koledarsko leto | 2019 |
| Belgija | 80 935 |
| Bolgarija | 119 444 |
| Češka | 129 255 |
| Danska | 24 135 |
| Estonija | 6 142 |
| Irska | 3 000 |
| Grčija | 182 056 |
| Španija | 584 919 |
| Francija | 1 031 577 |
| Hrvaška | 47 647 |
| Italija | 478 600 |
| Ciper | 3 891 |
| Latvija | 42 023 |
| Litva | 72 552 |
| Luksemburg | 160 |
| Madžarska | 201 430 |
| Malta | 3 000 |
| Nizozemska | 3 350 |
| Avstrija | 14 526 |
| Poljska | 505 933 |
| Portugalska | 117 535 |
| Romunija | 259 043 |
| Slovenija | 17 456 |
| Slovaška | 67 740 |
| Finska | 102 828 |
| Švedska | 90 970 |
| Združeno kraljestvo | 53 129 |

(v tisoč EUR)

Koledarsko leto

2019

Belgija

80 935

Bolgarija

119 444

Češka

129 255

Danska

24 135

Estonija

6 142

Irska

3 000

Grčija

182 056

Španija

584 919

Francija

1 031 577

Hrvaška

47 647

Italija

478 600

Ciper

3 891

Latvija

42 023

Litva

72 552

Luksemburg

160

Madžarska

201 430

Malta

3 000

Nizozemska

3 350

Avstrija

14 526

Poljska

505 933

Portugalska

117 535

Romunija

259 043

Slovenija

17 456

Slovaška

67 740

Finska

102 828

Švedska

90 970

Združeno kraljestvo

53 129

---

SKLEPI

| 10.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 184/21 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 184/21

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/1175

z dne 9. julija 2019

o potrditvi prostovoljnega sistema „Okrogla miza o trajnostnem rdečem palmovem olju“ (Roundtable on Sustainable Palm Oil RED) za dokazljivo skladnost s trajnostnimi merili iz direktiv 98/70/ES in 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 98/70/ES z dne 13. oktobra 1998 o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive Sveta 93/12/EGS (1) in zlasti drugega pododstavka člena 7c(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (2) ter zlasti drugega pododstavka člena 18(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člena 7b in 7c ter Priloga IV k Direktivi 98/70/ES ter člena 17 in 18 ter Priloga V k Direktivi 2009/28/ES določajo podobna trajnostna merila za biogoriva in tekoča biogoriva ter podobne postopke za preverjanje skladnosti biogoriv in tekočih biogoriv z navedenimi merili. |
| --- | --- |

(1)

Člena 7b in 7c ter Priloga IV k Direktivi 98/70/ES ter člena 17 in 18 ter Priloga V k Direktivi 2009/28/ES določajo podobna trajnostna merila za biogoriva in tekoča biogoriva ter podobne postopke za preverjanje skladnosti biogoriv in tekočih biogoriv z navedenimi merili.

| (2) | Kadar se biogoriva in tekoča biogoriva upoštevajo za namene iz člena 17(1)(a), (b) in (c) Direktive 2009/28/ES, bi morale države članice od gospodarskih subjektov zahtevati, da dokažejo skladnost biogoriv in tekočih biogoriv s trajnostnimi merili iz člena 17(2) do (5) navedene direktive. |
| --- | --- |

(2)

Kadar se biogoriva in tekoča biogoriva upoštevajo za namene iz člena 17(1)(a), (b) in (c) Direktive 2009/28/ES, bi morale države članice od gospodarskih subjektov zahtevati, da dokažejo skladnost biogoriv in tekočih biogoriv s trajnostnimi merili iz člena 17(2) do (5) navedene direktive.

| (3) | Komisija lahko odloči, da prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi, ki določajo standarde za proizvodnjo proizvodov iz biomase, vsebujejo točne podatke za namene člena 17(2) Direktive 2009/28/ES in/ali dokazujejo, da so pošiljke biogoriva ali tekočega biogoriva skladne s trajnostnimi merili iz člena 17(3), (4) in (5) in/ali da noben material ni bil namerno spremenjen ali odložen, na podlagi česar bi bila pošiljka ali njen del zajeta v Prilogi IX. Če gospodarski subjekt v okviru sklepa o potrditvi predloži dokaz ali podatke, pridobljene v skladu s prostovoljnim sistemom, ki ga je potrdila Komisija, država članica od dobavitelja ne bi smela zahtevati nadaljnjih dokazil o izpolnjevanju trajnostnih meril. |
| --- | --- |

(3)

Komisija lahko odloči, da prostovoljni nacionalni ali mednarodni sistemi, ki določajo standarde za proizvodnjo proizvodov iz biomase, vsebujejo točne podatke za namene člena 17(2) Direktive 2009/28/ES in/ali dokazujejo, da so pošiljke biogoriva ali tekočega biogoriva skladne s trajnostnimi merili iz člena 17(3), (4) in (5) in/ali da noben material ni bil namerno spremenjen ali odložen, na podlagi česar bi bila pošiljka ali njen del zajeta v Prilogi IX. Če gospodarski subjekt v okviru sklepa o potrditvi predloži dokaz ali podatke, pridobljene v skladu s prostovoljnim sistemom, ki ga je potrdila Komisija, država članica od dobavitelja ne bi smela zahtevati nadaljnjih dokazil o izpolnjevanju trajnostnih meril.

| (4) | Prošnja za potrditev, da prostovoljni sistem „Okrogla miza o trajnostnem rdečem palmovem olju“ (Roundtable on Sustainable Palm Oil RED) dokazuje, da so pošiljke biogoriva skladne s trajnostnimi merili iz direktiv 98/70/ES in 2009/28/ES, je bila Komisiji prvič predložena 24. aprila 2018. Sistem s sedežem na Menara UOA Bangsar, No. 5, Jalan Bangsar Utama 1, 59000 Kuala Lumpur, Malezija zajema proizvode na osnovi palmovega olja ter celotno nadzorno verigo. Dokumenti potrjenega sistema bi morali biti na voljo na platformi za preglednost, vzpostavljeni v skladu z Direktivo 2009/28/ES. |
| --- | --- |

(4)

Prošnja za potrditev, da prostovoljni sistem „Okrogla miza o trajnostnem rdečem palmovem olju“ (Roundtable on Sustainable Palm Oil RED) dokazuje, da so pošiljke biogoriva skladne s trajnostnimi merili iz direktiv 98/70/ES in 2009/28/ES, je bila Komisiji prvič predložena 24. aprila 2018. Sistem s sedežem na Menara UOA Bangsar, No. 5, Jalan Bangsar Utama 1, 59000 Kuala Lumpur, Malezija zajema proizvode na osnovi palmovega olja ter celotno nadzorno verigo. Dokumenti potrjenega sistema bi morali biti na voljo na platformi za preglednost, vzpostavljeni v skladu z Direktivo 2009/28/ES.

| (5) | Komisija je v oceni prostovoljnega sistema „Okrogla miza o trajnostnem rdečem palmovem olju“ (Roundtable on Sustainable Palm Oil RED) ugotovila, da ta ustrezno upošteva trajnostna merila iz direktiv 98/70/ES in 2009/28/ES ter uporablja metodo masne bilance v skladu z zahtevami iz člena 7c(1) Direktive 98/70/ES in člena 18(1) Direktive 2009/28/ES. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je v oceni prostovoljnega sistema „Okrogla miza o trajnostnem rdečem palmovem olju“ (Roundtable on Sustainable Palm Oil RED) ugotovila, da ta ustrezno upošteva trajnostna merila iz direktiv 98/70/ES in 2009/28/ES ter uporablja metodo masne bilance v skladu z zahtevami iz člena 7c(1) Direktive 98/70/ES in člena 18(1) Direktive 2009/28/ES.

| (6) | Ocena prostovoljnega sistema „Okrogla miza o trajnostnem rdečem palmovem olju“ (Roundtable on Sustainable Palm Oil RED) je pokazala, da dosega ustrezne standarde zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije ter izpolnjuje metodološke zahteve iz Priloge IV k Direktivi 98/70/ES in Priloge V k Direktivi 2009/28/ES. |
| --- | --- |

(6)

Ocena prostovoljnega sistema „Okrogla miza o trajnostnem rdečem palmovem olju“ (Roundtable on Sustainable Palm Oil RED) je pokazala, da dosega ustrezne standarde zanesljivosti, preglednosti in neodvisne revizije ter izpolnjuje metodološke zahteve iz Priloge IV k Direktivi 98/70/ES in Priloge V k Direktivi 2009/28/ES.

| (7) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za trajnost biogoriv in tekočih biogoriv – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za trajnost biogoriv in tekočih biogoriv –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Prostovoljni sistem „Okrogla miza o trajnostnem rdečem palmovem olju“ (Roundtable on Sustainable Palm Oil RED) (v nadaljnjem besedilu: sistem), ki je bil Komisiji predložen v potrditev 24. aprila 2018, dokazuje, da so pošiljke biogoriv in tekočih biogoriv, proizvedenih v skladu s standardi za proizvodnjo biogoriv in tekočih biogoriv, ki so določeni v okviru sistema, skladne s trajnostnimi merili iz člena 7b(3), (4) in (5) Direktive 98/70/ES ter člena 17(3), (4) in (5) Direktive 2009/28/ES.

Sistem vsebuje tudi točne podatke za namene člena 17(2) Direktive 2009/28/ES in člena 7b(2) Direktive 98/70/ES.

Člen 2

Če se vsebina tega sistema, kakor je bil Komisiji predložen v potrditev 24. aprila 2018, spremeni na način, ki bi lahko vplival na podlago tega sklepa, se o takih spremembah nemudoma obvesti Komisijo. Komisija oceni spremembe, o katerih je bila obveščena, in odloči, ali sistem še vedno ustrezno upošteva trajnostna merila, za katera je bil potrjen.

Člen 3

Komisija lahko razveljavi ta sklep med drugim v naslednjih okoliščinah:

| (a) | če se jasno dokaže, da sistem ne izvaja elementov, ki veljajo za odločilne za ta sklep, ali če je prišlo do resne strukturne kršitve glede navedenih elementov; |
| --- | --- |

(a)

če se jasno dokaže, da sistem ne izvaja elementov, ki veljajo za odločilne za ta sklep, ali če je prišlo do resne strukturne kršitve glede navedenih elementov;

| (b) | če sistem Komisiji ne predloži letnih poročil na podlagi člena 7c(6) Direktive 98/70/ES in člena 18(6) Direktive 2009/28/ES; |
| --- | --- |

(b)

če sistem Komisiji ne predloži letnih poročil na podlagi člena 7c(6) Direktive 98/70/ES in člena 18(6) Direktive 2009/28/ES;

| (c) | če sistem ne uporablja standardov neodvisne revizije, določenih v izvedbenih aktih iz tretjega pododstavka člena 7c(5) Direktive 98/70/ES in tretjega pododstavka člena 18(5) Direktive 2009/28/ES, ali izboljšav drugih elementov sistema, ki veljajo za odločilne za nadaljnjo veljavnost potrditve. |
| --- | --- |

(c)

če sistem ne uporablja standardov neodvisne revizije, določenih v izvedbenih aktih iz tretjega pododstavka člena 7c(5) Direktive 98/70/ES in tretjega pododstavka člena 18(5) Direktive 2009/28/ES, ali izboljšav drugih elementov sistema, ki veljajo za odločilne za nadaljnjo veljavnost potrditve.

Člen 4

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se do 30. junija 2021.

V Bruslju, 9. julija 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 350, 28.12.1998, str. 58.

1

(2)  
  UL L 140, 5.6.2009, str. 16.

2

---

NOTRANJI AKTI IN POSLOVNIKI

| 10.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 184/23 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 184/23

---

POSLOVNIK EVROPSKEGA EKONOMSKO-SOCIALNEGA ODBORA

Marec 2019

PRVI DEL

USTANOVNA BESEDILA

USTANOVNA BESEDILA

Uvodne opombe

Uvodne opombe

| 1. | Evropski ekonomsko-socialni odbor je bil ustanovljen s Pogodbo o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in Pogodbo o Evropski skupnosti za atomsko energijo, ki sta bili podpisani v Rimu 25. marca 1957 in sta začeli veljati 1. januarja 1958.
  Od tedaj sta bili pogodbi večkrat spremenjeni. |
| --- | --- |

1.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je bil ustanovljen s Pogodbo o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in Pogodbo o Evropski skupnosti za atomsko energijo, ki sta bili podpisani v Rimu 25. marca 1957 in sta začeli veljati 1. januarja 1958.

Od tedaj sta bili pogodbi večkrat spremenjeni.

| 2. | Ob začetku veljavnosti kodificirane različice tega poslovnika (15. marca 2019) sta ustanovne določbe Evropskega ekonomsko-socialnega odbora vsebovali Pogodba o Evropski uniji (člen 13) in Pogodba o delovanju Evropske unije (členi 300 do 304), kakor sta bili spremenjeni oziroma uvedeni z Lizbonsko pogodbo, ki je bila podpisana 13. decembra 2007 in je začela veljati 1. decembra 2009. |
| --- | --- |

2.

Ob začetku veljavnosti kodificirane različice tega poslovnika (15. marca 2019) sta ustanovne določbe Evropskega ekonomsko-socialnega odbora vsebovali Pogodba o Evropski uniji (člen 13) in Pogodba o delovanju Evropske unije (členi 300 do 304), kakor sta bili spremenjeni oziroma uvedeni z Lizbonsko pogodbo, ki je bila podpisana 13. decembra 2007 in je začela veljati 1. decembra 2009.

| Opozorilo: | Z vsemi vprašanji in pripombami glede besedila tega poslovnika ali njegovih izvedbenih določb in njihovega izvajanja se obrnite na glavno pisarno EESO. (UniteGreffeCESE@eesc.europa.eu ) |
| --- | --- |

Opozorilo:

Opozorilo:

Z vsemi vprašanji in pripombami glede besedila tega poslovnika ali njegovih izvedbenih določb in njihovega izvajanja se obrnite na glavno pisarno EESO. (UniteGreffeCESE@eesc.europa.eu )

POGODBA O EVROPSKI UNIJI

POGODBA O EVROPSKI UNIJI

Člen 13

1.   Unija ima institucionalni okvir, katerega namen je uveljavljati njene vrednote, uresničevati njene cilje, služiti njenim interesom, interesom njenih državljanov in interesom držav članic ter zagotoviti doslednost, učinkovitost in kontinuiteto njenih politik in ukrepov.

Institucije Unije so:

| — | Evropski parlament, |
| --- | --- |

—

Evropski parlament,

| — | Evropski svet, |
| --- | --- |

—

Evropski svet,

| — | Svet, |
| --- | --- |

—

Svet,

| — | Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu „Komisija“), |
| --- | --- |

—

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu „Komisija“),

| — | Sodišče Evropske unije, |
| --- | --- |

—

Sodišče Evropske unije,

| — | Evropska centralna banka, |
| --- | --- |

—

Evropska centralna banka,

| — | Računsko sodišče. |
| --- | --- |

—

Računsko sodišče.

2.   Vsaka institucija deluje v mejah pristojnosti, ki so ji dodeljene s Pogodbama, in v skladu s postopki, pogoji in cilji, ki jih določata Pogodbi. Institucije med seboj lojalno sodelujejo.

3.   Določbe o Evropski centralni banki in Računskem sodišču ter podrobne določbe o drugih institucijah so vključene v Pogodbo o delovanju Evropske unije.

4.   Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji pomagata Ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij, ki opravljata svetovalno funkcijo.

POGODBA O DELOVANJU EVROPSKE UNIJE

POGODBA O DELOVANJU EVROPSKE UNIJE

POGLAVJE 3 – POSVETOVALNI ORGANI UNIJE

POGLAVJE 3 – POSVETOVALNI ORGANI UNIJE

Člen 300

1.   Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji pomagata Odbor regij in Ekonomsko-socialni odbor, ki opravljata svetovalno funkcijo.

2.   Ekonomsko-socialni odbor sestavljajo predstavniki organizacij delodajalcev, delojemalcev in drugi predstavniki civilne družbe, predvsem s socialno-ekonomskega, civilnega, poklicnega in kulturnega področja.

3.   Odbor regij je sestavljen iz predstavnikov regionalnih in lokalnih skupnosti, ki so bodisi izvoljeni v regionalne ali lokalne skupnosti ali pa so politično odgovorni izvoljeni skupščini.

4.   Člani Ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij niso vezani na nikakršna obvezujoča navodila. Člani opravljajo svoje naloge popolnoma neodvisno in v splošnem interesu Unije.

5.   Pravila iz odstavkov 2 in 3, ki urejajo sestavo teh odborov, redno preverja Svet ob upoštevanju gospodarskega, socialnega in demografskega razvoja v Uniji. Svet na predlog Komisije v ta namen sprejema sklepe.

ODDELEK 1

ODDELEK 1

EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR

EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR

Člen 301

Število članov Ekonomsko-socialnega odbora ne sme preseči 350.

Svet na predlog Komisije soglasno sprejme sklep, s katerim določi sestavo odbora.

Svet določi nadomestila za člane odbora.

Člen 302

1.   Člani odbora so imenovani za dobo petih let. Svet sprejme seznam članov, sestavljen v skladu s predlogi držav članic. Člani odbora so lahko ponovno imenovani.

2.   Svet odloča po posvetovanju s Komisijo. Pridobi lahko mnenje predstavniških evropskih organizacij iz različnih gospodarskih in socialnih sektorjev in civilne družbe, ki jih zadevajo dejavnosti Unije.

Člen 303

Odbor izvoli svojega predsednika in predsedstvo med svojimi člani za dobo dveh let in pol.

Odbor sprejme svoj poslovnik.

Skliče ga njegov predsednik na zahtevo Evropskega parlamenta, Sveta ali Komisije. Sestane se lahko tudi na lastno pobudo.

Člen 304

Evropski parlament, Svet ali Komisija se posvetujejo z odborom v primerih, predvidenih s Pogodbama. Te institucije pa se lahko posvetujejo z odborom v vseh primerih, za katere menijo, da je to primerno. Odbor lahko da mnenje na lastno pobudo v tistih primerih, za katere meni, da je to primerno.

Kadar Evropski parlament, Svet ali Komisija meni, da je to potrebno, postavi odboru rok za predložitev mnenja, ki ne sme biti krajši od enega meseca od datuma, ko predsednik odbora prejme ustrezno uradno obvestilo. Če ob izteku tega roka mnenje ni dano, to ne prepreči nadaljnjega ukrepanja.

Mnenje odbora se skupaj s poročilom o posvetovanjih pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji.

PROTOKOL ŠT. 7 POGODBE O DELOVANJU EVROPSKE UNIJE O PRIVILEGIJIH IN IMUNITETAH EVROPSKE UNIJE – POGLAVJE IV (IZVLEČEK)

PROTOKOL ŠT. 7 POGODBE O DELOVANJU EVROPSKE UNIJE O PRIVILEGIJIH IN IMUNITETAH EVROPSKE UNIJE – POGLAVJE IV (IZVLEČEK)

Člen 10

Predstavniki držav članic, ki sodelujejo pri delu institucij Unije, njihovi svetovalci in tehnični strokovnjaki pri opravljanju svojih nalog in medtem, ko potujejo do kraja zasedanja in nazaj, uživajo običajne privilegije, imunitete in olajšave.

Ta člen se uporablja tudi za člane svetovalnih organov Unije.

SKLEP SVETA (EU) 2015/1157 Z DNE 14. JULIJA 2015 O DOLOČITVI SESTAVE EVROPSKEGA EKONOMSKO-SOCIALNEGA ODBORA (IZVLEČEK)

SKLEP SVETA (EU) 2015/1157 Z DNE 14. JULIJA 2015 O DOLOČITVI SESTAVE EVROPSKEGA EKONOMSKO-SOCIALNEGA ODBORA (IZVLEČEK)

Člen 1

Število članov Ekonomsko-socialnega odbora je naslednje:

| Belgija | 12 |
| --- | --- |
| Bolgarija | 12 |
| Češka | 12 |
| Danska | 9 |
| Nemčija | 24 |
| Estonija | 6 |
| Irska | 9 |
| Grčija | 12 |
| Španija | 21 |
| Francija | 24 |
| Hrvaška | 9 |
| Italija | 24 |
| Ciper | 5 |
| Latvija | 7 |
| Litva | 9 |
| Luksemburg | 5 |
| Madžarska | 12 |
| Malta | 5 |
| Nizozemska | 12 |
| Avstrija | 12 |
| Poljska | 21 |
| Portugalska | 12 |
| Romunija | 15 |
| Slovenija | 7 |
| Slovaška | 9 |
| Finska | 9 |
| Švedska | 12 |
| Združeno kraljestvo | 24 |

Belgija

12

Bolgarija

12

Češka

12

Danska

9

Nemčija

24

Estonija

6

Irska

9

Grčija

12

Španija

21

Francija

24

Hrvaška

9

Italija

24

Ciper

5

Latvija

7

Litva

9

Luksemburg

5

Madžarska

12

Malta

5

Nizozemska

12

Avstrija

12

Poljska

21

Portugalska

12

Romunija

15

Slovenija

7

Slovaška

9

Finska

9

Švedska

12

Združeno kraljestvo

24

DRUGI DEL

POSLOVNIK

POSLOVNIK

KODIFICIRANA RAZLIČICA POSLOVNIKA EVROPSKEGA EKONOMSKO-SOCIALNEGA ODBORA (V VELJAVI OD 15. MARCA 2019)

KODIFICIRANA RAZLIČICA POSLOVNIKA EVROPSKEGA EKONOMSKO-SOCIALNEGA ODBORA (V VELJAVI OD 15. MARCA 2019)

– OPOMBE –

| A. | Ta izdaja zajema:






  — | poslovnik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, sprejet na plenarnem zasedanju 17. julija 2002 (UL L 268, 4. 10. 2002), ki je v skladu s členom 78 poslovnika začel veljati 1. avgusta 2002, |
| --- | --- | --- |

A.

Ta izdaja zajema:

—

poslovnik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, sprejet na plenarnem zasedanju 17. julija 2002 (UL L 268, 4. 10. 2002), ki je v skladu s členom 78 poslovnika začel veljati 1. avgusta 2002,

| — | spremembe, vnesene na podlagi naslednjih aktov:






  1. | spremembe poslovnika Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. februarja 2003 (UL L 258, 10.10.2003), |
| --- | --- | --- |

—

spremembe, vnesene na podlagi naslednjih aktov:

1.

spremembe poslovnika Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. februarja 2003 (UL L 258, 10.10.2003),

| 2. | spremembe poslovnika Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 31. marca 2004 (UL L 310, 7.10.2004), |
| --- | --- |

2.

spremembe poslovnika Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 31. marca 2004 (UL L 310, 7.10.2004),

| 3. | spremembe poslovnika Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 5. julija 2006 (UL L 93, 3.4.2007), |
| --- | --- |

3.

spremembe poslovnika Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 5. julija 2006 (UL L 93, 3.4.2007),

| 4. | spremembe poslovnika Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. marca 2008 (UL L 159, 20.6.2009), |
| --- | --- |

4.

spremembe poslovnika Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. marca 2008 (UL L 159, 20.6.2009),

| 5. | spremembe poslovnika Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. julija 2010, |
| --- | --- |

5.

spremembe poslovnika Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. julija 2010,

| 6. | spremembe poslovnika Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. februarja 2019, |
| --- | --- |

6.

spremembe poslovnika Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. februarja 2019,

| — | in kodeks ravnanja članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ki je priložen poslovniku Evropskega ekonomsko-socialnega odbora na podlagi sklepa plenarne skupščine Odbora z dne 20. februarja 2019. |
| --- | --- |

—

in kodeks ravnanja članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ki je priložen poslovniku Evropskega ekonomsko-socialnega odbora na podlagi sklepa plenarne skupščine Odbora z dne 20. februarja 2019.

| B. | To izdajo je pripravil generalni sekretariat Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, vanjo pa so vključene različne spremembe, ki jih je sprejela plenarna skupščina Odbora. |
| --- | --- |

B.

To izdajo je pripravil generalni sekretariat Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, vanjo pa so vključene različne spremembe, ki jih je sprejela plenarna skupščina Odbora.

| C. | Izvedbene določbe tega poslovnika, ki jih je v skladu z določbami člena 86(3) sprejelo predsedstvo Odbora, so samostojen dokument. |
| --- | --- |

C.

Izvedbene določbe tega poslovnika, ki jih je v skladu z določbami člena 86(3) sprejelo predsedstvo Odbora, so samostojen dokument.

PREAMBULA

| 1. | Evropski ekonomsko-socialni odbor zagotavlja zastopanje različnih ekonomskih in socialnih komponent organizirane civilne družbe. Ustanovljen je bil z Rimsko pogodbo leta 1957 in je institucionalni svetovalni organ. |
| --- | --- |

1.

Evropski ekonomsko-socialni odbor zagotavlja zastopanje različnih ekonomskih in socialnih komponent organizirane civilne družbe. Ustanovljen je bil z Rimsko pogodbo leta 1957 in je institucionalni svetovalni organ.

| 2. | Svetovalna naloga Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (EESO) omogoča njegovim članom in organizacijam, ki jih ti zastopajo, sodelovanje v postopku odločanja Evropske unije. Pri izmenjavi včasih povsem nasprotnih stališč in dialogu med člani sodelujejo ne le običajni socialni partnerji, torej delodajalci (I. skupina) in delojemalci (II. skupina), temveč tudi predstavniki drugih socialno-poklicnih interesov (III. skupina). Strokovnost, dialog in iskanje skupnih točk, ki iz tega izhajajo, lahko izboljšajo kakovost in verodostojnost političnega odločanja Evropske unije, saj evropskim državljanom olajšajo njegovo razumevanje in sprejemljivost ter prispevajo k preglednosti, ki je v demokraciji nujno potrebna. |
| --- | --- |

2.

Svetovalna naloga Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (EESO) omogoča njegovim članom in organizacijam, ki jih ti zastopajo, sodelovanje v postopku odločanja Evropske unije. Pri izmenjavi včasih povsem nasprotnih stališč in dialogu med člani sodelujejo ne le običajni socialni partnerji, torej delodajalci (I. skupina) in delojemalci (II. skupina), temveč tudi predstavniki drugih socialno-poklicnih interesov (III. skupina). Strokovnost, dialog in iskanje skupnih točk, ki iz tega izhajajo, lahko izboljšajo kakovost in verodostojnost političnega odločanja Evropske unije, saj evropskim državljanom olajšajo njegovo razumevanje in sprejemljivost ter prispevajo k preglednosti, ki je v demokraciji nujno potrebna.

| 3. | Odbor ima v okviru evropskih institucij posebno vlogo: je osrednji forum za zastopanje in razpravo organizirane civilne družbe in pomemben posrednik med njo in institucijami Evropske unije. |
| --- | --- |

3.

Odbor ima v okviru evropskih institucij posebno vlogo: je osrednji forum za zastopanje in razpravo organizirane civilne družbe in pomemben posrednik med njo in institucijami Evropske unije.

| 4. | Kot forum za dialog in s pripravljanjem mnenj Evropski ekonomsko-socialni odbor prispeva k boljšemu demokratičnemu izražanju pri uveljavljanju Evropske unije, vključno v njenih odnosih z ekonomskimi in socialnimi skupinami tretjih držav, s tem pa pomaga razvijati pristno evropsko zavest. |
| --- | --- |

4.

Kot forum za dialog in s pripravljanjem mnenj Evropski ekonomsko-socialni odbor prispeva k boljšemu demokratičnemu izražanju pri uveljavljanju Evropske unije, vključno v njenih odnosih z ekonomskimi in socialnimi skupinami tretjih držav, s tem pa pomaga razvijati pristno evropsko zavest.

| 5. | Da bi lahko uspešno izvajal svoje naloge, je Odbor 17. julija 2002 v skladu s členom 260(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti sprejel svoj poslovnik (1). |
| --- | --- |

5.

Da bi lahko uspešno izvajal svoje naloge, je Odbor 17. julija 2002 v skladu s členom 260(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti sprejel svoj poslovnik (1

| 6. | Odbor je na plenarnem zasedanju 20. februarja 2019 sprejel zadnjo različico tega poslovnika. |
| --- | --- |

6.

Odbor je na plenarnem zasedanju 20. februarja 2019 sprejel zadnjo različico tega poslovnika.

NASLOV I

ORGANIZACIJA ODBORA

ORGANIZACIJA ODBORA

POGLAVJE I

POGLAVJE I

KONSTITUIRANJE ODBORA

KONSTITUIRANJE ODBORA

Člen 1

1.   Mandat Odbora traja pet let.

2.   Odbor po prenovi na vsakih pet let skliče njegov najstarejši član, po možnosti najpozneje mesec dni po tem, ko člani Odbora prejmejo uradno obvestilo Sveta o imenovanju.

3.   Člani Odbora niso vezani na nikakršna obvezujoča navodila. Svoje naloge opravljajo popolnoma neodvisno, v splošnem interesu Evropske unije. Pri opravljanju svojih nalog in med potjo do kraja seje in nazaj uživajo privilegije in imunitete, določene s Protokolom o privilegijih in imunitetah Evropske unije. To pomeni, da imajo pravico do prostega gibanja, osebne nedotakljivosti in imunitete. Člani spoštujejo dostojanstvo Odbora in ne škodujejo njegovemu ugledu.

4.   Pri opravljanju svojih nalog člani Odbora spoštujejo dostojanstvo na delovnem mestu. Vzdržijo se vseh oblik nadlegovanja in takšno ravnanje obsojajo. Člani Odbora se s podpisom zavežejo k spoštovanju kodeksa ravnanja, ki je priložen temu poslovniku.

Član Odbora, ki ni podpisal izjave v zvezi s tem kodeksom, ne more biti izvoljen na nobeno funkcijo v organih Odbora, imenovan za poročevalca ali se udeležiti uradne misije.

5.   Odbor v vseh svojih politikah zagotavlja spoštovanje načel enakosti spolov ter nediskriminacije, kot ju opredeljuje pravo Evropske unije. Poskrbi za to, da je zastopanost žensk v vseh organih Odbora večja od njihove zastopanosti v skupščini. Predsedstvo spremlja stanje glede uravnotežene zastopanosti spolov in po potrebi sprejme posebna priporočila. Ob izteku vsake polovice mandata se predsedstvu predloži poročilo in oceni stanje.

Člen 2

1.   Organi Odbora so: skupščina, predsedstvo, predsednik in strokovne skupine.

2.   Odbor je razdeljen v tri skupine, katerih sestavo in vlogo opredeljuje člen 30.

3.   Člani Odbora niso vezani na nikakršna obvezujoča navodila. Svoje naloge opravljajo popolnoma neodvisno, v splošnem interesu Evropske unije. Pri opravljanju svojih nalog in med potjo do kraja seje in nazaj uživajo privilegije in imunitete, določene s Protokolom o privilegijih in imunitetah Evropske unije. To pomeni, da imajo pravico do prostega gibanja, osebne nedotakljivosti in imunitete.

Člen 3

1.   Odbor priznava in sprejema za svoje naslednje simbole Evropske unije:

| a) | zastavo, na kateri je upodobljen krog z dvanajstimi zlatimi zvezdami na modri podlagi; |
| --- | --- |

a)

zastavo, na kateri je upodobljen krog z dvanajstimi zlatimi zvezdami na modri podlagi;

| b) | himno, ki izvira iz Ode radosti iz Devete simfonije Ludwiga van Beethovna; |
| --- | --- |

b)

himno, ki izvira iz Ode radosti iz Devete simfonije Ludwiga van Beethovna;

| c) | geslo „Združena v raznolikosti“. |
| --- | --- |

c)

geslo „Združena v raznolikosti“.

2.   Odbor praznuje dan Evrope 9. maja.

3.   Zastava je razobešena v vseh stavbah Odbora in ob uradnih prireditvah.

4.   Himna se predvaja ob začetku vsake konstitutivne seje na začetku mandata in ob drugih slavnostnih sejah, zlasti v dobrodošlico voditeljem držav in vlad ali v pozdrav novim članom po širitvi.

POGLAVJE II

POGLAVJE II

PREDSEDSTVO

PREDSEDSTVO

Člen 4

1.   Pri volitvah članov predsedstva je treba upoštevati celotno in geografsko uravnoteženost med skupinami, pri čemer vsako državo članico zastopa najmanj en član in največ trije. Skupine se pogajajo o sestavi predsedstva in pripravijo predlog, ki ga predložijo skupščini.

Predsedstvo sestavljajo:

| a) | predsednik in dva podpredsednika, |
| --- | --- |

a)

predsednik in dva podpredsednika,

| b) | predsedniki vseh treh skupin, izvoljeni v skladu z določbami člena 30, |
| --- | --- |

b)

predsedniki vseh treh skupin, izvoljeni v skladu z določbami člena 30,

| c) | predsedniki strokovnih skupin, |
| --- | --- |

c)

predsedniki strokovnih skupin,

| d) | spremenljivo število članov, ki ne presega števila držav članic. |
| --- | --- |

d)

spremenljivo število članov, ki ne presega števila držav članic.

2.   Predsednika se izvoli izmenično izmed članov treh skupin.

3.   Predsednik in podpredsednika ne morejo biti ponovno izvoljeni na isto funkcijo. Predsednik v obdobju dveh let in pol, ki sledi njegovemu mandatu, ne more biti član predsedstva kot podpredsednik, predsednik skupine ali strokovne skupine.

4.   Podpredsednika sta izbrana izmed članov preostalih dveh skupin, ki jima ne pripada predsednik.

Člen 5

1.   Na prvi seji, sklicani v skladu s členom 1, ki ji predseduje najstarejši član, Odbor izmed svojih članov izvoli predsednika, dva podpredsednika, predsednike strokovnih skupin in ostale člane predsedstva, ki niso predsedniki skupin, za obdobje dveh let in pol od datuma konstituiranja Odbora.

2.   Pod predsedstvom najstarejšega člana se obravnavajo samo vprašanja, povezana s temi volitvami.

Člen 6

Sejo, na kateri se izvoli predsedstvo Odbora za zadnji dve leti in pol petletnega obdobja, skliče dotedanji predsednik. Seja, ki ji predseduje dotedanji predsednik, poteka na začetku plenarnega zasedanja v mesecu, ko se izteče mandat prvega predsedstva.

Člen 7

1.   Odbor lahko izmed svojih članov ustanovi komisijo za pripravo volitev, ki jo sestavlja po en predstavnik iz vsake države in je zadolžena za zbiranje kandidatur in predložitev seznama kandidatov skupščini, ob upoštevanju določb člena 4.

2.   Odbor odloča o seznamu ali seznamih kandidatov za ožje predsedstvo in predsedstvo v skladu z določbami tega člena.

3.   Odbor izvoli, po potrebi z več zaporednimi glasovanji, ostale člane predsedstva, ki niso predsedniki skupin, po postopku glasovanja o enem ali več večimenskih seznamih.

4.   Glasuje se le o celotnih seznamih kandidatov, sestavljenih v skladu s členom 4, ki so jim priložene izjave kandidatov o soglasju.

5.   Za člane predsedstva so izvoljeni kandidati s seznama, ki zbere največje število glasov in najmanj četrtino veljavnih glasov.

6.   Predsednika in oba podpredsednika nato izvoli skupščina z navadno večino.

7.   Odbor nato z navadno večino izvoli predsednike strokovnih skupin.

8.   Na koncu Odbor glasuje o celotnem predsedstvu. Za potrditev sta potrebni najmanj dve tretjini veljavnih glasov.

Člen 8

Če član predsedstva ne more opravljati svojega mandata ali v primerih, določenih v členu 75(2), se za preostanek mandata njegovo zamenjavo zagotovi v skladu s členom 7. O zamenjavi glasuje skupščina na podlagi predloga zadevne skupine.

Člen 9

1.   Predsedstvo skliče predsednik po uradni dolžnosti ali na zahtevo desetih članov.

2.   Za vsako sejo predsedstva se sestavi zapisnik. Zapisnik mora predsedstvo potrditi.

3.   Predsedstvo določi pravila svojega delovanja.

4.   Predsedstvo določi notranjo organizacijo in delovanje Odbora. Po posvetovanju s skupinami sprejme izvedbene določbe poslovnika.

5.   Predsedstvo in predsednik imata proračunske in finančne pristojnosti, ki jih določata finančna uredba, ki se uporablja za splošni proračun Unije, in poslovnik Odbora.

6.   Ob upoštevanju določb proračunskega in finančnega postopka predsedstvo sprejme pravila o potnih stroških in stroških bivanja za člane in njihove namestnike, imenovane v skladu s členom 21, delegate in njihove namestnike, imenovane v skladu s členom 27, ter strokovnjake, imenovane v skladu s členom 26.

7.   Predsedstvo je politično odgovorno za splošno vodenje Odbora. Pri tem zagotavlja zlasti, da so dejavnosti Odbora, njegovih organov in osebja v skladu z njegovo institucionalno vlogo.

8.   Predsedstvo skrbi, da Odbor ustrezno uporablja človeške, proračunske in tehnične vire pri izvajanju nalog, ki so določene v Pogodbi. Sodeluje zlasti v proračunskem postopku in pri organizaciji sekretariata.

9.   Predsedstvo lahko izmed svojih članov ustanovi ad hoc skupine za proučitev posameznih vprašanj, ki so v njegovi pristojnosti. V delo teh skupin so lahko vključeni tudi drugi člani, razen pri obravnavi vprašanj o imenovanju uradnikov.

10.   Vsakih šest mesecev predsedstvo na podlagi poročila, sestavljenega v ta namen, prouči ukrepe, sprejete na podlagi mnenj Odbora.

11.   Predsedstvo na zahtevo člana ali generalnega sekretarja pojasni tolmačenje poslovnika in izvedbenih določb. Sklepi predsedstva so zavezujoči, s pridržkom pravice do pritožbe skupščini, katere sklep je dokončen.

12.   Do prve seje novega Odbora po prenovi na vsakih pet let tekoče zadeve opravlja dotedanje predsedstvo. V izjemnih primerih lahko zadolži dotedanjega člana za izvajanje posameznih nalog ali nalog z določenim rokom, za katere je potrebno posebno strokovno znanje.

Člen 10

V okviru medinstitucionalnega sodelovanja lahko predsedstvo pooblasti predsednika za sklepanje sporazumov o sodelovanju z institucijami in organi Evropske unije.

Člen 11

1.   Za svetovanje predsedstvu in predsedniku Odbora ter za pripravo vseh osnutkov sklepov, ki jih mora predsedstvo sprejeti glede finančnih in proračunskih ali organizacijskih zadev, se ustanovi komisija za finančne in proračunske zadeve (CAF).

2.   Komisiji za finančne in proračunske zadeve predseduje eden izmed dveh podpredsednikov Odbora.

Sestavlja jo dvanajst članov, ki jih na predlog skupin imenuje predsedstvo.

3.   Komisija za finančne in proračunske zadeve pripravi predlog proračuna Odbora, ki ga predloži predsedstvu v odobritev, zagotavlja pravilnost njegovega izvrševanja in izpolnjevanje obveznosti glede poročanja.

Komisija za finančne in proračunske zadeve svetuje glede:

| — | vseh pomembnih vprašanj, ki bi lahko ogrozila dobro upravljanje dodeljenih proračunskih sredstev ali preprečila doseganje zastavljenih ciljev, zlasti kar zadeva napovedi o porabi dodeljenih proračunskih sredstev, |
| --- | --- |

—

vseh pomembnih vprašanj, ki bi lahko ogrozila dobro upravljanje dodeljenih proračunskih sredstev ali preprečila doseganje zastavljenih ciljev, zlasti kar zadeva napovedi o porabi dodeljenih proračunskih sredstev,

| — | izvrševanja tekočega proračuna, prenosa sredstev, proračunskih posledic postopkov v zvezi s kadrovskim načrtom, sredstev za upravljanje in dejavnosti pri projektih, povezanih s stavbami; poda tudi oceno stanja in predloge prihodnjih ukrepov, |
| --- | --- |

—

izvrševanja tekočega proračuna, prenosa sredstev, proračunskih posledic postopkov v zvezi s kadrovskim načrtom, sredstev za upravljanje in dejavnosti pri projektih, povezanih s stavbami; poda tudi oceno stanja in predloge prihodnjih ukrepov,

| — | nadzora postopka razrešnice v tesnem sodelovanju z generalnim sekretarjem in poročevalcem Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

—

nadzora postopka razrešnice v tesnem sodelovanju z generalnim sekretarjem in poročevalcem Evropskega parlamenta.

4.   Proračun Odbora je v skladu z načeli enotnosti, točnosti, enoletnosti, uravnoteženosti, obračunske enote, univerzalnosti, specifikacije, dobrega finančnega poslovodenja in preglednosti.

5.   Predsedstvo lahko komisiji za finančne in proračunske zadeve podeli še druge pristojnosti za določena dodatna vprašanja.

6.   Komisija za finančne in proračunske zadeve sprejema sklepe v skladu s svojimi notranjimi pravili, ki vključujejo naslednje določbe:

| a) | predlogi, ki jih sprejme soglasno, se predložijo predsedstvu v odobritev brez razprave, |
| --- | --- |

a)

predlogi, ki jih sprejme soglasno, se predložijo predsedstvu v odobritev brez razprave,

| b) | predloge, sprejete z navadno večino, ali zavrnitve teh predlogov je treba obrazložiti, da jih nato lahko prouči predsedstvo Odbora. |
| --- | --- |

b)

predloge, sprejete z navadno večino, ali zavrnitve teh predlogov je treba obrazložiti, da jih nato lahko prouči predsedstvo Odbora.

7.   Komisija za finančne in proračunske zadeve predloži letno poročilo predsedstvu.

8.   Predsednik komisije za finančne in proračunske zadeve predseduje delegaciji, ki je zadolžena za pogajanja s proračunskim organom Evropske unije, in o tem poroča predsedstvu.

9.   Sekretariat nudi komisiji za finančne in proračunske zadeve vse potrebne informacije za opravljanje naloge svetovanja predsedstvu in predsedniku Odbora.

Člen 12

1.   Ustanovi se komisija za komuniciranje (COCOM), zadolžena za usmerjanje in spremljanje strategije Odbora na področju komuniciranja. Pristojna je tudi za svetovanje predsedstvu in predsedniku Odbora.

2.   Komisiji za komuniciranje predseduje eden izmed dveh podpredsednikov Odbora. Sestavlja jo dvanajst članov, ki jih na predlog skupin imenuje predsedstvo.

3.   Komisija za komuniciranje usklajuje dejavnosti struktur, pristojnih za komuniciranje, stike z mediji in kulturo, in zagotavlja, da so te dejavnosti v skladu s sprejeto strategijo in programi Odbora.

4.   Komisija za komuniciranje vsako leto predsedstvu predloži letno poročilo o dejavnostih, ki vključuje pregled izvajanja njenih nalog in strategije ter program dejavnosti za naslednje leto.

POGLAVJE III

POGLAVJE III

OŽJE PREDSEDSTVO IN PREDSEDNIK

OŽJE PREDSEDSTVO IN PREDSEDNIK

Člen 13

1.   Ožje predsedstvo sestavljajo predsednik in dva podpredsednika.

2.   Ožje predsedstvo Odbora in predsedniki skupin se sestanejo za pripravo dela predsedstva in skupščine. Na te seje so lahko povabljeni predsedniki strokovnih skupin.

3.   Ožje predsedstvo se najmanj dvakrat letno sestane s predsedniki skupin in predsedniki strokovnih skupin, da se opredeli program dela Odbora in oceni opravljeno delo.

Člen 14

1.   Predsednik vodi vse dejavnosti Odbora in njegovih organov v skladu s Pogodbo in tem poslovnikom. Ima vsa potrebna pooblastila, da lahko izvaja sklepe ali poskrbi za izvajanje sklepov Odbora in zagotavlja njegovo nemoteno delovanje.

2.   Predsednik pri svojem delu stalno sodeluje s podpredsednikoma; nanju lahko prenese določene naloge ali odgovornosti, ki so v njegovi pristojnosti.

3.   Predsednik lahko posamezne naloge za določen čas prenese na generalnega sekretarja.

4.   Predsednik zastopa Odbor. Pooblastilo za zastopanje lahko prenese na enega od podpredsednikov ali po potrebi na enega od članov.

5.   Predsednik poroča Odboru o delu in ukrepih, ki jih je v imenu Odbora izvajal v obdobju med plenarnima zasedanjema. Tem poročilom ne sledi razprava.

6.   Predsednik po svoji izvolitvi na plenarnem zasedanju predstavi delovni program za svoje mandatno obdobje. Ob koncu mandatnega obdobja pa predstavi rezultate opravljenega dela.

Skupščina lahko o teh dveh predstavitvah razpravlja.

Člen 15

Eden od podpredsednikov je predsednik komisije za finančne in proračunske zadeve, drugi pa predsednik komisije za komuniciranje. Pri svojem delu sta podrejena predsedniku Odbora.

Člen 16

1.   Razširjeno ožje predsedstvo sestavljajo predsednik in oba podpredsednika Odbora ter predsedniki skupin.

2.   Naloge razširjenega ožjega predsedstva so:

| a) | pripravljati in lajšati delo predsedstva in skupščine, |
| --- | --- |

a)

pripravljati in lajšati delo predsedstva in skupščine,

| b) | lajšati sprejemanje potrebnih sklepov v nujnih ali izrednih primerih. |
| --- | --- |

b)

lajšati sprejemanje potrebnih sklepov v nujnih ali izrednih primerih.

S tem namenom lahko na svoje seje povabi predsednike strokovnih skupin in posvetovalnih komisij ter druge osebe.

3.   Razširjeno ožje predsedstvo se najmanj dvakrat letno sestane s predsedniki strokovnih skupin in posvetovalnih komisij, da pripravi program dela Odbora in oceni njegovo izvajanje.

POGLAVJE IV

POGLAVJE IV

STROKOVNE SKUPINE

STROKOVNE SKUPINE

Člen 17

1.   Odbor sestavlja šest strokovnih skupin. Plenarna skupščina lahko na predlog predsedstva ustanovi nove strokovne skupine za področja, ki so zajeta v Pogodbah.

2.   Odbor ustanovi strokovne skupine na konstitutivni seji po prenovi na vsakih pet let.

3.   Seznam in pristojnosti strokovnih skupin se lahko ponovno proučijo ob prenovi na vsakih pet let.

Člen 18

1.   O številu članov strokovnih skupin odloča Odbor na predlog predsedstva.

2.   Z izjemo predsednika mora biti vsak član Odbora član vsaj ene strokovne skupine.

3.   Član ne more biti član več kot dveh strokovnih skupin hkrati, razen če ne prihaja iz države članice, ki ima devet ali manj kot devet članov. Noben član pa ne more biti član več kot treh strokovnih skupin hkrati.

4.   Člane strokovnih skupin imenuje Odbor za obdobje dveh let in pol z možnostjo obnove mandata.

5.   Za zamenjavo člana strokovne skupine veljajo enaki pogoji kot za njegovo imenovanje.

Člen 19

1.   Predsedstvo strokovne skupine je izvoljeno za dve leti in pol, sestavlja pa ga dvanajst članov, vključno s predsednikom in tremi podpredsedniki, po enim iz vsake skupine.

2.   Predsednike in druge člane predsedstva strokovnih skupin izvoli Odbor.

3.   Predsednik in ostali člani predsedstva strokovne skupine so lahko ponovno izvoljeni.

4.   Vsaki dve leti in pol se predsedstvo treh strokovnih skupin zamenja, tako da jim predseduje vsakič ena od skupin. Ista skupina tako ne more predsedovati posamezni strokovni skupini več kot pet let zapored.

Člen 20

1.   Naloga strokovnih skupin je sprejemati mnenja ali informativna poročila o zadevah, za katere so zaprošene v skladu s členom 37 tega poslovnika.

2.   Za obravnavo teh zadev lahko strokovne skupine izmed svojih članov ustanovijo študijsko ali redakcijsko skupino ali pa imenujejo samostojnega poročevalca.

3.   Imenovanje poročevalcev in morebitnih soporočevalcev ter sestava študijskih in redakcijskih skupin se določita na podlagi predlogov skupin.

4.   Predsedniki strokovnih skupin sprejmejo potrebne ukrepe za začetek dela, da bi omogočili hitro vzpostavitev študijskih skupin, pod pogojem, da predsedniki vseh treh skupin soglašajo glede predloga za imenovanje poročevalcev in po potrebi soporočevalcev ter glede sestave študijskih ali redakcijskih skupin.

5.   Naloga poročevalca je spremljati mnenje po njegovem sprejetju na plenarnem zasedanju, po potrebi ob pomoči strokovnjaka. Pri tej nalogi mu pomaga tajništvo zadevne strokovne skupine. O spremljanju obvešča strokovno skupino.

6.   Študijske skupine ne morejo postati stalne strukture, razen v izjemnih primerih, ki jih predhodno odobri predsedstvo za obdobje dveh let in pol.

Člen 21

1.   Člana Odbora, ki se ne more udeležiti seje, lahko pri pripravljalnem delu zastopa njegov namestnik.

2.   Namestnik nikoli nima glasovalne pravice.

3.   Če ima član funkcijo predsednika strokovne ali študijske skupine, člana predsedstva strokovne skupine ali poročevalca, ga namestnik ne more nadomeščati pri opravljanju te funkcije.

4.   Ime in položaj izbranega namestnika se predložita predsedstvu Odbora v odobritev.

5.   Med pripravljalnim delom namestnik izvaja iste naloge, kot bi jih član, ki ga nadomešča; zanj veljajo tudi ista pravila glede potnih stroškov in stroškov bivanja.

POGLAVJE V

POGLAVJE V

PODODBORI IN GLAVNI POROČEVALEC

PODODBORI IN GLAVNI POROČEVALEC

Člen 22

1.   Odbor lahko na pobudo predsedstva v izjemnih primerih ustanovi pododbore, ki so sestavljeni iz članov Odbora in zadolženi za pripravo osnutkov mnenj ali informativnih poročil o izključno horizontalnih splošnih vprašanjih, ki se nato pošljejo v obravnavo predsedstvu in Odboru.

2.   V obdobju med plenarnima zasedanjema lahko predsedstvo ustanovi pododbore, ki jih mora Odbor nato potrditi. Pododbor se lahko ustanovi samo za eno zadevo. Pododbor se razpusti, ko Odbor sprejme osnutek mnenja ali informativnega poročila, ki ga je pripravil.

3.   Kadar je za določeno zadevo pristojnih več strokovnih skupin, pododbor sestavljajo člani teh strokovnih skupin.

4.   Pravila za strokovne skupine se smiselno uporabljajo tudi za pododbore.

Člen 23

V primeru zaprosil, ki se nanašajo zlasti na teme drugotnega pomena ali nujne teme, lahko Odbor imenuje glavnega poročevalca, ki sam poroča skupščini, ne da bi mnenje predhodno obravnavala strokovna skupina.

POGLAVJE VI

POGLAVJE VI

OPAZOVALNE SKUPINE, POSVETOVANJA, STROKOVNJAKI

OPAZOVALNE SKUPINE, POSVETOVANJA, STROKOVNJAKI

Člen 24

1.   Odbor lahko ustanovi opazovalne skupine, kadar narava, obseg in kompleksnost obravnavane teme zahtevajo posebno prožnost metod dela ter postopkov in instrumentov, ki se uporabljajo.

2.   Opazovalna skupina se ustanovi s sklepom plenarne skupščine, ki potrdi predhodno soglasje predsedstva k predlogu skupine ali strokovne skupine.

3.   V sklepu o ustanovitvi opazovalne skupine morajo biti opredeljene njene naloge, struktura, sestava in trajanje.

4.   Opazovalne skupine lahko pripravijo letno poročilo o uporabi horizontalnih klavzul Pogodbe (socialne klavzule, okoljske klavzule in klavzule o varstvu potrošnikov) ter njihovem vplivu na politike Evropske unije. Poročilo se lahko na podlagi sklepa skupščine posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji.

5.   Opazovalna skupina deluje pod pokroviteljstvom in nadzorom ene od strokovnih skupin.

Člen 25

Različni organi ali delovne strukture Odbora se lahko posvetujejo z zunanjimi osebami, če pomembnost vprašanja o določeni zadevi to upravičuje. Če je prihod teh oseb povezan z dodatnimi stroški, mora zainteresirani organ predsedstvu Odbora predložiti zahtevek za predhodno odobritev ter program z natančnim pojasnilom, pri katerih vidikih zadeve potrebuje zunanjo pomoč.

Člen 26

1.   Po potrebi lahko predsedniki skupin na predlog poročevalcev in/ali soporočevalcev imenujejo strokovnjake za pomoč pri pripravljalnem delu.

2.   Predsedniki skupin lahko imenujejo tudi strokovnjake skupin.

3.   Za strokovnjake, ki sodelujejo pri pripravljalnem delu, veljajo ista pravila glede potnih stroškov in stroškov bivanja kot za člane.

4.   Če bi bila njihova prisotnost koristna, lahko strokovnjaki poročevalcev ali soporočevalcev na predlog poročevalcev ali soporočevalcev sodelujejo na sejah strokovne skupine ali posvetovalne komisije, na katerih s obravnavajo mnenja ali informativna poročila, za pripravo katerih so bili imenovani.

Njihovo udeležbo mora vnaprej odobriti predsednik zadevne strokovne skupine ali posvetovalne komisije.

5.   Strokovnjaki ne zastopajo Odbora in ne govorijo v njegovem imenu.

6.   Člani Odbora ne morejo biti imenovani za strokovnjake.

Njihovi namestniki so lahko imenovani za strokovnjake, če se jim mandat namestnika začasno prekine.

Delegati posvetovalne komisije lahko postanejo samo strokovnjaki skupine, ki jih je imenovala, ali strokovnjaki poročevalca, ki pripada tej skupini.

POGLAVJE VII

POGLAVJE VII

POSVETOVALNE KOMISIJE

POSVETOVALNE KOMISIJE

Člen 27

1.   Odbor lahko ustanovi posvetovalne komisije. Sestavljene so iz članov Odbora in delegatov s področij organizirane civilne družbe, ki jih Odbor želi vključiti v svoje delo.

2.   Komisije se ustanovijo s sklepom plenarne skupščine, ki potrdi ustrezen sklep predsedstva. V sklepu o ustanovitvi komisije morajo biti opredeljene njene naloge, struktura, sestava, trajanje in pravila delovanja.

3.   V skladu s prvim in drugim odstavkom tega člena se lahko ustanovi posvetovalna komisija za spremembe v industriji (CCMI), ki jo sestavljajo člani Odbora in delegati predstavniških organizacij različnih ekonomskih in socialnih sektorjev ter civilne družbe, ki jih zadevajo spremembe v industriji. Predsednik te komisije je član predsedstva Odbora, ki mu vsaki dve leti in pol poroča o dejavnosti CCMI. Izvoli se izmed članov predsedstva v skladu s členom 4(1)(d) tega poslovnika. Za delegate in namestnike, ki sodelujejo pri pripravljalnem delu, veljajo ista pravila glede potnih stroškov in stroškov bivanja kot za člane.

POGLAVJE VIII

POGLAVJE VIII

DIALOG Z EKONOMSKIMI IN SOCIALNIMI ORGANIZACIJAMI EVROPSKE UNIJE IN TRETJIH DRŽAV

DIALOG Z EKONOMSKIMI IN SOCIALNIMI ORGANIZACIJAMI EVROPSKE UNIJE IN TRETJIH DRŽAV

Člen 28

1.   Odbor lahko na pobudo predsedstva vzdržuje strukturirane stike z ekonomsko-socialnimi sveti ter podobnimi ekonomskimi in socialnimi institucijami in organizacijami civilne družbe Evropske unije in tretjih držav.

2.   Izvaja tudi ukrepe, katerih cilj je spodbujati ustanavljanje ekonomsko-socialnih svetov ali podobnih institucij v državah, v katerih še ne obstajajo.

Člen 29

1.   Odbor lahko na predlog predsedstva imenuje delegacije za vzdrževanje stikov z različnimi ekonomskimi in socialnimi komponentami organizirane civilne družbe v državah ali združenjih držav, ki niso članice Evropske unije.

2.   Sodelovanje med Odborom in partnerji organizirane civilne družbe iz držav kandidatk poteka v skupnih posvetovalnih odborih, če jih pridružitveni sveti ustanovijo. Sicer sodelovanje poteka v skupinah za stike.

3.   Skupni posvetovalni odbori in skupine za stike pripravljajo poročila in izjave, ki jih Odbor lahko posreduje pristojnim institucijam in ustreznim akterjem.

POGLAVJE IX

POGLAVJE IX

SKUPINE

SKUPINE

Člen 30

1.   Odbor sestavljajo tri skupine članov: v prvi so predstavniki delodajalcev, v drugi predstavniki delojemalcev in v tretji predstavniki drugih ekonomskih in socialnih komponent organizirane civilne družbe.

2.   Skupine izvolijo svoje predsednike in podpredsednike. Skupine sodelujejo pri pripravi, organizaciji in usklajevanju dela Odbora in njegovih organov ter prispevajo k njihovi obveščenosti. Vsaka skupina ima svoje tajništvo.

3.   Skupine skupščini predlagajo kandidate za predsednika in podpredsednika Odbora v skladu s členom 7(6), ob upoštevanju načela enakosti spolov, kakor so ga opredelile institucije Evropske unije.

4.   V skladu z določbami člena 4(1)(b) so predsedniki skupin člani predsedstva Odbora.

5.   Predsedniki skupin pomagajo ožjemu predsedstvu Odbora pri oblikovanju politik ter po potrebi pri nadzoru izdatkov.

6.   Predsedniki skupin se za pripravo dela predsedstva in skupščine sestanejo z ožjim predsedstvom Odbora.

7.   Skupine predložijo skupščini svoje predloge za izvolitev predsednikov strokovnih skupin v skladu s členom 7(7) in predsedstev strokovnih skupin v skladu s členom 19.

8.   Skupine predlagajo sestavo komisije za finančne in proračunske zadeve, ki jo ustanovi predsedstvo v skladu s členom 11(1).

9.   Skupine predlagajo sestavo opazovalnih skupin in posvetovalnih komisij, ki jih ustanovi skupščina v skladu s členom 24 oziroma 27.

10.   Skupine predlagajo sestavo delegacij in skupnih posvetovalnih odborov, ustanovljenih v skladu s členom 29(1) oziroma 29(2).

11.   Skupine predlagajo poročevalce in sestavo študijskih in redakcijskih skupin, ki jih v skladu s členom 20(3) imenujejo ali ustanovijo strokovne skupine.

12.   Pri izvajanju sedmega do enajstega odstavka tega člena skupine upoštevajo zastopanost držav članic v Odboru, različne komponente ekonomskega in socialnega življenja, pristojnosti in merila dobrega upravljanja.

13.   Člani Odbora se lahko prostovoljno včlanijo v eno izmed skupin, če se njeni člani s tem strinjajo. Član lahko v istem obdobju pripada samo eni skupini.

14.   Generalni sekretariat nudi članom, ki ne pripadajo nobeni skupini, ustrezno materialno in tehnično pomoč, potrebno za izvajanje njihovega mandata. O njihovem sodelovanju v študijskih skupinah in drugih notranjih strukturah odloča predsednik Odbora po posvetovanju s skupinami.

POGLAVJE X

POGLAVJE X

INTERESNE SKUPINE

INTERESNE SKUPINE

Člen 31

1.   Člani Odbora se lahko prostovoljno združujejo v interesne skupine, ki predstavljajo različne ekonomske in socialne interese organizirane civilne družbe Evropske unije.

2.   Interesna skupina je lahko sestavljena iz članov vseh treh skupin Odbora. Vsak član je istočasno lahko samo v eni interesni skupini.

3.   Ustanovitev interesne skupine mora odobriti predsedstvo, ki o tem obvesti skupščino.

4.   V sklepu predsedstva o ustanovitvi interesne skupine so opredeljene njene naloge, struktura, sestava, trajanje in pravila delovanja.

Ta sklep lahko predsedstvo pozneje spremeni ali prekliče.

Za ustanovitev interesne skupine je potrebnih vsaj deset članov.

NASLOV II

DELOVANJE ODBORA

DELOVANJE ODBORA

POGLAVJE I

POGLAVJE I

POSVETOVANJE Z ODBOROM

POSVETOVANJE Z ODBOROM

Člen 32

1.   Predsednik skliče Odbor, da se sprejmejo mnenja, za katera zaprosijo Evropski parlament, Svet ali Komisija.

2.   Predsednik na predlog predsedstva Odbora in s soglasjem večine članov skliče Odbor za pripravo mnenj na lastno pobudo o vseh vprašanjih v zvezi z Evropsko unijo, njenimi politikami in njihovim možnim razvojem.

Člen 33

1.   Zaprosila za mnenja iz člena 32(1) so naslovljena na predsednika Odbora. Predsednik v dogovoru s predsedstvom organizira delo Odbora in pri tem v največji možni meri spoštuje roke, ki so določeni v zaprosilu za mnenje.

2.   Predsedstvo določi prednostno razvrstitev mnenj tako, da jih razvrsti v kategorije.

3.   Strokovne skupine pripravijo predlog razvrstitve mnenj v spodaj navedene tri kategorije in določijo okvirno število članov posamezne študijske skupine. Predlog najprej obravnavajo ožje predsedstvo in predsedniki skupin, nato pa se predloži predsedstvu v odločanje. V posebnih primerih lahko predsedniki skupin predlagajo spremembo števila članov študijske skupine. Predsedstvo na svoji naslednji seji potrdi nov predlog in določi končno število članov študijske skupine.

Te tri kategorije so opredeljene na podlagi naslednjih meril:

| | Kategorija A (zaprosila, ki se nanašajo na prednostne teme). V to kategorijo spadajo:






  — | vsa zaprosila za pripravo raziskovalnih mnenj (Evropski parlament, prihodnja predsedstva Sveta, Komisija), |
| --- | --- | --- |

Kategorija A (zaprosila, ki se nanašajo na prednostne teme). V to kategorijo spadajo:

—

vsa zaprosila za pripravo raziskovalnih mnenj (Evropski parlament, prihodnja predsedstva Sveta, Komisija),

| — | vsi sprejeti predlogi za pripravo mnenj na lastno pobudo, |
| --- | --- |

—

vsi sprejeti predlogi za pripravo mnenj na lastno pobudo,

| — | nekatera obvezna in neobvezna zaprosila. |
| --- | --- |

—

nekatera obvezna in neobvezna zaprosila.

Mnenja v tej kategoriji pripravijo študijske skupine z različnim številom članov (6, 9, 12, 15, 18, 21 ali 24 članov), ki imajo na voljo ustrezna sredstva.

| | Kategorija B (obvezna ali neobvezna zaprosila, ki se nanašajo na teme drugotnega pomena ali nujne teme)
  Mnenja v tej kategoriji običajno pripravi samostojni ali glavni poročevalec. V izjemnih primerih in na podlagi sklepa predsedstva lahko zaprosilo kategorije B obravnava redakcijska skupina s tremi člani (kategorija B+). Število sej in delovnih jezikov določi predsedstvo. |
| --- | --- |

Kategorija B (obvezna ali neobvezna zaprosila, ki se nanašajo na teme drugotnega pomena ali nujne teme)

Mnenja v tej kategoriji običajno pripravi samostojni ali glavni poročevalec. V izjemnih primerih in na podlagi sklepa predsedstva lahko zaprosilo kategorije B obravnava redakcijska skupina s tremi člani (kategorija B+). Število sej in delovnih jezikov določi predsedstvo.

| | Kategorija C (obvezna ali neobvezna zaprosila izključno tehnične narave)
  Za zaprosila v tej kategoriji se pripravi standardno mnenje, ki ga predsedstvo predloži skupščini. Ta postopek ne vključuje niti imenovanja poročevalca niti obravnave v strokovni skupini, temveč izključno sprejetje ali zavrnitev na plenarnem zasedanju. Na obravnavi na plenarnem zasedanju skupščina najprej izrazi svoje mnenje za ali proti obravnavi zaprosil po omenjenem postopku in nato glasuje za ali proti standardnemu mnenju. |
| --- | --- |

Kategorija C (obvezna ali neobvezna zaprosila izključno tehnične narave)

Za zaprosila v tej kategoriji se pripravi standardno mnenje, ki ga predsedstvo predloži skupščini. Ta postopek ne vključuje niti imenovanja poročevalca niti obravnave v strokovni skupini, temveč izključno sprejetje ali zavrnitev na plenarnem zasedanju. Na obravnavi na plenarnem zasedanju skupščina najprej izrazi svoje mnenje za ali proti obravnavi zaprosil po omenjenem postopku in nato glasuje za ali proti standardnemu mnenju.

4.   Za nujne zadeve se uporabljajo določbe člena 63 tega poslovnika.

Člen 34

Na predlog predsedstva lahko Odbor sklene pripraviti informativno poročilo, da bi proučil katerokoli vprašanje v zvezi s politikami Evropske unije in njihovim možnim razvojem.

Člen 35

Odbor lahko na predlog strokovne skupine, skupine ali tretjine članov pripravi resolucijo o aktualni temi, ki jo sprejme skupščina v skladu s členom 61(2). Osnutki resolucij so prednostno obravnavani na dnevnem redu plenarnega zasedanja.

Člen 36

1.   Predsedstvo lahko s splošnimi sklepi ureja in s posebnimi sklepi odobri dejavnosti, ki so neposredno ali posredno povezane s posvetovalno funkcijo Odbora, zlasti:

| — | vzpostavljanje, sestavo in upravljanje forumov, platform in drugih struktur Odbora za tematska posvetovanja ter način sodelovanja Odbora in njegovih članov v posvetovalnih strukturah, ki so jih ustanovile institucije Unije ali v katerih te institucije sodelujejo; |
| --- | --- |

—

vzpostavljanje, sestavo in upravljanje forumov, platform in drugih struktur Odbora za tematska posvetovanja ter način sodelovanja Odbora in njegovih članov v posvetovalnih strukturah, ki so jih ustanovile institucije Unije ali v katerih te institucije sodelujejo;

| — | pripravo ali naročilo študij in njihovo objavo; |
| --- | --- |

—

pripravo ali naročilo študij in njihovo objavo;

| — | organizacijo delovnih obiskov in dogodkov zunaj sedeža; |
| --- | --- |

—

organizacijo delovnih obiskov in dogodkov zunaj sedeža;

| — | ocenjevanje politik – o katerem odloči predsedstvo ali zanj zaprosijo institucije Unije – zlasti v obliki mnenj ali informativnih poročil v skladu s tem poslovnikom. „Ocenjevanje politik“ pomeni naknadno ocenjevanje določene politike ali zakonodaje, ki se že izvaja, in zajema presojo in zahteve organizacij, zastopanih v Odboru (2). |
| --- | --- |

—

ocenjevanje politik – o katerem odloči predsedstvo ali zanj zaprosijo institucije Unije – zlasti v obliki mnenj ali informativnih poročil v skladu s tem poslovnikom. „Ocenjevanje politik“ pomeni naknadno ocenjevanje določene politike ali zakonodaje, ki se že izvaja, in zajema presojo in zahteve organizacij, zastopanih v Odboru (2).

2.   EESO z naknadnimi ocenami (informativnimi poročili) posreduje stališča organizacij civilne družbe o učinku politik EU. Naknadne ocene morajo biti kvalitativne in ciljno usmerjene. Pri ocenjevanju se upoštevajo družbeni, gospodarski in okoljski učinki.

3.   O sodelovanju članov v zunanjih delovnih telesih odloča predsedstvo, ki to redno spremlja in ocenjuje. Zastopanost članov v zunanjih delovnih telesih mora biti uravnotežena in upoštevati načelo rotacije.

POGLAVJE II

POGLAVJE II

ORGANIZACIJA DELA

ORGANIZACIJA DELA

A.   DELO STROKOVNIH SKUPIN

Člen 37

1.   Predsedstvo za pripravo mnenja ali informativnega poročila v skladu s členom 9(4) določi strokovno skupino, pristojno za pripravo dela. Če je zadeva nedvoumno v pristojnosti določene strokovne skupine, jo za zadevo zadolži predsednik in o tem obvesti predsedstvo.

2.   Kadar želi strokovna skupina, zadolžena za pripravo mnenja, pridobiti mnenje posvetovalne komisije za spremembe v industriji (CCMI) ali kadar slednja želi izraziti svoje stališče do mnenja, ki je bilo dodeljeno strokovni skupini, lahko predsedstvo Odbora posvetovalni komisiji za spremembe v industriji odobri pripravo dopolnilnega mnenja o eni ali več točkah, ki so predmet zaprosila za mnenje. Takšen sklep lahko sprejme predsedstvo tudi na lastno pobudo. Predsedstvo organizira delo Odbora tako, da lahko posvetovalna komisija za spremembe v industriji pravočasno pripravi mnenje, da bi ga strokovna skupina lahko upoštevala.

Za poročanje Odboru je pristojna samo strokovna skupina. Kljub temu pa mora svojemu mnenju priložiti dopolnilno mnenje posvetovalne komisije za spremembe v industriji.

3.   Predsednik Odbora uradno obvesti predsednika pristojne strokovne skupine o odločitvi in roku, v katerem mora strokovna skupina delo zaključiti.

4.   Člane Odbora obvesti o dodelitvi zadeve strokovni skupini in datumu plenarnega zasedanja, na katerem bo mnenje obravnavano.

Člen 38

Predsednik Odbora lahko v soglasju s predsedstvom strokovni skupini odobri izvedbo skupne seje z odborom Evropskega parlamenta ali s komisijo Odbora regij.

Člen 39

Strokovne skupine, ki so v skladu s poslovnikom zadolžene za pripravo mnenj, skličejo njihovi predsedniki.

Člen 40

1.   Seje strokovnih skupin pripravijo njihovi predsedniki v sodelovanju s predsedstvom strokovnih skupin.

2.   Sejam strokovne skupine predseduje njen predsednik, v njegovi odsotnosti pa eden izmed podpredsednikov.

Člen 41

1.   Strokovne skupine so sklepčne, če je prisotnih ali zastopanih več kot polovica njenih članov.

2.   V primeru nesklepčnosti predsednik sejo zaključi ter v roku in na način, ki se mu zdi ustrezen, vendar še isti dan, skliče novo sejo, ki je sklepčna ne glede na število prisotnih ali zastopanih članov.

Člen 42

Strokovna skupina sprejme mnenje na podlagi osnutka mnenja, ki ga pripravita poročevalec in morebitni soporočevalec.

Člen 43

1.   Mnenje strokovne skupine vsebuje le besedila, ki jih je strokovna skupina sprejela v skladu s postopkom iz člena 61 tega poslovnika.

2.   Zavrnjeni amandmaji se skupaj z navedbo rezultatov glasovanja priložijo mnenju, če so dobili vsaj četrtino oddanih glasov.

Člen 44

Predsednik strokovne skupine pošlje mnenje strokovne skupine skupaj z dokumenti, priloženimi v skladu s členom 43, predsedniku Odbora, predsedstvo pa ga nato čim prej predloži Odboru. Ti dokumenti so pravočasno na voljo članom Odbora.

Člen 45

Za vsako sejo strokovne skupine se sestavi kratek zapisnik. Ta zapisnik se predloži v potrditev strokovni skupini.

Člen 46

Predsednik lahko v soglasju s predsedstvom ali po potrebi s skupščino strokovno skupino zaprosi, da zadevo ponovno prouči, če meni, da niso bile upoštevane določbe tega poslovnika, ki se nanašajo na postopek priprave mnenja, ali da je treba zadevo dodatno proučiti.

Člen 47

1.   Brez poseganja v člen 20(2) pripravljalno delo strokovnih skupin načeloma poteka v okviru študijskih skupin.

2.   Poročevalec, ki mu pomaga strokovnjak in po potrebi eden ali več soporočevalcev, prouči zadevo, upošteva izražena stališča in na tej podlagi sestavi osnutek mnenja, ki ga pošlje predsedniku strokovne skupine.

3.   Študijske skupine ne glasujejo.

B.   DELO NA PLENARNIH ZASEDANJIH

Člen 48

Skupščina, ki jo sestavljajo vsi člani Odbora, se sestaja na plenarnih zasedanjih.

Člen 49

1.   Zasedanja pripravlja predsednik v dogovoru s predsedstvom. Predsedstvo se zaradi organizacije dela sestane pred vsakim zasedanjem in po potrebi med zasedanjem.

2.   Predsedstvo lahko za vsako mnenje določi čas za splošno razpravo na zasedanju.

Člen 50

1.   Vsaj petnajst dni pred začetkom zasedanja predsednik vsem članom Odbora ter Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji pošlje predlog dnevnega reda, ki ga je sprejelo predsedstvo na predlog ožjega predsedstva v sodelovanju s predsedniki skupin.

2.   Predlog dnevnega reda se na začetku zasedanja predloži skupščini v potrditev. Po potrditvi dnevnega reda je treba posamezne točke obravnavati na seji, za katero so bile načrtovane. Dokumenti, potrebni za razprave Odbora, se dajo na razpolago članom v skladu s členom 44.

Člen 51

1.   Odbor je sklepčen, če je prisotnih ali zastopanih več kot polovica njegovih članov.

2.   V primeru nesklepčnosti predsednik sejo zaključi in v roku, ki se mu zdi ustrezen, vendar med istim zasedanjem, skliče novo sejo, ki je sklepčna ne glede na število prisotnih ali zastopanih članov.

Člen 52

Pri potrjevanju dnevnega reda lahko predsednik po potrebi napove razpravo o aktualnem vprašanju.

Člen 53

Odbor lahko predlog dnevnega reda spremeni, da bi proučil predloge resolucij, predložene v skladu s postopkom iz člena 35.

Člen 54

1.   Predsednik odpre zasedanje, vodi razprave in skrbi za spoštovanje poslovnika. Pri tem mu pomagata podpredsednika.

2.   Predsednika v primeru odsotnosti nadomeščata podpredsednika. V primeru odsotnosti podpredsednikov ga nadomešča najstarejši član predsedstva.

3.   Odbor odloča na podlagi dela strokovne skupine, pristojne za poročanje skupščini.

4.   Če je strokovna skupina besedilo sprejela z manj kot petimi glasovi proti, lahko predsedstvo predlaga, da se ga uvrsti na dnevni red plenarnega zasedanja med zadeve, o katerih se glasuje po postopku brez razprave.

Ta postopek se ne uporablja:

| — | če mu nasprotuje najmanj petindvajset članov, |
| --- | --- |

—

če mu nasprotuje najmanj petindvajset članov,

| — | če so bili vloženi amandmaji za obravnavo na plenarnem zasedanju ali |
| --- | --- |

—

če so bili vloženi amandmaji za obravnavo na plenarnem zasedanju ali

| — | če zadevna strokovna skupina sklene, da je treba o besedilu razpravljati na plenarnem zasedanju. |
| --- | --- |

—

če zadevna strokovna skupina sklene, da je treba o besedilu razpravljati na plenarnem zasedanju.

5.   Če besedilo pri glasovanju na plenarnem zasedanju ne dobi večine glasov, ga lahko predsednik Odbora s soglasjem skupščine vrne pristojni strokovni skupini v ponovno proučitev ali imenuje glavnega poročevalca, ki na istem ali poznejšem zasedanju predloži nov osnutek besedila.

Člen 55

1.   Amandmaje je treba oddati sekretariatu pred začetkom zasedanja v pisni obliki in s podpisi njihovih avtorjev.

2.   Predsedstvo določi način vlaganja amandmajev, da zagotovi nemoten potek dela plenarne skupščine.

3.   Odbor dovoli vlaganje amandmajev tudi pred začetkom seje, če jih podpiše najmanj petindvajset članov.

4.   V amandmaju mora biti naveden del besedila, na katerega se nanaša, in kratka obrazložitev. Amandmaji, katerih oblika in vsebina se ponavljata, se obravnavajo skupaj.

5.   Pri vsakem amandmaju imajo praviloma besedo samo član, ki je avtor amandmaja, en član, ki amandmaju nasprotuje, in poročevalec.

6.   Med obravnavo amandmaja lahko poročevalec s soglasjem avtorja amandmaja ustno predstavi kompromisne predloge. V tem primeru skupščina glasuje le o kompromisnem predlogu.

7.   Po potrebi lahko predsednik Odbora v dogovoru s predsednikom in poročevalcem pristojne strokovne skupine Odboru predlaga, da se amandmaji obravnavajo tako, da se ohrani skladnost končnega besedila.

Člen 56

1.   Amandma ali sklop amandmajev, ki izražajo popolnoma drugačno stališče od mnenja strokovne skupine ali posvetovalne komisije, se opredelijo kot nasprotno mnenje. Nasprotno mnenje mora biti kratko in jedrnato ter samozadostno, kar pomeni, da mora vključevati sklepe in obrazložitev.

2.   Skupine lahko predsedstvo zaprosijo, da enega ali več amandmajev opredeli kot nasprotno mnenje.

3.   Predsedstvo sprejme sklep po tem, ko se je seznanilo s stališčem predsednika zadevne strokovne skupine ali posvetovalne komisije.

4.   Predsedstvo lahko po tem, ko enega ali več amandmajev opredeli kot nasprotno mnenje, sklene, da se mnenje in nasprotno mnenje vrneta zadevni strokovni skupini ali posvetovalni komisiji v ponovno proučitev, če to omogočajo predpisani roki za sprejetje mnenja.

5.   Če amandma ni vložen pravočasno, da bi predsedstvo lahko sprejelo sklep o opredelitvi za nasprotno mnenje, mora sklep o tem in o morebitni vrnitvi zadevnemu organu sprejeti skupščina na predlog razširjenega ožjega predsedstva in po posvetovanju s predsednikom zadevnega organa.

6.   Če se v primeru iz odstavka 5 zadeva ne vrne zadevnemu organu ali se predlagano besedilo ne opredeli kot nasprotno mnenje, plenarna skupščina o vloženih amandmajih glasuje po enakem postopku kot za amandmaje skupin.

7.   Nasprotno mnenje je sprejeto, če prejme večino glasov plenarne skupščine.

Skupščina posebej glasuje o tem, ali se prvotno besedilo priloži sprejetemu mnenju. Prvotno besedilo se priloži novemu besedilu, če prejme najmanj četrtino oddanih glasov.

8.   Nasprotno mnenje se priloži prvotnemu mnenju, čeprav ne prejme večine glasov, če prejme najmanj četrtino oddanih glasov.

Člen 57

1.   Predsednik lahko na lastno pobudo ali na zahtevo člana Odbor pozove, da sprejme sklep o omejitvi časa govora in števila govornikov, o prekinitvi zasedanja ali o koncu razprave. Po koncu razprave lahko član dobi besedo samo za pojasnitev glasovanja, vendar šele po koncu glasovanja in za čas, ki ga določi predsednik.

2.   V primeru proceduralnih vprašanj lahko član v vsakem trenutku zaprosi za besedo in jo tudi prednostno dobi.

Člen 58

1.   Za vsako plenarno zasedanje se sestavi zapisnik, ki se predloži Odboru v potrditev.

2.   Končno različico zapisnika podpišeta predsednik in generalni sekretar Odbora.

Člen 59

1.   Mnenja Odbora poleg navedbe pravne podlage vsebujejo tudi obrazložitev in stališče Odbora do celotne zadeve.

2.   Rezultat glasovanja o celotnem besedilu mnenja se navede v postopkovnem delu mnenja. V primeru poimenskega glasovanja se navedejo imena glasovalcev.

3.   Amandmaji z obrazložitvami, ki jih je plenarna skupščina zavrnila, se skupaj z rezultati glasovanja priložijo mnenju, če so prejeli vsaj četrtino oddanih glasov. Enako velja tudi za nasprotna mnenja.

4.   Deli besedila mnenja strokovne skupine, ki so bili zavrnjeni zaradi amandmajev, ki jih je sprejela plenarna skupščina, se prav tako priložijo mnenju Odbora skupaj z rezultati glasovanja, če so prejeli vsaj četrtino oddanih glasov.

5.   Če ima ena izmed skupin Odbora, ustanovljena v skladu s členom 30, ali interesna skupina predstavnikov ekonomskega in socialnega življenja, oblikovana v skladu s členom 31, drugačno in skupno stališče do zadeve, ki je bila predložena v obravnavo skupščini, se lahko to stališče po poimenskem glasovanju, s katerim se zaključi razprava o zadevi, povzame v kratki izjavi in priloži mnenju.

Člen 60

1.   Mnenja, ki jih sprejme Odbor, in zapisnik zasedanja se pošljejo Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji.

2.   Mnenja, ki jih sprejme Odbor, se lahko pošljejo katerikoli zainteresirani ustanovi ali organizaciji.

NASLOV III

SPLOŠNE DOLOČBE

SPLOŠNE DOLOČBE

POGLAVJE I

POGLAVJE I

POSTOPEK GLASOVANJA

POSTOPEK GLASOVANJA

Člen 61

1.   Veljavne oblike glasovanja so „za“, „proti“ ali „vzdržan“.

2.   Pri sprejemanju besedil ali sklepov Odbora in njegovih organov odloča večina oddanih glasov „za“ ali „proti“, razen če poslovnik ne določa drugače.

3.   Glasovanje je lahko javno, poimensko ali tajno.

4.   Poimensko glasovanje o resoluciji, amandmaju, nasprotnem mnenju, celotnem mnenju ali kateremkoli drugem besedilu je upravičeno, če ga zahteva četrtina prisotnih ali zastopanih članov.

5.   Člani se za različne naloge zastopanja izvolijo s tajnim glasovanjem. V ostalih primerih je glasovanje tajno, če to zahteva večina prisotnih ali zastopanih članov Odbora.

6.   Če je izid glasovanja neodločen, je odločilen glas predsednika seje.

7.   Če poročevalec amandma sprejme, ne pomeni, da se o njem ne glasuje.

POGLAVJE II

POGLAVJE II

NUJNI POSTOPEK

NUJNI POSTOPEK

Člen 62

1.   V primerih, ki so nujni zaradi roka, ki ga Evropski parlament, Svet ali Komisija določi Odboru za predložitev mnenja, se lahko uporabi nujni postopek, če predsednik ugotovi, da je to potrebno za pravočasno sprejetje mnenja.

2.   V primerih, ki so nujni za Odbor, lahko predsednik brez predhodnega posvetovanja s predsedstvom nemudoma sprejme vse potrebne ukrepe za nemoten potek dela Odbora. O tem obvesti člane predsedstva.

3.   Ukrepi, ki jih sprejme predsednik, se na naslednji seji predložijo Odboru v potrditev.

Člen 63

1.   V primerih, ki so nujni zaradi rokov, določenih strokovni skupini za pripravo mnenja, lahko njen predsednik s soglasjem predsednikov vseh treh skupin pri organizaciji njenega dela odstopa od določb tega poslovnika, ki se nanašajo na organizacijo dela strokovnih skupin.

2.   Ukrepi, ki jih sprejme predsednik strokovne skupine, se na naslednji seji predložijo strokovni skupini v potrditev.

POGLAVJE III

POGLAVJE III

ODSOTNOST IN NADOMEŠČANJE

ODSOTNOST IN NADOMEŠČANJE

Člen 64

1.   Član Odbora, ki se ne more udeležiti seje, na katero je bil povabljen v skladu s pravili, mora o tem pred sejo obvestiti ustreznega predsednika.

2.   Če je član Odbora odsoten na več kot treh zaporednih plenarnih zasedanjih, ne da bi ga kdo nadomeščal in brez upravičenega razloga, lahko predsednik po posvetovanju s predsedstvom in po pozivu članu, naj utemelji svojo odsotnost, prosi Svet, da člana razreši.

3.   Če je član strokovne skupine odsoten na več kot treh zaporednih sejah, ne da bi ga kdo nadomeščal in brez upravičenega razloga, lahko predsednik strokovne skupine po pozivu članu, naj utemelji svojo odsotnost, od člana zahteva, da svoje mesto v strokovni skupini odstopi drugemu članu, in o tem obvesti predsedstvo Odbora.

Člen 65

1.   Člani Odbora, ki se ne morejo udeležiti plenarnega zasedanja ali seje strokovne skupine, lahko, potem ko so o tem obvestili predsednika, svojo glasovalno pravico pisno prenesejo na drugega člana Odbora ali strokovne skupine.

2.   Član na plenarnem zasedanju ali seji strokovne skupine ne more imeti več kot ene tako prenesene glasovalne pravice.

Člen 66

1.   Člana, ki se ne more udeležiti seje, na katero je bil povabljen v skladu s pravili, lahko nadomesti drug član Odbora, vendar mora o tem neposredno ali prek tajništva skupine pisno obvestiti zadevnega predsednika. Ta možnost se ne uporablja za seje predsedstva Odbora ali komisije za finančne in proračunske zadeve.

2.   Pooblastilo za nadomeščanje velja izključno za sejo, za katero je bilo dano.

3.   Pri sestavljanju študijske skupine lahko vsak član zaprosi, da njegovo mesto člana v študijski skupini prevzame drug član Odbora. Nadomeščanja, ki velja za določeno zadevo in za celotno obdobje dela strokovne skupine pri tej zadevi, ni mogoče preklicati. Kadar pa se delo študijske skupine nadaljuje po koncu dvoinpolletnega ali petletnega mandata, veljavnost nadomeščanja preneha z iztekom mandata, v katerem je bil sprejet sklep o njem.

POGLAVJE IV

POGLAVJE IV

JAVNOST DELA IN OBVEŠČANJE O DELU ODBORA

JAVNOST DELA IN OBVEŠČANJE O DELU ODBORA

Člen 67

1.   Odbor svoja mnenja objavi v Uradnem listu Evropske unije po postopku, ki sta ga po posvetovanju s predsedstvom Odbora določila Svet in Komisija.

2.   Sestava Odbora, predsedstva in strokovnih skupin ter vse spremembe se prav tako objavijo v Uradnem listu Evropske unije in na spletni strani Odbora.

Člen 68

1.   Odbor zagotavlja preglednost svojih odločitev v skladu z določbami drugega odstavka člena 1 Pogodbe o Evropski uniji.

2.   Generalni sekretar je zadolžen za sprejemanje ukrepov za zagotavljanje dostopa javnosti do ustreznih dokumentov.

3.   Vsak državljan Evropske unije lahko v skladu s četrtim odstavkom člena 24 Pogodbe o delovanju Evropske unije piše Odboru v enem od uradnih jezikov in tudi prejme odgovor v istem jeziku.

Člen 69

1.   Plenarna zasedanja Odbora in seje strokovnih skupin so javne.

2.   Določene razprave, ki se ne nanašajo na posvetovalno delo, se lahko s sklepom Odbora, sprejetim na prošnjo določene institucije ali organa ali na predlog predsedstva, razglasijo za zaupne.

3.   Druge seje niso javne. V upravičenih primerih, o katerih presoja predsednik seje, so lahko na sejah kot opazovalci prisotne tudi druge osebe.

Člen 70

1.   Člani institucij Evropske unije se lahko udeležijo sej Odbora in njegovih organov ter prevzamejo besedo.

2.   Člani drugih institucij in pooblaščeni uradniki institucij in organov so lahko povabljeni na seje Odbora in prevzamejo besedo ali odgovarjajo na vprašanja pod vodstvom predsednika seje.

POGLAVJE V

POGLAVJE V

NAZIVI, PRIVILEGIJI, IMUNITETE, STATUT ČLANOV IN KVESTORJI

NAZIVI, PRIVILEGIJI, IMUNITETE, STATUT ČLANOV IN KVESTORJI

Člen 71

1.   Člani Odbora imajo naziv „član Evropskega ekonomsko-socialnega odbora“.

2.   Za člane Evropskega ekonomsko-socialnega odbora se uporabljajo določbe člena 10 Poglavja IV Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije, ki je priloga k Pogodbama.

Člen 72

1.   V statutu članov so navedene pravice in dolžnosti članov Odbora ter predpisi, ki urejajo njihovo dejavnost in odnose z institucijo in njenimi službami. Zajete so tudi sankcije v primeru neprimernega vedenja.

V statutu so določeni tudi ukrepi v primeru kršitve poslovnika ali statuta članov.

2.   Poslovniku je priložen kodeks ravnanja, v katerem so opredeljene in pojasnjene obveznosti članov Odbora in njihovih namestnikov.

3.   Člani se na začetku mandata s podpisom zavežejo k spoštovanju kodeksa ravnanja, ki ga je sprejela skupščina. Ravnanje članov izhaja iz medsebojnega spoštovanja in temelji na vrednotah in načelih, določenih v Pogodbah. Člani ravnajo dostojanstveno in spoštujejo ugled Odbora. Člani se v razpravah vzdržijo žaljivega, rasističnega, seksističnega ali ksenofobičnega govora ali obnašanja.

V primeru nespoštovanja teh standardov in pravil se lahko uporabijo ukrepi iz kodeksa ravnanja.

Uporaba tega člena ne omejuje svobode govora članov.

Temelji na polnem spoštovanju pravic članov, kakor so določene v primarni zakonodaji Unije in statutu članov.

Temelji na načelu preglednosti in se izvaja tako, da so člani seznanjeni z ustreznimi določbami in da je vsak član posebej obveščen o svojih pravicah in dolžnostih.

Kadar oseba, ki jo zaposluje član, ali druga oseba, ki ji je član omogočil dostop do prostorov ali opreme Odbora, ne spoštuje navedenih pravil ravnanja, se lahko zadevnemu članu, če je to primerno, naložijo sankcije, opredeljene v kodeksu ravnanja.

Sankcije v primeru nespoštovanja pravil ravnanja so vključene v kodeks ravnanja, ki ga je sprejela skupščina.

Odbor se zgleduje po pravilih Evropskega parlamenta, v kolikor so združljiva s statutom članov Odbora, in v ta namen vzpostavi ustrezna delovna telesa.

Ustanovi se posvetovalni odbor o ravnanju članov (v skladu s kodeksom ravnanja članov EESO).

4.   Člani ob svojem imenovanju podajo izjavo o vseh finančnih in drugih interesih, ki bi lahko vplivali na njihovo delo v Odboru.

Vsaj enkrat letno izrecno potrdijo vsebino te izjave in jo popravijo, čim se spremenijo njihove razmere.

Statut članov in kodeks ravnanja članov in namestnikov določata tudi ukrepe v primeru kršitev poslovnika, kodeksa ravnanja ali statuta članov.

Člen 73

1.   Skupščina na predlog predsedstva za vsako obdobje dveh let in pol med svojimi člani, ki v Odboru nimajo nobenih drugih stalnih odgovornosti, izvoli šest članov, in sicer tri ženske in tri moške, ki sestavljajo posvetovalni odbor o ravnanju članov.

2.   V primeru domneve, da je član kršil kodeks ravnanja EESO, posvetovalni odbor o ravnanju članov kateremukoli članu na njegovo osebno zahtevo zaupno v 30 koledarskih dneh poda smernice o razlagi in izvajanju določb tega kodeksa ravnanja. Član se lahko zanese na te smernice.

3.   Na zahtevo predsednika posvetovalni odbor o ravnanju članov tudi presoja o domnevnih kršitvah kodeksa ravnanja in predsedniku svetuje glede morebitnih ukrepov.

Člen 74

Skupščina na predlog predsedstva za vsako obdobje dveh let in pol izmed svojih članov, ki v Odboru nimajo nobenih drugih stalnih odgovornosti, izvoli tri člane, ki sestavljajo skupino kvestorjev, katere naloge so:

| a) | nadzor in zagotavljanje pravilnega izvajanja statuta članov, |
| --- | --- |

a)

nadzor in zagotavljanje pravilnega izvajanja statuta članov,

| b) | oblikovanje ustreznih predlogov za izboljšanje statuta članov, |
| --- | --- |

b)

oblikovanje ustreznih predlogov za izboljšanje statuta članov,

| c) | prizadevanje, z ustreznimi pobudami, za razrešitev dvomov ali sporov glede izvajanja statuta članov, |
| --- | --- |

c)

prizadevanje, z ustreznimi pobudami, za razrešitev dvomov ali sporov glede izvajanja statuta članov,

| d) | zagotavljanje stikov med člani Odbora in generalnim sekretariatom pri izvajanju statuta članov. |
| --- | --- |

d)

zagotavljanje stikov med člani Odbora in generalnim sekretariatom pri izvajanju statuta članov.

POGLAVJE VI

POGLAVJE VI

PRENEHANJE MANDATA ČLANOV, NEZDRUŽLJIVOST

PRENEHANJE MANDATA ČLANOV, NEZDRUŽLJIVOST

Člen 75

1.   Mandat članov Odbora poteče ob koncu petletnega mandatnega obdobja, ki ga ob prenovi Odbora določi Svet.

2.   Mandat članov Odbora preneha zaradi odstopa, razrešitve, smrti, višje sile ali nezdružljivosti funkcij.

3.   Funkcija članov Odbora ni združljiva s funkcijo člana vlade ali parlamenta, institucije Evropske unije, Odbora regij in upravnega odbora Evropske investicijske banke ter s funkcijo zaposlenega uradnika ali uslužbenca Evropske unije.

4.   Član svoj odstop pisno sporoči predsedniku Odbora.

5.   Do razrešitve pride v okoliščinah iz člena 64(2) tega poslovnika. Če se Svet odloči za razrešitev člana, mora izvesti postopek zamenjave.

6.   O odstopu, smrti, višji sili ali nezdružljivosti funkcije predsednik Odbora obvesti Svet, ki potrdi sprostitev sedeža in sproži postopek zamenjave. Član, ki odstopa, opravlja svojo funkcijo do pravnomočnosti imenovanja njegovega naslednika, razen v primeru drugačnega obvestila člana v odstopu.

7.   V vseh primerih iz drugega odstavka tega člena se imenuje naslednik za preostanek tekočega mandatnega obdobja.

Člen 76

1.   Skupščina lahko na predlog predsedstva, za katerega so glasovale najmanj tri četrtine članov predsedstva, glasuje o nezaupnici predsedniku Odbora zaradi resnih in ustrezno preverjenih razlogov.

V tem primeru se ta predlog uvrsti na začetek dnevnega reda naslednjega plenarnega zasedanja.

2.   Skupščina odloča s tajnim glasovanjem in brez možnosti prenosa glasovalne pravice, najprej pa po vrsti zasliši po enega člana vsake skupine ter člane ožjega predsedstva, ki želijo izraziti svoje mnenje, in nazadnje predsednika.

Predlog o nezaupnici je sprejet, če je zanj glasovala tričetrtinska večina prisotnih članov. V nasprotnem primeru je nezaupnica zavrnjena.

3.   Če je predlog o nezaupnici sprejet, skupščina takoj začne postopek zamenjave predsednika z drugim članom iz njegove skupine.

V ta namen skupščino začasno vodi podpredsednik Odbora iz skupine, katere član naj bi naslednji predsedoval EESO.

4.   Če skupščina zamenjave ne more izvesti takoj, se njeno delo prekine, da lahko skupine oblikujejo predlog, nato pa jo član, ki jo začasno vodi, znova skliče, po možnosti še isti dan.

5.   Član, ki zamenja predsednika in prihaja iz iste skupine, ostane na položaju do konca prvotno predvidenega mandata.

POGLAVJE VII

POGLAVJE VII

UPRAVA ODBORA

UPRAVA ODBORA

Člen 77

1.   Odboru pomaga sekretariat, ki ga vodi generalni sekretar. Generalni sekretar je pri opravljanju svojih dolžnosti podrejen predsedniku, ki zastopa predsedstvo.

2.   Generalni sekretar se udeležuje sej predsedstva, kjer ima svetovalno vlogo in sestavlja zapisnik.

3.   Generalni sekretar pred predsedstvom slovesno priseže, da bo svoje naloge opravljal vestno in povsem nepristransko.

4.   Generalni sekretar izvaja sklepe, ki jih sprejmejo skupščina, predsedstvo in predsednik v skladu s tem poslovnikom, in predsedniku vsake tri mesece predloži pisno poročilo o merilih in določbah za izvajanje, ki se uporabljajo ali načrtujejo v zvezi z upravnimi, organizacijskimi in kadrovskimi vprašanji.

5.   Generalni sekretar lahko prenese svoja pooblastila v mejah, ki jih določi predsednik.

6.   Predsedstvo na predlog generalnega sekretarja sprejme tak organizacijski načrt generalnega sekretariata, da ta lahko zagotavlja nemoteno delovanje Odbora in njegovih organov ter podpira člane pri izvajanju njihovega mandata, zlasti pri organiziranju sej in pripravi mnenj.

7.   Pooblastila, ki jih ima generalni sekretar na podlagi prenosa pooblastil predsednika Odbora, so začasna: iztečejo se najpozneje ob koncu mandata predsednika Odbora.

Člen 78

Postopek, ki se uporablja za imenovanje novega generalnega sekretarja, je naslednji:

| 1. | Predsedstvo:






  — | odloči o statusu delovnega mesta generalnega sekretarja (uradnik ali začasni uslužbenec), imenuje tričlansko redakcijsko komisijo in nato odobri besedilo objave prostega delovnega mesta; |
| --- | --- | --- |

1.

Predsedstvo:

—

odloči o statusu delovnega mesta generalnega sekretarja (uradnik ali začasni uslužbenec), imenuje tričlansko redakcijsko komisijo in nato odobri besedilo objave prostega delovnega mesta;

| — | imenuje komisijo za predizbor, ki jo sestavlja šest članov Odbora, in določi rok, do katerega mu mora ta komisija predstaviti rezultate svojega dela. |
| --- | --- |

—

imenuje komisijo za predizbor, ki jo sestavlja šest članov Odbora, in določi rok, do katerega mu mora ta komisija predstaviti rezultate svojega dela.

| 2. | Naloga komisije za predizbor je pregledati kandidature, opraviti razgovore in pripraviti utemeljeno poročilo s prednostno razvrstitvijo kandidatov glede na njihove sposobnosti in v skladu s postopkom in merili, opredeljenimi v objavi prostega delovnega mesta, ter predlagati kandidata ali seznam kandidatov za delovno mesto. |
| --- | --- |

2.

Naloga komisije za predizbor je pregledati kandidature, opraviti razgovore in pripraviti utemeljeno poročilo s prednostno razvrstitvijo kandidatov glede na njihove sposobnosti in v skladu s postopkom in merili, opredeljenimi v objavi prostega delovnega mesta, ter predlagati kandidata ali seznam kandidatov za delovno mesto.

| 3. | Komisija za predizbor deluje povsem neodvisno, nepristransko in zaupno, na podlagi meril, ki jih opredeli predsedstvo ob ustanovitvi te komisije.
  Pri tem ji pomagajo pristojne službe sekretariata Odbora, po potrebi pa lahko zaprosi tudi za pomoč zunanjih strokovnjakov. |
| --- | --- |

3.

Komisija za predizbor deluje povsem neodvisno, nepristransko in zaupno, na podlagi meril, ki jih opredeli predsedstvo ob ustanovitvi te komisije.

Pri tem ji pomagajo pristojne službe sekretariata Odbora, po potrebi pa lahko zaprosi tudi za pomoč zunanjih strokovnjakov.

| 4. | Predsedstvo po pregledu poročila komisije za predizbor sprejme končno odločitev z glasovanjem, ki po potrebi poteka v več krogih.
  Kandidat, za katerega pri prvem glasovanju glasuje več kot polovica članov predsedstva, vključno z odsotnimi člani predsedstva, je izbran in drugi krog glasovanja ni potreben.
  Če v prvem krogu noben kandidat ne izpolni tega pogoja, predsedstvo v drugem krogu glasuje o dveh kandidatih, ki sta v prvem krogu prejela največje število glasov. Izbran je kandidat, ki v drugem krogu prejme največ glasov prisotnih članov predsedstva.
  V primeru enakega števila glasov, zaradi katerega po prvem krogu ni mogoče ohraniti samo dveh kandidatov ali po drugem krogu izbrati generalnega sekretarja, se čim prej skliče nova seja predsedstva, namenjena izboru generalnega sekretarja. |
| --- | --- |

4.

Predsedstvo po pregledu poročila komisije za predizbor sprejme končno odločitev z glasovanjem, ki po potrebi poteka v več krogih.

Kandidat, za katerega pri prvem glasovanju glasuje več kot polovica članov predsedstva, vključno z odsotnimi člani predsedstva, je izbran in drugi krog glasovanja ni potreben.

Če v prvem krogu noben kandidat ne izpolni tega pogoja, predsedstvo v drugem krogu glasuje o dveh kandidatih, ki sta v prvem krogu prejela največje število glasov. Izbran je kandidat, ki v drugem krogu prejme največ glasov prisotnih članov predsedstva.

V primeru enakega števila glasov, zaradi katerega po prvem krogu ni mogoče ohraniti samo dveh kandidatov ali po drugem krogu izbrati generalnega sekretarja, se čim prej skliče nova seja predsedstva, namenjena izboru generalnega sekretarja.

Člen 79

1.   Vsa pooblastila, ki jih Kadrovski predpisi za uradnike Evropske unije dajejo organu za imenovanja in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije dajejo organu, pooblaščenemu za sklepanje pogodb o zaposlitvi, v primeru generalnega sekretarja izvaja predsedstvo.

2.   V skladu s Kadrovskimi predpisi za uradnike Evropske unije je organ za imenovanja:

| — | v primeru namestnikov generalnega sekretarja in direktorjev predsedstvo na predlog generalnega sekretarja, kar zadeva izvajanje členov 29, 30, 31, 40, 41, 49, 50, 51, 78 in 90(1) kadrovskih predpisov, kar zadeva ostale določbe kadrovskih predpisov, vključno s členom 90(2), pa predsednik Odbora na predlog generalnega sekretarja; |
| --- | --- |

—

v primeru namestnikov generalnega sekretarja in direktorjev predsedstvo na predlog generalnega sekretarja, kar zadeva izvajanje členov 29, 30, 31, 40, 41, 49, 50, 51, 78 in 90(1) kadrovskih predpisov, kar zadeva ostale določbe kadrovskih predpisov, vključno s členom 90(2), pa predsednik Odbora na predlog generalnega sekretarja;

| — | v primeru:






  — | namestnikov direktorjev in |
| --- | --- | --- |

—

v primeru:

—

namestnikov direktorjev in

| — | vodij enot |
| --- | --- |

—

vodij enot

predsednik Odbora na predlog generalnega sekretarja in po posvetovanju z razširjenim ožjim predsedstvom;

| — | v primeru uradnikov funkcionalne skupine AD, ki ne opravljajo vodstvenih nalog na ravni vodje enote ali višji ravni, in uradnikov funkcionalnih skupin AST in AST/SC, generalni sekretar. |
| --- | --- |

—

v primeru uradnikov funkcionalne skupine AD, ki ne opravljajo vodstvenih nalog na ravni vodje enote ali višji ravni, in uradnikov funkcionalnih skupin AST in AST/SC, generalni sekretar.

3.   V skladu s pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev je organ, pooblaščen za sklepanje pogodb o zaposlitvi:

| — | v primeru začasnega osebja, imenovanega na mesto namestnika generalnega sekretarja ali direktorja, predsedstvo na predlog generalnega sekretarja, kar zadeva izvajanje členov 11, 17, 33 in 48 pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev, kar zadeva ostale določbe pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev, pa predsednik Odbora na predlog generalnega sekretarja; |
| --- | --- |

—

v primeru začasnega osebja, imenovanega na mesto namestnika generalnega sekretarja ali direktorja, predsedstvo na predlog generalnega sekretarja, kar zadeva izvajanje členov 11, 17, 33 in 48 pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev, kar zadeva ostale določbe pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev, pa predsednik Odbora na predlog generalnega sekretarja;

| — | v primeru začasnega osebja, imenovanega na mesto namestnika direktorja ali vodje enote, predsednik Odbora na predlog generalnega sekretarja; |
| --- | --- |

—

v primeru začasnega osebja, imenovanega na mesto namestnika direktorja ali vodje enote, predsednik Odbora na predlog generalnega sekretarja;

| — | v primeru začasnega osebja funkcionalne skupine AD, ki ne opravlja vodstvenih nalog na ravni vodje enote ali na višji ravni, in začasnega osebja funkcionalnih skupin AST in AST/SC, generalni sekretar; |
| --- | --- |

—

v primeru začasnega osebja funkcionalne skupine AD, ki ne opravlja vodstvenih nalog na ravni vodje enote ali na višji ravni, in začasnega osebja funkcionalnih skupin AST in AST/SC, generalni sekretar;

| — | v primeru posebnih svetovalcev in pogodbenih uslužbencev pa generalni sekretar. |
| --- | --- |

—

v primeru posebnih svetovalcev in pogodbenih uslužbencev pa generalni sekretar.

4.   Pooblastila, ki jih ima Odbor v skladu s členom 110 kadrovskih predpisov pri izvajanju splošnih izvedbenih določb kadrovskih predpisov in pravil, ki jih sporazumno sprejmejo institucije, izvaja predsednik Odbora. Pooblastila za izvajanje drugih, splošnih določb izvaja generalni sekretar.

5.   Predsedstvo, predsednik Odbora in generalni sekretar lahko prenesejo pooblastila, ki jih imajo na podlagi tega člena.

6.   Akti o prenosu iz prejšnjega odstavka določajo obseg prenesenih pooblastil in njihovo vsebinsko in časovno omejitev ter ali lahko imetniki prenesenih pooblastil to pravico prenesejo naprej.

7.   Za imenovanje uradnikov na delovna mesta namestnika generalnega sekretarja, direktorja, namestnika direktorja in vodje enote za posvetovalno delo:

| — | se prosto delovno mesto istočasno objavi v vseh institucijah EU, |
| --- | --- |

—

se prosto delovno mesto istočasno objavi v vseh institucijah EU,

| — | generalni sekretar pred pregledom kandidatur določi ocenjevalna merila na podlagi objave prostega delovnega mesta, |
| --- | --- |

—

generalni sekretar pred pregledom kandidatur določi ocenjevalna merila na podlagi objave prostega delovnega mesta,

| — | pri pregledu kandidatur generalnemu sekretarju pomagajo trije člani predsedstva, |
| --- | --- |

—

pri pregledu kandidatur generalnemu sekretarju pomagajo trije člani predsedstva,

| — | na koncu postopka generalni sekretar predsedstvu poda predlog za imenovanje, na podlagi katerega predsedstvo sprejme odločitev. |
| --- | --- |

—

na koncu postopka generalni sekretar predsedstvu poda predlog za imenovanje, na podlagi katerega predsedstvo sprejme odločitev.

Člen 80

1.   Skupine imajo tajništva, ki so neposredno podrejena predsedniku skupine.

2.   V primeru uradnikov, napotenih v skupine na podlagi druge alinee člena 37(a) kadrovskih predpisov, se pooblastila organa za imenovanja glede uporabe člena 38 kadrovskih predpisov, vključno z odločitvami glede njihovega poklicnega razvoja v skupini, izvajajo na predlog predsednika skupine.

Kadar se uradnik, ki je bil napoten v skupino, vrne v sekretariat Odbora, se ga uvrsti v razred, do katerega bi bil upravičen kot uradnik.

3.   V primeru začasnih uslužbencev, napotenih v skupine na podlagi člena 2(c) pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev, se pooblastila organa za sklepanje pogodb glede uporabe tretjega odstavka člena 8, člena 9 in tretjega odstavka člena 10 pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev izvajajo na predlog predsednika skupine.

Člen 81

1.   Predsednik ima svoj kabinet.

2.   Uslužbenci predsednikovega kabineta se zaposlijo v okviru proračuna za začasno osebje. Pooblastila organa za sklepanje pogodb o zaposlitvi izvaja predsednik.

Člen 82

1.   Generalni sekretar predsedstvu vsako leto do 1. junija predloži osnutek letnega načrta prihodkov in odhodkov Odbora za naslednje proračunsko leto. Komisija za finančne in proračunske zadeve prouči osnutek, preden o njem razpravlja predsedstvo, in po potrebi oblikuje pripombe ali predlaga spremembe. Predsedstvo pripravi letni načrt prihodkov in odhodkov Odbora. Posreduje ga v skladu s postopkom in v roku, ki ga določa finančna uredba, ki se uporablja za splošni proračun Unije.

2.   Predsednik Odbora izvršuje načrt prihodkov in odhodkov ali zagotovi njegovo izvrševanje v skladu s finančno uredbo, ki se uporablja za splošni proračun Unije.

Člen 83

1.   Za svetovanje predsedniku Odbora in predsedstvu na področju revizije se ustanovi revizijski odbor. Svoje naloge opravlja popolnoma neodvisno, pri čemer spoštuje finančno uredbo, ki se uporablja za splošni proračun Unije, in zlasti pooblastila in naloge notranjega revizorja.

Revizijski odbor nadzoruje zlasti vse postopke poročanja in sisteme notranjega nadzora ter vse postopke spremljanja spoštovanja zakonodaje, pravil, strokovnih in etičnih standardov ter kodeksov ravnanja.

2.   Revizijski odbor svoja poročila predloži predsedniku Odbora, ki jih nemudoma pošlje predsedstvu.

3.   Struktura, sestava, pristojnosti in pravila delovanja revizijskega odbora se določijo s sklepom predsedstva.

4.   Člane revizijskega odbora imenuje predsedstvo na predlog skupin.

Članstvo v revizijskem odboru ni združljivo s članstvom v predsedstvu Odbora, komisiji za finančne in proračunske zadeve ali skupini kvestorjev.

5.   Revizijski odbor sprejeme notranja pravila za izpolnjevanje svoje vloge in namena ter za izvajanje svojih pristojnosti, pravic in obveznosti v skladu s tem členom.

6.   Postopek zamenjave člana revizijskega odbora je enak postopku iz prvega pododstavka odstavka 4 tega člena.

Člen 84

Korespondenca, namenjena Oboru, se naslovi na predsednika ali na generalnega sekretarja.

POGLAVJE VIII

POGLAVJE VIII

SPLOŠNE DOLOČBE

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 85

Izrazi, ki se uporabljajo za funkcije in naloge, navedene v tem poslovniku, veljajo za oba spola.

Člen 86

1.   Odbor lahko z absolutno večino svojih članov odloča o reviziji tega poslovnika.

2.   Za revizijo poslovnika Odbor oblikuje delovno skupino, imenovano „komisija za poslovnik“. Odbor imenuje glavnega poročevalca, ki pripravi osnutek novega poslovnika.

3.   Skupščina po tem, ko sprejme poslovnik z absolutno večino, podaljša mandat komisije za poslovnik za največ šestdeset dni, da bi ta po potrebi oblikovala predlog sprememb izvedbenih določb, ki ga predloži predsedstvu, ta pa o njem odloča po posvetovanju s skupinami.

4.   Začetek veljavnosti novega poslovnika in sprememb izvedbenih določb se določi, ko jih Odbor sprejme.

Člen 87

Ta poslovnik začne veljati 15. marca 2019.

TRETJI DEL

STVARNO KAZALO POSLOVNIKA

STVARNO KAZALO POSLOVNIKA

KAZALO

KAZALO

A

| AKTUALNA VPRAŠANJA | 52 |
| --- | --- |

| AMANDMAJI | 55 |
| --- | --- |

| amandma na celotno besedilo (glej NASPROTNO MNENJE) | 56 |
| --- | --- |

| amandmaji strokovne skupine | glej STROKOVNE SKUPINE |
| --- | --- |

| oblika | 55 |
| --- | --- |

| pregled | 55 |
| --- | --- |

| vlaganje | 55 |
| --- | --- |

| zavrnitev amandmaja | 59 |
| --- | --- |

Č

| ČAS GOVORA, OMEJITVE | 57 |
| --- | --- |

ČLANI ODBORA

| mandat, privilegiji in imunitete | 2 in 71 |
| --- | --- |

| nadomeščanje | 66 |
| --- | --- |

| namestniki | 21 |
| --- | --- |

| nezdružljivost | 75 |
| --- | --- |

| odsotnost | 64 in 65 |
| --- | --- |

| odstop | 75 |
| --- | --- |

| prenehanje mandata | 75 |
| --- | --- |

| prenos glasovalne pravice | 65 |
| --- | --- |

| statut članov | 72 in 74 |
| --- | --- |

D

| DELEGACIJE ODBORA | 29 |
| --- | --- |

| DNEVNI RED PLENARNEGA ZASEDANJA | 50, 52, 53 in 76 |
| --- | --- |

DOKUMENTI

| javnost dela in obveščanje o delu Odbora | 67 in 68 |
| --- | --- |

| korespondenca | 84 |
| --- | --- |

G

GENERALNI SEKRETAR

| naloge | 77, 79 in 82 |
| --- | --- |

| postopek imenovanja | 78 |
| --- | --- |

| GENERALNI SEKRETARIAT | 77 in 79 |
| --- | --- |

GLASOVANJE

| kolektivne izjave o glasovanju (ali izjave manjšine) | 59 |
| --- | --- |

| oblike glasovanja | 61 |
| --- | --- |

| obrazložitev glasovanja | 57 |
| --- | --- |

| postopek glasovanja brez razprave | 54 |
| --- | --- |

| prenos glasovalne pravice | 65 |
| --- | --- |

| GLAVNI POROČEVALEC | 23, 54 in 86 |
| --- | --- |

I

| IMENOVANJE URADNIKOV IN USLUŽBENCEV | 79 in 80 |
| --- | --- |

| IMUNITETE | 2 in 71 |
| --- | --- |

| INFORMATIVNA POROČILA | 22, 34 in 37 |
| --- | --- |

INTERESNE SKUPINE

| ustanovitev, sestava in odobritev | 31 |
| --- | --- |

| IZJAVA O GLASOVANJU člana | glej GLASOVANJE, obrazložitev glasovanja |
| --- | --- |

| IZJAVA O GLASOVANJU skupine ali interesne skupine | 59 |
| --- | --- |

| IZVEDBENE DOLOČBE | 9 in 86 |
| --- | --- |

J

| JAVNOST DELA IN OBVEŠČANJE O DELU ODBORA | 67 do 70 |
| --- | --- |

| JAVNOST ZASEDANJ IN SEJ | 69 in 70 |
| --- | --- |

K

| KODEKS RAVNANJA ČLANOV EESO | 72 |
| --- | --- |

| KOMISIJA ZA FINANČNE IN PRORAČUNSKE ZADEVE (CAF) | 11 |
| --- | --- |

| KOMISIJA ZA KOMUNICIRANJE (COCOM) | 12 |
| --- | --- |

| KOMISIJA ZA POSLOVNIK | 86 |
| --- | --- |

| KOMISIJA ZA PRIPRAVO VOLITEV | 7 |
| --- | --- |

| KVESTORJI | 74 |
| --- | --- |

M

| MEDINSTITUCIONALNO SODELOVANJE | 10 |
| --- | --- |

MNENJE

| glasovanje | glej GLASOVANJE |
| --- | --- |

| mnenje na lastno pobudo | 32 |
| --- | --- |

| mnenje strokovne skupine (glej STROKOVNE SKUPINE, priprava mnenja) | 33 |
| --- | --- |

| objava | 67 |
| --- | --- |

| oblika in vsebina | 59 |
| --- | --- |

pošiljanje

| *mnenje Odbora | 60 |
| --- | --- |

| razvrstitev mnenj v kategorije (A, B in C) | 33 |
| --- | --- |

| spremljanje mnenja | 20 |
| --- | --- |

| vrnitev mnenja strokovni skupini | 46 in 54 |
| --- | --- |

| zaprosilo za mnenje | 32 in 33 |
| --- | --- |

N

| NAČRT PRIHODKOV IN ODHODKOV | 82 |
| --- | --- |

| NAČRTOVANJE DELA | 13 |
| --- | --- |

| NAJSTAREJŠI ČLAN | 1 |
| --- | --- |

| NAMESTNIKI | 21 |
| --- | --- |

| NASPROTNO MNENJE | 56 in 59 |
| --- | --- |

| NEZAUPNICA | 76 |
| --- | --- |

NEZDRUŽLJIVOST

| za člane | 75 |
| --- | --- |

| NUJNI POSTOPEK | 62 in 63 |
| --- | --- |

| na ravni Odbora | 62 |
| --- | --- |

| na ravni strokovnih skupin | 63 |
| --- | --- |

O

ODBOR

| delovanje | 48 do 54 |
| --- | --- |

| konstituiranje | 1 in 2 |
| --- | --- |

| sklic | 1 in 32 |
| --- | --- |

| zastopanje | 14 |
| --- | --- |

| ODSOTNOST članov | 64, 65 in 66 |
| --- | --- |

| ODSTOP | 75 |
| --- | --- |

| OPAZOVALNE SKUPINE | 24 |
| --- | --- |

| ORGANI ODBORA | 2 |
| --- | --- |

| ORGANIZIRANA CIVILNA DRUŽBA (glej preambulo) | 28 in 29 |
| --- | --- |

OŽJE PREDSEDSTVO ODBORA

| delovni program | 14 in 16 |
| --- | --- |

| izvolitev predsednika | 4 do 7 in 30 |
| --- | --- |

| kabinet predsednika | 81 |
| --- | --- |

naloge predsednika

| *finančne in proračunske pristojnosti | 11 |
| --- | --- |

| *imenovanje uradnikov | 79 |
| --- | --- |

| *priprava zasedanj | 49 in 50 |
| --- | --- |

| *sklic Odbora | 32 |
| --- | --- |

| *sklic predsedstva | 9 |
| --- | --- |

| *vodenje razprav | 54, 55 in 57 |
| --- | --- |

| *zastopanje | 14 |
| --- | --- |

| poročilo o delu predsednika | 14 |
| --- | --- |

| zamenjava predsednika po sprejeti nezaupnici | 76 |
| --- | --- |

P

| PODODBORI | 22 |
| --- | --- |

PODPREDSEDNIKA

| izvolitev | 7 |
| --- | --- |

| naloge | 15 in 16 |
| --- | --- |

| POSVETOVALNA KOMISIJA ZA SPREMEMBE V INDUSTRIJI | 27 in 37 |
| --- | --- |

| POSVETOVALNE KOMISIJE | 27 |
| --- | --- |

| POSVETOVALNI ODBOR O RAVNANJU ČLANOV | 73 |
| --- | --- |

POSVETOVANJE

| z zunanjimi osebami | 25 |
| --- | --- |

| PREDSEDNIK ODBORA | glej OŽJE PREDSEDSTVO ODBORA |
| --- | --- |

PREDSEDSTVA STROKOVNIH SKUPIN

| izvolitev | 19 |
| --- | --- |

| sestava | 19 |
| --- | --- |

| trajanje mandata | 19 |
| --- | --- |

PREDSEDSTVO ODBORA

| imenovanje uradnikov | 79 |
| --- | --- |

| izvajanje sklepov | 77 |
| --- | --- |

| izvolitev | 4 do 8 |
| --- | --- |

| nadomeščanje člana | 8 |
| --- | --- |

| naloge in pravila delovanja | 9 |
| --- | --- |

| razlaganje poslovnika | 9 |
| --- | --- |

| sestava | 4 |
| --- | --- |

| sklic | 9 |
| --- | --- |

| trajanje mandata | 4 |
| --- | --- |

| PRENOS GLASOVALNE PRAVICE | 65 |
| --- | --- |

| PRIVILEGIJI IN IMUNITETE | 2 in 71 |
| --- | --- |

| PROCEDURALNO VPRAŠANJE | 57 |
| --- | --- |

PRORAČUN

| izvrševanje proračuna | 11 in 82 |
| --- | --- |

| komisija za finančne in proračunske zadeve (CAF) | 11 |
| --- | --- |

| načrt prihodkov in odhodkov | 82 |
| --- | --- |

R

| RAZLAGA POSLOVNIKA | 9 |
| --- | --- |

| RAZPRAVE | 54 |
| --- | --- |

| RAZREŠITEV | 75 |
| --- | --- |

| RAZŠIRJENO OŽJE PREDSEDSTVO | 16 |
| --- | --- |

| REDAKCIJSKE SKUPINE | 20 |
| --- | --- |

| RESOLUCIJE | 35 in 53 |
| --- | --- |

| REVIZIJA POSLOVNIKA | 86 |
| --- | --- |

| REVIZIJSKI ODBOR | 83 |
| --- | --- |

S

SKLEPČNOST

| plenarno zasedanje | 51 |
| --- | --- |

| strokovna skupina | 41 |
| --- | --- |

SKUPINE

| organ za imenovanja | 80 |
| --- | --- |

| sestava in organizacija | 30 |
| --- | --- |

| tajništva skupin | 30 in 80 |
| --- | --- |

| vloga skupin | 30 |
| --- | --- |

| SKUPNE SEJE | 38 |
| --- | --- |

| SKUPNI POSVETOVALNI ODBORI | 29 |
| --- | --- |

SKUPŠČINA

| dnevni red | 50, 52 in 53 |
| --- | --- |

| javnost sej | 69 in 70 |
| --- | --- |

| javnost sklepov | 68 |
| --- | --- |

| organizacija dela | 48 do 60 |
| --- | --- |

| potek razprav | 54 |
| --- | --- |

| priprava zasedanj | 49 in 50 |
| --- | --- |

| proceduralno vprašanje | 57 |
| --- | --- |

| sklepčnost | 51 |
| --- | --- |

| udeležba institucij | 70 |
| --- | --- |

| vrnitev mnenja strokovni skupini | 46 in 54 |
| --- | --- |

| zapisnik | 58 |
| --- | --- |

| zasedanja | 48 |
| --- | --- |

| SOPOROČEVALCI | 20 in 47 |
| --- | --- |

| SPREMLJANJE MNENJ | 9 |
| --- | --- |

| STALNE ŠTUDIJSKE SKUPINE | 20 |
| --- | --- |

| STATUT ČLANOV | 72 |
| --- | --- |

STROKOVNE SKUPINE

| amandma | 55 |
| --- | --- |

| informativno poročilo | 22, 34 in 37 |
| --- | --- |

| izvolitev članov | 18 |
| --- | --- |

| javnost sej | 69 in 70 |
| --- | --- |

| mnenje | 20, 43 in 44 |
| --- | --- |

| nadomeščanje člana | 18 |
| --- | --- |

| naloge | 20 |
| --- | --- |

| nujni postopek | 63 |
| --- | --- |

| odsotnost | 64, 65 in 66 |
| --- | --- |

| potek dela | 37 do 47 |
| --- | --- |

| predsedstvo (glej PREDSEDSTVO STROKOVNIH SKUPIN) | 19 |
| --- | --- |

| priprava mnenja | 42 in 43 |
| --- | --- |

| pristojnosti | 17 |
| --- | --- |

| seje | 39 in 40 |
| --- | --- |

| sestava | 18 |
| --- | --- |

| sklepčnost | 41 |
| --- | --- |

| sklic | 39 |
| --- | --- |

| skupne seje | 38 |
| --- | --- |

| strokovnjaki | 26 |
| --- | --- |

| število članov | 18 |
| --- | --- |

| število strokovnih skupin | 17 |
| --- | --- |

| trajanje mandata članov | 18 |
| --- | --- |

| ustanovitev | 17 |
| --- | --- |

| zapisnik | 45 |
| --- | --- |

| STROKOVNJAKI | 26 |
| --- | --- |

| STRUKTURIRANI DIALOG S CIVILNO DRUŽBO | 28 in 29 |
| --- | --- |

Š

ŠTUDIJSKE SKUPINE

| nadomeščanje člana | 66 |
| --- | --- |

| namestniki | 21 |
| --- | --- |

| ustanovitev | 20 in 47 |
| --- | --- |

| vloga in sestava | 20 in 47 |
| --- | --- |

T

| TAJNIŠTVA SKUPIN | 80 |
| --- | --- |

U

| UPRAVA ODBORA | 77 do 84 |
| --- | --- |

| URADNI LIST | 67 |
| --- | --- |

V

VEČINA

A)   za volitve

predsedstvo Odbora

| *člani | 4 in 7 |
| --- | --- |

| *podpredsednik | 4 in 7 |
| --- | --- |

| *predsednik | 4 in 7 |
| --- | --- |

B)   v postopku sprejemanja sklepov

| revizija poslovnika | 86 |
| --- | --- |

| sklic predsedstva Odbora | 9 |
| --- | --- |

| študijske skupine in poročevalci | 20 in 47 |
| --- | --- |

VOLITVE

| ožje predsedstvo in predsedstvo Odbora | 4 do 8 |
| --- | --- |

| ožje predsedstvo in predsedstvo strokovnih skupin | 19 |
| --- | --- |

| VRNITEV MNENJA STROKOVNI SKUPINI | 46 in 54 |
| --- | --- |

Z

| ZAČETEK VELJAVNOSTI POSLOVNIKA | 87 |
| --- | --- |

ZAPISNIK

| plenarno zasedanje | 58 |
| --- | --- |

| strokovna skupina | 45 |
| --- | --- |

| ZAPROSILA | 32 in 33 |
| --- | --- |

| ZAPROSILA ZA MNENJE | 32 in 33 |
| --- | --- |

| ZASTOPANJE ODBORA | 14 |
| --- | --- |

| ZUNANJI ODNOSI ODBORA | 14, 28 in 29 |
| --- | --- |

ČETRTI DEL

KODEKS RAVNANJA ČLANOV EVROPSKEGA EKONOMSKO-SOCIALNEGA ODBORA

KODEKS RAVNANJA ČLANOV EVROPSKEGA EKONOMSKO-SOCIALNEGA ODBORA

Člani Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (v nadaljnjem besedilu: Odbor) so –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti členov 2 (3), 3 (4) in 13(4) (5),

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 300 do 304 (6),

ob upoštevanju določb člena 10 Poglavja IV Protokola (št. 7) o privilegijih in imunitetah Evropske unije, priloženega Pogodbam;

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 8, 10, 19, 25, 43(2), 46, 50, 59(1), 91(1), 95(3), 100(2), 113, 114, 115, 148(2), 149, 151, 153, 156, 157(3), 159, 164, 165(4)(prva alinea), 166(4), 168(4) in (5), 169(3), 172, 173(3), 175, 177, 178, 182, 188, 192 in 194(2) o svetovalni funkciji Odbora (7),

ob upoštevanju poslovnika (8) in statuta članov (9) Odbora,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

ker je treba brez poseganja v veljavne določbe statuta članov in poslovnika v obliki kodeksa ravnanja določiti nekatere obveznosti, ki izhajajo iz navedenih določb,

ker člani Odbora v času svojega mandata v skladu s členom 300 Pogodbe o delovanju Evropske unije opravljajo svoje naloge popolnoma neodvisno in v splošnem interesu Unije in evropske javnosti. Pri opravljanju svojih nalog in med potjo do kraja seje in nazaj uživajo privilegije in imunitete, določene s Protokolom o privilegijih in imunitetah Evropske unije (10). V času svojega mandata ravnajo spoštljivo in pošteno,

ker je treba kodeks ravnanja, ki opredeljuje in pojasnjuje obveznosti članov Odbora in njihovih namestnikov, revidirati, da se upoštevajo izkušnje, pridobljene z njegovo uporabo, in visoki etični standardi, ki se pričakujejo od članov Odbora, –

na predlog kvestorjev Odbora, po posvetovanju s predsedstvom Odbora in z glasovanjem plenarne skupščine sprejeli ta kodeks ravnanja.

Kodeks ravnanja velja za vse odnose med člani ter odnose med člani in zaposlenimi v Odboru.

Člani na začetku svojega mandata podpišejo ta kodeks ravnanja, ki je bil sprejet na plenarnem zasedanju 20. februarja 2019.

Člen 1

Splošna načela

1.   Kodeks ravnanja velja za člane Odbora in njihove namestnike.

2.   Člani Odbora so predstavniki različnih skupin gospodarskih in družbenih akterjev in so imenovani za dobo petih let. Imenuje jih Svet (11) na predlog njihovih vlad.

3.   Člani Odbora „opravljajo svoje naloge popolnoma neodvisno“ (12) in v skladu s Pogodbo niso vezani na nikakršna obvezujoča navodila.

4.   Člani Odbora se zgledujejo in ravnajo po naslednjih splošnih načelih ravnanja: integriteta, preglednost, marljivost, poštenost, odgovornost in spoštovanje ugleda Odbora.

5.   Člani Odbora opravljajo svoje naloge popolnoma neodvisno ter v splošnem interesu Evropske unije in evropske javnosti.

6.   V skladu s členoma 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji in Listino Evropske unije o temeljnih pravicah člani Odbora pri opravljanju svojih nalog zagotavljajo spodbujanje, učinkovito zaščito in spoštovanje pravic in vrednot, kot so človekovo dostojanstvo, nediskriminacija, strpnost, svoboda, solidarnost, načelo pravne države ter enakost žensk in moških (13).

7.   Med sodelovanjem pri dejavnostih Odbora morajo člani zagotoviti, da njihov osebni interes ne prevlada nad splošnim interesom Evropske unije (14).

Člen 2

Obseg funkcij

1.   Člani Odbora opravljajo svetovalno funkcijo Odbora (15).

2.   Člani Odbor stalno zastopajo, vendar na sedežu Odbora niso stalno prisotni.

3.   Člani svoje naloge opravljajo v duhu plodnega sodelovanja.

4.   Pri opravljanju svojih nalog člani spodbujajo demokracijo in vrednote, ki temeljijo na človekovih pravicah.

5.   Člani v celoti izpolnjujejo naloge člana Odbora in prispevajo k posvetovalnemu delu.

6.   Člani si prizadevajo za spremljanje mnenj Odbora.

Člen 3

Svoboda, neodvisnost in spoštovanje

Člani se zavežejo, da bodo pri izvajanju svojih nalog in v skladu s členom 1(4) tega kodeksa dosegli najboljše možno soglasje v duhu vzajemnega spoštovanja svobode posameznika in v interesu vseh, ne glede na odločitve, ki jih sprejemajo v zasebnem življenju (16).

16

Člen 4

Dostojanstvo

1.   Brez poseganja v svobodo izražanja se člani zavežejo, da bodo pri opravljanju svojih nalog spoštovali dostojanstvo na delovnem mestu. Vzdržijo se vseh oblik nadlegovanja in takšno ravnanje obsojajo (17).

2.   Člani se zavežejo, da bodo ustrezno uporabljali svojo imuniteto in možnosti, ki so jim dane, v interesu Odbora in svetovalne funkcije.

3.   Člani izpolnjujejo zahteve glede zaupnosti, kadar tako določata Pogodba in statut članov (18).

Člen 5

Integriteta in finančna preglednost

1.   Člani za opravljanje svoje svetovalne funkcije prejemajo nadomestila, ki jih določi Svet (19), ne pa plačil Odbora.

2.   Stroškov za službene poti, ki jim jih povrne Odbor, ne sme še enkrat povrniti tretja stran (20).

3.   Čeprav so mnenja, o katerih glasujejo, povsem svetovalne narave, v skladu z načelom preglednosti predsedniku Odbora ob nastopu funkcije posredujejo izjavo o svojih finančnih interesih.

4.   Obveznost posredovanja izjave o finančnih interesih je za člane Odbora začela veljati leta 2011. Izjava o finančnih interesih vsebuje informacije, navedene v členu 5a statuta članov (21).

Člen 6

Navzkrižje interesov

Člani Odbora se izogibajo vsakršni situaciji, ki bi lahko povzročila osebno navzkrižje interesov ali bi se kot taka lahko upravičeno razumela. Do osebnega navzkrižja interesov pride, ko lahko osebni interes člana vpliva na neodvisno opravljanje nalog, določenih v Pogodbi o delovanju Evropske unije (člen 300), poslovniku Odbora iz leta 2019 (zlasti člen 2(3)) in statutu članov (člen 9).

Člen 7

Posvetovalni odbor o ravnanju članov

1.   Ustanovi se posvetovalni odbor o ravnanju članov (v nadaljnjem besedilu: posvetovalni odbor).

2.   Skupščina na predlog predsedstva za vsako obdobje dveh let in pol med svojimi člani, ki v Odboru nimajo nobenih drugih stalnih odgovornosti (22), izvoli šest članov, in sicer tri ženske in tri moške, ki sestavljajo posvetovalni odbor.

3.   Posvetovalni odbor članu na njegovo osebno zahtevo zaupno v 30 koledarskih dneh poda smernice o razlagi in izvajanju določb tega kodeksa ravnanja. Član se lahko zanese na te smernice.

4.   Na zahtevo predsednika posvetovalni odbor tudi presoja o domnevnih kršitvah kodeksa ravnanja in predsedniku svetuje glede morebitnih ukrepov.

Člen 8

Postopek v primeru morebitnih kršitev kodeksa ravnanja

1.   V primeru domneve, da je član kršil kodeks ravnanja, predsednik ob ustreznem spoštovanju domnevne nedolžnosti in zaščite žrtev o tem pisno seznani zadevne člane in zadevo nemudoma posreduje posvetovalnemu odboru (23).

2.   Posvetovalni odbor prouči okoliščine domnevne kršitve in popolnoma zaupno opravi razgovor z zadevnimi člani. Na podlagi svojih dognanj oblikuje priporočila predsedniku glede morebitne odločitve.

3.   Predsednik se ob upoštevanju priporočil posvetovalnega odbora in potem, ko je zadevnega člana povabil k predložitvi pisnega stališča, posvetuje z razširjenim ožjim predsedstvom in nato predsedstvu Odbora naroči, naj sprejme sklep o ukrepih, ki se lahko sprejmejo na podlagi statuta članov in poslovnika Odbora.

Glede na stopnjo resnosti kršitve se lahko izvedejo naslednje sankcije:

| — | pisno opozorilo; |
| --- | --- |

—

pisno opozorilo;

| — | vključitev pisnega opozorila v zapisnik predsedstva in po potrebi v zapisnik plenarnega zasedanja; |
| --- | --- |

—

vključitev pisnega opozorila v zapisnik predsedstva in po potrebi v zapisnik plenarnega zasedanja;

| — | začasna izključitev člana s funkcije poročevalca, predsednika ali člana študijske skupine ter začasna prepoved udeležbe na službenih poteh in izrednih sejah. |
| --- | --- |

—

začasna izključitev člana s funkcije poročevalca, predsednika ali člana študijske skupine ter začasna prepoved udeležbe na službenih poteh in izrednih sejah.

Člen 9

Uporaba kodeksa

Predsednik Odbora je odgovoren za to, da člani spoštujejo ta kodeks. V primeru težav pri izvajanju kodeksa se posvetuje z razširjenim ožjim predsedstvom, nato pa zadevo predloži predsedstvu Odbora v odločanje.

Člen 10

Začetek veljavnosti

Kodeks ravnanja začne veljati, ko ga sprejme plenarna skupščina Odbora.

---

(1)  Poslovnik je bil nato spremenjen 27. februarja 2003, 31. marca 2004, 5. julija 2006, 12. marca 2008 in 14. julija 2010.

1

(2)  Celotna opredelitev bo v skladu s sklepom predsedstva z dne 19. januarja 2016 vključena v izvedbene določbe tega poslovnika.

2

(3)  
  UL C 326, 26.10.2012, str. 13 – Člen 2 PEU določa, da „Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin. Te vrednote so skupne vsem državam članicam v družbi, ki jo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških.“

3

(4)  
  UL C 326, 26.10.2012, str. 13 – Člen 3 določa: „Cilj Unije je krepitev miru, njenih vrednot in blaginje njenih narodov.“

4

(5)  
  UL C 326, 26.10.2012, str. 13 – „Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji pomagata Ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij, ki opravljata svetovalno funkcijo.“

5

(6)  
  UL C 326, 26.10.2012, str. 47.

6

(7)  
  UL C 326, 26.10.2012, str. 47.

7

(8)  Poslovnik iz leta 2019.

8

(9)  Statut članov iz leta 2012 (zlasti člen 2 o nezdružljivosti) in poslovnik iz leta 2019 (člen 75).

9

(10)  Člen 2(3) poslovnika iz leta 2019 in člen 9 statuta članov.

10

(11)  Člen 302(1) in (2) PDEU.

11

(12)  Člen 300(4) PDEU in člen 2(3) poslovnika EESO.

12

(13)  
  UL C 326, 26.10.2012, str. 13, Listina o temeljnih pravicah.

13

(14)  Člena 300(4) in 304 PDEU.

14

(15)  Člena 300(1) in 304 PDEU.

15

(16)  Listina o temeljnih pravicah, člen 11(1).

16

(17)  Za zaposlene EESO na tem področju velja Uredba št. 31 (EGS), 11 (ESAE) o določitvi kadrovskih predpisov za uradnike in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske gospodarske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo.

17

(18)  Člen 339 PDEU in člen 8 statuta članov EESO.

18

(19)  Člen 301 PDEU.

19

(20)  Sklep EESO z dne 11. oktobra 1999 in Medinstitucionalni sporazum z dne 25. maja 1999 (notranje preiskave urada OLAF).

20

(21)  Statut članov EESO iz leta 2012, člen 5a (izjava o finančnih interesih).

21

(22)  To so: predsednik in podpredsednika EESO, predsedniki skupin, predsedniki strokovnih skupin oziroma CCMI ter kvestorji.

22

(23)  Predsednik vsako prejeto pritožbo nemudoma predloži posvetovalnemu odboru.

23

---