# Europeiska unionens L 200/2019

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 200 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 62 årgången29 juli 2019 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 200

Svensk utgåva

Lagstiftning

62 årgången29 juli 2019

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1266 av den 24 juli 2019 om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställandet av representativa priser inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1267 av den 26 juli 2019 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av volframelektroder med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EU) nr 2016/1036 | 4 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2019/1268 av den 3 juli 2019 om det föreslagna medborgarinitiativet Låt oss göra slut på plaståldern i Europa
  [delgivet med nr C(2019) 4974] | 33 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1269 av den 26 juli 2019 om ändring av genomförandebeslut 2014/287/EU om fastställande av kriterier för etablering och utvärdering av europeiska referensnätverk och deras medlemmar samt för att underlätta utbyte av information och sakkunskap om etablering och utvärdering av sådana nätverk (
  1
  ) | 35 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1270 av den 26 juli 2019 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr C(2019) 5737]

   (
  1
  ) | 44 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1266 av den 24 juli 2019 om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställandet av representativa priser inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1267 av den 26 juli 2019 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av volframelektroder med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EU) nr 2016/1036

4

BESLUT

*

Kommissionens beslut (EU) 2019/1268 av den 3 juli 2019 om det föreslagna medborgarinitiativet Låt oss göra slut på plaståldern i Europa
  [delgivet med nr C(2019) 4974]

[delgivet med nr C(2019) 4974]

33

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1269 av den 26 juli 2019 om ändring av genomförandebeslut 2014/287/EU om fastställande av kriterier för etablering och utvärdering av europeiska referensnätverk och deras medlemmar samt för att underlätta utbyte av information och sakkunskap om etablering och utvärdering av sådana nätverk (
  1
  )

1

35

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1270 av den 26 juli 2019 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr C(2019) 5737]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2019) 5737]

1

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 29.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 200/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/1266

av den 24 juli 2019

om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställandet av representativa priser inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 183 b,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2014 av den 16 april 2014 om systemet för handeln med vissa varor som framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 1216/2009 och (EG) nr 614/2009 (2), särskilt artikel 5.6 a, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 (3) fastställs tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import samt representativa priser för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 (3) fastställs tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import samt representativa priser för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin.

| (2) | Det framgår av den regelbundna kontrollen av de uppgifter som ligger till grund för fastställandet av de representativa priserna för produkterna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin, att de representativa priserna för import av vissa produkter bör ändras med hänsyn till variationerna i pris efter ursprung. |
| --- | --- |

(2)

Det framgår av den regelbundna kontrollen av de uppgifter som ligger till grund för fastställandet av de representativa priserna för produkterna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin, att de representativa priserna för import av vissa produkter bör ändras med hänsyn till variationerna i pris efter ursprung.

| (3) | Förordning (EG) nr 1484/95 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 1484/95 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | Eftersom denna åtgärd bör tillämpas så snart som uppdaterade uppgifter föreligger, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom denna åtgärd bör tillämpas så snart som uppdaterade uppgifter föreligger, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 1484/95 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 juli 2019.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 150, 20.5.2014, s. 1.

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 av den 28 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import och om fastställande av representativa priser för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin samt om upphävande av förordning nr 163/67/EEG (EGT L 145, 29.6.1995, s. 47).

3

---

BILAGA

”BILAGA I

| KN-nummer | Varuslag | Representativt pris
  (euro/100 kg) | Säkerhet som avses i artikel 3
  (euro/100 kg) | Ursprung( (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Plockade och urtagna höns av arten Gallus domesticus (s.k. 65 %-kycklingar), frysta | 142,5 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Styckningsdelar av höns av arten Gallus domesticus, benfria, frysta | 235,4 | 19 | AR |
| 206,5 | 28 | BR |
| 222,7 | 23 | TH |
| 1602 32 11 | Inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade beredningar av höns av arten Gallus domesticus | 276,1 | 3 | BR |

KN-nummer

Varuslag

Representativt pris

(euro/100 kg)

Säkerhet som avses i artikel 3

(euro/100 kg)

Ursprung( (1)

0207 12 90

Plockade och urtagna höns av arten Gallus domesticus (s.k. 65 %-kycklingar), frysta

142,5

0

AR

0207 14 10

Styckningsdelar av höns av arten Gallus domesticus, benfria, frysta

235,4

19

AR

206,5

28

BR

222,7

23

TH

1602 32 11

Inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade beredningar av höns av arten Gallus domesticus

276,1

3

BR

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7).

1

---

| 29.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 200/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 200/4

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/1267

av den 26 juli 2019

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av volframelektroder med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EU) nr 2016/1036

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1.   Gällande åtgärder

Gällande åtgärder

| (1) | Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet i mars 2007 genom genomförandeförordning (EC) nr 260/2007 (2) (nedan kallad förordningen om slutgiltig tull), en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa volframelektroder som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8101 99 10 och ex 8515 90 80 (Taric-nummer 8101991010 och 8515908010) och med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina). |
| --- | --- |

(1)

Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet i mars 2007 genom genomförandeförordning (EC) nr 260/2007 (2) (nedan kallad förordningen om slutgiltig tull), en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa volframelektroder som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8101 99 10 och ex 8515 90 80 (Taric-nummer 8101991010 och 8515908010) och med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina).

den ursprungliga undersökningen

2

förordningen om slutgiltig tull

Kina

| (2) | I förordningen om slutgiltig tull infördes en antidumpningstull på mellan 17,0 % och 41,0 % på import från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna som ingick i urvalet och en tullsats på 63,5 % på import från alla andra exporterande tillverkare i Kina. |
| --- | --- |

(2)

I förordningen om slutgiltig tull infördes en antidumpningstull på mellan 17,0 % och 41,0 % på import från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna som ingick i urvalet och en tullsats på 63,5 % på import från alla andra exporterande tillverkare i Kina.

| (3) | Efter en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallad den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång) beslutade rådet genom genomförandeförordning (EU) nr 508/2013 (3) att bibehålla de gällande antidumpningstullarna. |
| --- | --- |

(3)

Efter en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallad den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång) beslutade rådet genom genomförandeförordning (EU) nr 508/2013 (3) att bibehålla de gällande antidumpningstullarna.

den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång

3

1.2.   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

| (4) | Den 2 september 2017 offentliggjorde kommissionen i Europeiska unionens officiella tidning ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut för de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av volframelektroder med ursprung i Kina (4). |
| --- | --- |

(4)

Den 2 september 2017 offentliggjorde kommissionen i Europeiska unionens officiella tidning ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut för de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av volframelektroder med ursprung i Kina (4).

Europeiska unionens officiella tidning

4

| (5) | Den 27 februari 2018 ingav två unionstillverkare (Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH och Plansee SE) (nedan kallade sökandena), som svarar för 100 % av den totala produktionen av volframelektroder i Europeiska unionen (nedan kallad unionen), en begäran om översyn (nedan kallad begäran) i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (5) (nedan kallad grundförordningen). |
| --- | --- |

(5)

Den 27 februari 2018 ingav två unionstillverkare (Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH och Plansee SE) (nedan kallade sökandena), som svarar för 100 % av den totala produktionen av volframelektroder i Europeiska unionen (nedan kallad unionen), en begäran om översyn (nedan kallad begäran) i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (5) (nedan kallad grundförordningen).

unionen

begäran

5

grundförordningen

| (6) | Sökandena motiverade sin begäran med att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen och skadan skulle fortsätta eller återkomma för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(6)

Sökandena motiverade sin begäran med att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen och skadan skulle fortsätta eller återkomma för unionsindustrin.

| (7) | Efter att ha fastställt att bevisningen var tillräcklig för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång offentliggjorde kommissionen den 31 maj 2018 ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (6) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(7)

Efter att ha fastställt att bevisningen var tillräcklig för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång offentliggjorde kommissionen den 31 maj 2018 ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (6) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).

Europeiska unionens officiella tidning

6

tillkännagivandet om inledande

1.3.   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (8) | Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 april 2017–31 mars 2018 (nedan kallad översynsperioden). |
| --- | --- |

(8)

Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 april 2017–31 mars 2018 (nedan kallad översynsperioden).

översynsperioden

| (9) | Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2014 till och med utgången av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(9)

Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2014 till och med utgången av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

skadeundersökningsperioden

1.4.   Berörda parter

Berörda parter

| (10) | I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Kommissionen underrättade dessutom särskilt de sökande, kända importörer och användare av volframelektroder i unionen, myndigheter i Kina och kända tillverkare i Kina om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och uppmanade dem att samarbeta. |
| --- | --- |

(10)

I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Kommissionen underrättade dessutom särskilt de sökande, kända importörer och användare av volframelektroder i unionen, myndigheter i Kina och kända tillverkare i Kina om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och uppmanade dem att samarbeta.

| (11) | Alla berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden. Inga synpunkter om inledandet eller begäranden om att bli hörda mottogs. |
| --- | --- |

(11)

Alla berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden. Inga synpunkter om inledandet eller begäranden om att bli hörda mottogs.

1.5.   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (12) | I sitt meddelande om inledande meddelade kommissionen att den övervägde att utföra stickprov av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(12)

I sitt meddelande om inledande meddelade kommissionen att den övervägde att utföra stickprov av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

1.5.1.   Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer

Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer

| (13) | I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen importörer att ge sig till känna och lämna de specifika uppgifter som krävdes för att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval. |
| --- | --- |

(13)

I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen importörer att ge sig till känna och lämna de specifika uppgifter som krävdes för att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval.

| (14) | Av de 46 icke-närstående importörer som kontaktades gav sig fem till känna. Två av dem importerade emellertid inte volframelektroder med ursprung i Kina under översynsperioden och de tre återstående hävdade att de var användare, inte importörer, och endast en av dem ville vara en berörd part. Ytterligare en importör gav sig till känna i ett senare skede av undersökningen och beviljades status som berörd part. Inget urval av importörer gjordes därför. |
| --- | --- |

(14)

Av de 46 icke-närstående importörer som kontaktades gav sig fem till känna. Två av dem importerade emellertid inte volframelektroder med ursprung i Kina under översynsperioden och de tre återstående hävdade att de var användare, inte importörer, och endast en av dem ville vara en berörd part. Ytterligare en importör gav sig till känna i ett senare skede av undersökningen och beviljades status som berörd part. Inget urval av importörer gjordes därför.

1.5.2.   Stickprovsförfarande avseende tillverkare i Kina

Stickprovsförfarande avseende tillverkare i Kina

| (15) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen alla kända tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Kinas beskickning vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta andra tillverkare i Kina som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(15)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen alla kända tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Kinas beskickning vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta andra tillverkare i Kina som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (16) | Tre tillverkare i Kina lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Med tanke på det låga antalet samarbetsvilliga tillverkare beslutade kommissionen att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt och uppmanade alla de kinesiska tillverkare som lämnade in svar på stickprovsformuläret att besvara frågeformuläret. |
| --- | --- |

(16)

Tre tillverkare i Kina lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Med tanke på det låga antalet samarbetsvilliga tillverkare beslutade kommissionen att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt och uppmanade alla de kinesiska tillverkare som lämnade in svar på stickprovsformuläret att besvara frågeformuläret.

1.6.   Användare

Användare

| (17) | I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen användarna att ge sig till känna och samarbeta. Såsom förklaras i skäl 14 gav sig tre användare till känna, men endast en ville bli registrerad som berörd part. |
| --- | --- |

(17)

I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen användarna att ge sig till känna och samarbeta. Såsom förklaras i skäl 14 gav sig tre användare till känna, men endast en ville bli registrerad som berörd part.

1.7.   Svar på frågeformulären

Svar på frågeformulären

| (18) | Kommissionen sände frågeformulär till de två unionstillverkarna, till de tre tillverkare i Kina som gav sig till känna under stickprovsförfarandet och till de kinesiska myndigheterna. Svar på frågeformulären mottogs endast från de två unionstillverkarna och ett kinesiskt företag, Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd. Detta företag tillverkade tidigare den produkt som översynen gäller enligt definitionen i skäl 32, men ägnar sig för närvarande åt handel, eftersom tillverkningen för närvarande är upphävd. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen sände frågeformulär till de två unionstillverkarna, till de tre tillverkare i Kina som gav sig till känna under stickprovsförfarandet och till de kinesiska myndigheterna. Svar på frågeformulären mottogs endast från de två unionstillverkarna och ett kinesiskt företag, Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd. Detta företag tillverkade tidigare den produkt som översynen gäller enligt definitionen i skäl 32, men ägnar sig för närvarande åt handel, eftersom tillverkningen för närvarande är upphävd.

| (19) | Därför samarbetade inte de kinesiska myndigheterna eller tillverkarna (7) av den undersökta produkten i Kina, oavsett om de hade exporterat eller inte. Kommissionen informerade tillverkarna om konsekvenserna av det bristande samarbetet, men ingen tillverkare samarbetade ändå i samband med undersökningen. |
| --- | --- |

(19)

Därför samarbetade inte de kinesiska myndigheterna eller tillverkarna (7) av den undersökta produkten i Kina, oavsett om de hade exporterat eller inte. Kommissionen informerade tillverkarna om konsekvenserna av det bristande samarbetet, men ingen tillverkare samarbetade ändå i samband med undersökningen.

7

1.8.   Kontrollbesök

Kontrollbesök

| (20) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler: | Unionstillverkare








  — | Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Traunstein, Tyskland, |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:

Unionstillverkare

Unionstillverkare

—

Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Traunstein, Tyskland,

| — | Plansee SE, Reutte, Österrike. |
| --- | --- |

—

Plansee SE, Reutte, Österrike.

| | Exportörer i Kina








  — | Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd, Baoji, Shaanxi, Kina. |
| --- | --- | --- |

Exportörer i Kina

Exportörer i Kina

—

Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd, Baoji, Shaanxi, Kina.

1.9.   Förfarande för fastställande av normalvärdet enligt artikel 2.6a i grundförordningen

Förfarande för fastställande av normalvärdet enligt artikel 2.6a i grundförordningen

| (21) | Mot bakgrund av att det fanns tillräcklig bevisning tillgänglig när undersökningen inleddes, vilket tyder på att det föreligger betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, ansåg kommissionen det lämpligt att inleda en undersökning på grundval av artikel 2.6a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(21)

Mot bakgrund av att det fanns tillräcklig bevisning tillgänglig när undersökningen inleddes, vilket tyder på att det föreligger betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, ansåg kommissionen det lämpligt att inleda en undersökning på grundval av artikel 2.6a i grundförordningen.

| (22) | För att samla in nödvändiga uppgifter för en eventuell tillämpning av artikel 2.6a i grundförordningen uppmanade kommissionen i tillkännagivandet om inledande därför alla kända tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som begärs i bilaga III till tillkännagivandet när det gäller de insatsvaror som används för att tillverka den produkt som översynen gäller. Två kinesiska tillverkare lämnade uppgifter i detta avseende. |
| --- | --- |

(22)

För att samla in nödvändiga uppgifter för en eventuell tillämpning av artikel 2.6a i grundförordningen uppmanade kommissionen i tillkännagivandet om inledande därför alla kända tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som begärs i bilaga III till tillkännagivandet när det gäller de insatsvaror som används för att tillverka den produkt som översynen gäller. Två kinesiska tillverkare lämnade uppgifter i detta avseende.

| (23) | För att inhämta den information som kommissionen ansåg vara nödvändig för sin undersökning om de påstådda betydande snedvridningarna i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, vilket förklaras i skäl 18, skickade kommissionen även ett frågeformulär till berörda myndigheter i Kina. Inget svar mottogs från myndigheterna. |
| --- | --- |

(23)

För att inhämta den information som kommissionen ansåg vara nödvändig för sin undersökning om de påstådda betydande snedvridningarna i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, vilket förklaras i skäl 18, skickade kommissionen även ett frågeformulär till berörda myndigheter i Kina. Inget svar mottogs från myndigheterna.

| (24) | I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen även alla berörda parter att inom 37 dagar efter att tillkännagivandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning lämna synpunkter och uppgifter samt lägga fram bevisning till stöd för dessa med avseende på om det var lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen. Inga inlagor eller ytterligare bevisning i det avseendet inkom från kinesiska myndigheter eller de kinesiska tillverkarna. |
| --- | --- |

(24)

I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen även alla berörda parter att inom 37 dagar efter att tillkännagivandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning lämna synpunkter och uppgifter samt lägga fram bevisning till stöd för dessa med avseende på om det var lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen. Inga inlagor eller ytterligare bevisning i det avseendet inkom från kinesiska myndigheter eller de kinesiska tillverkarna.

Europeiska unionens officiella tidning

| (25) | I tillkännagivandet om inledande förklarar kommissionen även att den mot bakgrund av den tillgängliga bevisningen kan behöva välja ut ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen för att fastställa normalvärdet baserat på icke snedvridna priser eller referensvärden. |
| --- | --- |

(25)

I tillkännagivandet om inledande förklarar kommissionen även att den mot bakgrund av den tillgängliga bevisningen kan behöva välja ut ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen för att fastställa normalvärdet baserat på icke snedvridna priser eller referensvärden.

| (26) | Den 8 november 2018 offentliggjorde kommissionen en första notering till ärendehandlingarna (nedan kallad noteringen av den 8 november 2018
  ) för att inhämta de berörda parternas synpunkter på de relevanta källor som kommissionen kan använda sig av för att fastställa normalvärdet. Noteringen av den 8 november 2018 innehöll en förteckning över alla produktionsfaktorer, såsom material, energi och arbetskraft, som de exporterande tillverkarna använder i tillverkningen av den produkt som översynen gäller. Med beaktande av de kriterier som styr valet av icke snedvridna priser eller referensvärden, identifierade kommissionen i detta skede Brasilien, Mexiko, Ryssland och Turkiet som potentiella representativa länder. I noteringen av den 8 november 2018 angavs vidare avsikten att använda internationella referensvärden för kostnaden för den viktigaste råvaran. |
| --- | --- |

(26)

Den 8 november 2018 offentliggjorde kommissionen en första notering till ärendehandlingarna (nedan kallad noteringen av den 8 november 2018
  ) för att inhämta de berörda parternas synpunkter på de relevanta källor som kommissionen kan använda sig av för att fastställa normalvärdet. Noteringen av den 8 november 2018 innehöll en förteckning över alla produktionsfaktorer, såsom material, energi och arbetskraft, som de exporterande tillverkarna använder i tillverkningen av den produkt som översynen gäller. Med beaktande av de kriterier som styr valet av icke snedvridna priser eller referensvärden, identifierade kommissionen i detta skede Brasilien, Mexiko, Ryssland och Turkiet som potentiella representativa länder. I noteringen av den 8 november 2018 angavs vidare avsikten att använda internationella referensvärden för kostnaden för den viktigaste råvaran.

noteringen av den 8 november 2018

| (27) | Alla berörda parter gavs möjlighet att inom tio dagar inkomma med synpunkter. Synpunkter inkom från de två unionstillverkarna. Unionsindustrin framhöll i synnerhet att kostnaderna i Turkiet utgör en bättre grund än kostnaderna i Mexiko, Brasilien och Ryssland. |
| --- | --- |

(27)

Alla berörda parter gavs möjlighet att inom tio dagar inkomma med synpunkter. Synpunkter inkom från de två unionstillverkarna. Unionsindustrin framhöll i synnerhet att kostnaderna i Turkiet utgör en bättre grund än kostnaderna i Mexiko, Brasilien och Ryssland.

| (28) | Kommissionen bemötte de synpunkter som mottagits från de två unionstillverkarna i en andra notering om källorna till fastställandet av normalvärdet av den 6 mars 2019 (nedan kallad noteringen av den 6 mars 2019
  ). I noteringen av den 6 mars 2019 fastställdes, på grundval av de uppgifter som fanns tillgängliga i det skedet, Turkiet som det lämpligaste representativa landet i enlighet med artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen. I noteringen av den 6 mars 2019 angavs vidare att kommissionen, i fråga om arbetskrafts- och elektricitetskostnaderna, avsåg att använda de uppgifter som offentliggjorts av den turkiska statistikbyrån. Det angavs vidare att på grundval av tillgängliga uppgifter verkade det inte finnas någon tillverkning av den produkt som översynen gäller utanför Kina och unionen. Därför angav kommissionen att den hade för avsikt att använda allmänt tillgängliga uppgifter från de två samarbetsvilliga unionstillverkarna för beräkningen av produktionsomkostnader, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. När det gäller nettopriset på råvaran (volframoxid som ingår i ammoniumparavolframat) användes det internationella riktmärket från Platts Metals Week publicerad av National Minerals Information Center of the U.S. Geological Survey. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen bemötte de synpunkter som mottagits från de två unionstillverkarna i en andra notering om källorna till fastställandet av normalvärdet av den 6 mars 2019 (nedan kallad noteringen av den 6 mars 2019
  ). I noteringen av den 6 mars 2019 fastställdes, på grundval av de uppgifter som fanns tillgängliga i det skedet, Turkiet som det lämpligaste representativa landet i enlighet med artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen. I noteringen av den 6 mars 2019 angavs vidare att kommissionen, i fråga om arbetskrafts- och elektricitetskostnaderna, avsåg att använda de uppgifter som offentliggjorts av den turkiska statistikbyrån. Det angavs vidare att på grundval av tillgängliga uppgifter verkade det inte finnas någon tillverkning av den produkt som översynen gäller utanför Kina och unionen. Därför angav kommissionen att den hade för avsikt att använda allmänt tillgängliga uppgifter från de två samarbetsvilliga unionstillverkarna för beräkningen av produktionsomkostnader, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. När det gäller nettopriset på råvaran (volframoxid som ingår i ammoniumparavolframat) användes det internationella riktmärket från Platts Metals Week publicerad av National Minerals Information Center of the U.S. Geological Survey.

noteringen av den 6 mars 2019

| (29) | Alla berörda parter gavs möjlighet att inom tio dagar inkomma med synpunkter, men inga synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(29)

Alla berörda parter gavs möjlighet att inom tio dagar inkomma med synpunkter, men inga synpunkter inkom.

1.9.1.   Efterföljande förfarande

Efterföljande förfarande

| (30) | Den 6 maj 2019 lämnade kommissionen ut uppgifter om de väsentliga omständigheter och överväganden enligt vilka den ämnade bibehålla antidumpningstullarna (nedan kallat utlämnandet av uppgifter). Alla parter beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter detta meddelande av uppgifter och begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(30)

Den 6 maj 2019 lämnade kommissionen ut uppgifter om de väsentliga omständigheter och överväganden enligt vilka den ämnade bibehålla antidumpningstullarna (nedan kallat utlämnandet av uppgifter). Alla parter beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter detta meddelande av uppgifter och begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

utlämnandet av uppgifter

| (31) | En part lämnade synpunkter som tog upp frågor som redan förklaras i denna förordning. Inga begäranden om att bli hörda mottogs. |
| --- | --- |

(31)

En part lämnade synpunkter som tog upp frågor som redan förklaras i denna förordning. Inga begäranden om att bli hörda mottogs.

2.   PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER OCH LIKADAN PRODUKT

PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER OCH LIKADAN PRODUKT

2.1.   Produkt som översynen gäller

Produkt som översynen gäller

| (32) | Den produkt som översynen gäller är densamma som i den ursprungliga undersökningen, nämligen volframsvetselektroder, inbegripet stänger av volfram för svetselektroder, bestående av minst 94 % viktprocent volfram, andra än sådana som erhållits enbart genom sintring, även tillskurna i längd, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8101 99 10 och ex 8515 90 80 (Taric-nummer 8101991010 och 8515908010) (nedan kallad den produkt som översynen gäller). |
| --- | --- |

(32)

Den produkt som översynen gäller är densamma som i den ursprungliga undersökningen, nämligen volframsvetselektroder, inbegripet stänger av volfram för svetselektroder, bestående av minst 94 % viktprocent volfram, andra än sådana som erhållits enbart genom sintring, även tillskurna i längd, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8101 99 10 och ex 8515 90 80 (Taric-nummer 8101991010 och 8515908010) (nedan kallad den produkt som översynen gäller).

den produkt som översynen gäller

| (33) | Den produkt som översynen gäller används i svetsning och liknande processer, exempelvis TIG-svetsning, svetsning med plasmaljusbåge och skärning. Dessa processer förekommer i många olika industrisektorer, exempelvis byggnads-, varvs-, biltillverknings-, sjöfarts-, kemi-, kärnkrafts- och rymdfartsindustrin samt i olje- och naturgasledningar. På grund av de olika produkttypernas fysikaliska och kemiska egenskaper och av att de är utbytbara för användaren betraktas alla typer av volframelektroder som en enda produkt i detta förfarande. |
| --- | --- |

(33)

Den produkt som översynen gäller används i svetsning och liknande processer, exempelvis TIG-svetsning, svetsning med plasmaljusbåge och skärning. Dessa processer förekommer i många olika industrisektorer, exempelvis byggnads-, varvs-, biltillverknings-, sjöfarts-, kemi-, kärnkrafts- och rymdfartsindustrin samt i olje- och naturgasledningar. På grund av de olika produkttypernas fysikaliska och kemiska egenskaper och av att de är utbytbara för användaren betraktas alla typer av volframelektroder som en enda produkt i detta förfarande.

2.2.   Likadan produkt

Likadan produkt

| (34) | Inga berörda parter lämnade synpunkter på den likadana produkten. Liksom i den ursprungliga undersökningen bekräftades i denna undersökning vid giltighetstidens utgång att den produkt som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Kina och den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkare har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande slutanvändningar. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(34)

Inga berörda parter lämnade synpunkter på den likadana produkten. Liksom i den ursprungliga undersökningen bekräftades i denna undersökning vid giltighetstidens utgång att den produkt som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Kina och den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkare har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande slutanvändningar. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT DUMPNING

SANNOLIKHET FÖR FORTSATT DUMPNING

3.1.   Inledande anmärkningar för Kina

Inledande anmärkningar för Kina

| (35) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om ett upphörande av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning från Kina. |
| --- | --- |

(35)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om ett upphörande av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning från Kina.

| (36) | Som framgår av skälen 18 och 19 samarbetade ingen av de kinesiska tillverkarna i undersökningen. De kinesiska tillverkarna lämnade inte in några besvarade frågeformulär, eller eventuella uppgifter om exportpriser och kostnader, inhemska priser och kostnader, kapacitet, tillverkning, investeringar etc. Inte heller lämnade de kinesiska myndigheterna eller de kinesiska tillverkarna några synpunkter på bevisen i ärendet, inbegripet rapporten. Kommissionen använde sig därför av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(36)

Som framgår av skälen 18 och 19 samarbetade ingen av de kinesiska tillverkarna i undersökningen. De kinesiska tillverkarna lämnade inte in några besvarade frågeformulär, eller eventuella uppgifter om exportpriser och kostnader, inhemska priser och kostnader, kapacitet, tillverkning, investeringar etc. Inte heller lämnade de kinesiska myndigheterna eller de kinesiska tillverkarna några synpunkter på bevisen i ärendet, inbegripet rapporten. Kommissionen använde sig därför av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

| (37) | Kommissionen underrättade de kinesiska myndigheterna och de två kinesiska tillverkare som gav sig till känna för urvalsförfarandet, om tillämpningen av artikel 18.1 i grundförordningen, och gav dem tillfälle att lämna synpunkter. Kommissionen har inte mottagit några synpunkter som skulle kunna ändra tillämpningen av artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen underrättade de kinesiska myndigheterna och de två kinesiska tillverkare som gav sig till känna för urvalsförfarandet, om tillämpningen av artikel 18.1 i grundförordningen, och gav dem tillfälle att lämna synpunkter. Kommissionen har inte mottagit några synpunkter som skulle kunna ändra tillämpningen av artikel 18 i grundförordningen.

| (38) | På denna grundval och enligt artikel 18.1 i grundförordningen baserades slutsatserna om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning enligt nedan på tillgängliga uppgifter, särskilt uppgifterna i begäran, i inlagorna från berörda parter samt tillgänglig statistik i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen (nedan kallad artikel 14.6-databasen) och andra offentliga källor som identifieras nedan. |
| --- | --- |

(38)

På denna grundval och enligt artikel 18.1 i grundförordningen baserades slutsatserna om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning enligt nedan på tillgängliga uppgifter, särskilt uppgifterna i begäran, i inlagorna från berörda parter samt tillgänglig statistik i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen (nedan kallad artikel 14.6-databasen) och andra offentliga källor som identifieras nedan.

artikel 14.6-databasen

3.2.   Dumpning under översynsperioden

Dumpning under översynsperioden

| (39) | I fråga om översynsperioden visade de statistiska uppgifterna från artikel 14.6-databasen i grundförordningen att 45 000–50 000 kg volframselektroder importerades till unionen från Kina, vilket utgör 40–50 % av den totala förbrukningen i unionen. Kommissionen drog följaktligen slutsatsen att den faktiska importen under översynsperioden var representativ och undersökte därför om dumpningen fortsatte under översynsperioden. |
| --- | --- |

(39)

I fråga om översynsperioden visade de statistiska uppgifterna från artikel 14.6-databasen i grundförordningen att 45 000–50 000 kg volframselektroder importerades till unionen från Kina, vilket utgör 40–50 % av den totala förbrukningen i unionen. Kommissionen drog följaktligen slutsatsen att den faktiska importen under översynsperioden var representativ och undersökte därför om dumpningen fortsatte under översynsperioden.

3.3.   Normalvärde

Normalvärde

| (40) | Enligt artikel 2.1 i grundförordningen ska normalvärdet vanligtvis grundas på de priser som oberoende kunder i exportlandet har betalat eller ska betala vid normal handel. |
| --- | --- |

(40)

Enligt artikel 2.1 i grundförordningen ska normalvärdet vanligtvis grundas på de priser som oberoende kunder i exportlandet har betalat eller ska betala vid normal handel.

| (41) | Följande anges dock i artikel 2.6a a i grundförordningen:
  ”om det [...] fastställs att det inte är lämpligt att använda de inhemska priserna och kostnaderna i exportlandet på grund av att det föreligger betydande snedvridningar i det landet i den mening som avses i led b, ska normalvärdet uteslutande konstrueras på grundval av kostnader för produktion och försäljning som återspeglar icke snedvridna priser eller referensvärden”
  , och
  ”ska omfatta ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst”
  . Såsom förklaras närmare nedan konstaterade kommissionen i denna undersökning att det på grundval av tillgänglig bevisning och mot bakgrund av det bristande samarbetet från de kinesiska myndigheterna och de exporterande tillverkarna var lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(41)

Följande anges dock i artikel 2.6a a i grundförordningen:
  ”om det [...] fastställs att det inte är lämpligt att använda de inhemska priserna och kostnaderna i exportlandet på grund av att det föreligger betydande snedvridningar i det landet i den mening som avses i led b, ska normalvärdet uteslutande konstrueras på grundval av kostnader för produktion och försäljning som återspeglar icke snedvridna priser eller referensvärden”
  , och
  ”ska omfatta ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst”
  . Såsom förklaras närmare nedan konstaterade kommissionen i denna undersökning att det på grundval av tillgänglig bevisning och mot bakgrund av det bristande samarbetet från de kinesiska myndigheterna och de exporterande tillverkarna var lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen.

”om det [...] fastställs att det inte är lämpligt att använda de inhemska priserna och kostnaderna i exportlandet på grund av att det föreligger betydande snedvridningar i det landet i den mening som avses i led b, ska normalvärdet uteslutande konstrueras på grundval av kostnader för produktion och försäljning som återspeglar icke snedvridna priser eller referensvärden”

”ska omfatta ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst”

3.3.1.   Förekomst av betydande snedvridningar

Förekomst av betydande snedvridningar

3.3.1.1.   Inledning

| (42) | Följande anges i artikel 2.6a b i grundförordningen: ”Betydande snedvridningar är sådana snedvridningar som inträffar när rapporterade priser eller kostnader, inbegripet råvarukostnader och energikostnader, inte bestämts av de fria marknadskrafterna på grund av att de påverkats av ett betydande statligt inflytande. Vid bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar ska hänsyn bland annat tas till de potentiella följderna av en eller flera av följande aspekter:







  — | den berörda marknaden försörjs till betydande del av företag som ägs av eller drivs under kontroll, politisk styrning eller överinseende av exportlandets myndigheter, |
| --- | --- | --- |

(42)

Följande anges i artikel 2.6a b i grundförordningen: ”Betydande snedvridningar är sådana snedvridningar som inträffar när rapporterade priser eller kostnader, inbegripet råvarukostnader och energikostnader, inte bestämts av de fria marknadskrafterna på grund av att de påverkats av ett betydande statligt inflytande. Vid bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar ska hänsyn bland annat tas till de potentiella följderna av en eller flera av följande aspekter:

Vid bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar ska hänsyn bland annat tas till de potentiella följderna av en eller flera av följande aspekter:

—

den berörda marknaden försörjs till betydande del av företag som ägs av eller drivs under kontroll, politisk styrning eller överinseende av exportlandets myndigheter,

den berörda marknaden försörjs till betydande del av företag som ägs av eller drivs under kontroll, politisk styrning eller överinseende av exportlandets myndigheter,

| — | förekomsten av statlig närvaro i företagen som gör att staten kan påverka priser eller kostnader, |
| --- | --- |

—

förekomsten av statlig närvaro i företagen som gör att staten kan påverka priser eller kostnader,

förekomsten av statlig närvaro i företagen som gör att staten kan påverka priser eller kostnader,

| — | förekomsten av en offentlig politik eller åtgärder som diskriminerar till förmån för inhemska leverantörer eller på annat sätt inverkar på de fria marknadskrafterna, |
| --- | --- |

—

förekomsten av en offentlig politik eller åtgärder som diskriminerar till förmån för inhemska leverantörer eller på annat sätt inverkar på de fria marknadskrafterna,

förekomsten av en offentlig politik eller åtgärder som diskriminerar till förmån för inhemska leverantörer eller på annat sätt inverkar på de fria marknadskrafterna,

| — | avsaknad av, diskriminerande tillämpning av eller felaktigt genomförande av konkurs-, bolags- eller egendomsrätt, |
| --- | --- |

—

avsaknad av, diskriminerande tillämpning av eller felaktigt genomförande av konkurs-, bolags- eller egendomsrätt,

avsaknad av, diskriminerande tillämpning av eller felaktigt genomförande av konkurs-, bolags- eller egendomsrätt,

| — | snedvridna lönekostnader, |
| --- | --- |

—

snedvridna lönekostnader,

snedvridna lönekostnader,

| — | tillgång till finansiering från institutioner som genomför politiska mål eller som på annat sätt inte agerar oberoende i förhållande till staten.
  ” |
| --- | --- |

—

tillgång till finansiering från institutioner som genomför politiska mål eller som på annat sätt inte agerar oberoende i förhållande till staten.
  ”

tillgång till finansiering från institutioner som genomför politiska mål eller som på annat sätt inte agerar oberoende i förhållande till staten.

| (43) | Enligt artikel 2.6a b i grundförordningen ska man vid bedömningen av förekomsten av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a a bland annat ta hänsyn till den icke-uttömmande förteckningen i den tidigare bestämmelsen. Enligt artikel 2.6a b i grundförordningen ska vid bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar hänsyn bland annat tas till de potentiella följderna av en eller flera av dessa aspekter på priser och kostnader i exportlandet för den berörda produkten. Eftersom den förteckningen är icke-uttömmande behöver man inte beakta alla aspekter för fastställandet av betydande snedvridningar. Samma faktiska omständigheter kan dessutom användas vid en bedömning av de olika aspekterna i förteckningen. Alla slutsatser om betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a a måste dock göras på grundval av befintlig bevisning. Vid den samlade bedömningen av förekomsten av snedvridningar kan hänsyn också tas till det allmänna sammanhanget och det allmänna läget i det exporterande landet, särskilt där de grundläggande delarna av det exporterande landets ekonomiska och administrativa struktur ger regeringen betydande befogenheter att ingripa i marknadskrafterna och som därför tyder på att priser och kostnader inte är ett resultat av fria marknadskrafter. |
| --- | --- |

(43)

Enligt artikel 2.6a b i grundförordningen ska man vid bedömningen av förekomsten av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a a bland annat ta hänsyn till den icke-uttömmande förteckningen i den tidigare bestämmelsen. Enligt artikel 2.6a b i grundförordningen ska vid bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar hänsyn bland annat tas till de potentiella följderna av en eller flera av dessa aspekter på priser och kostnader i exportlandet för den berörda produkten. Eftersom den förteckningen är icke-uttömmande behöver man inte beakta alla aspekter för fastställandet av betydande snedvridningar. Samma faktiska omständigheter kan dessutom användas vid en bedömning av de olika aspekterna i förteckningen. Alla slutsatser om betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a a måste dock göras på grundval av befintlig bevisning. Vid den samlade bedömningen av förekomsten av snedvridningar kan hänsyn också tas till det allmänna sammanhanget och det allmänna läget i det exporterande landet, särskilt där de grundläggande delarna av det exporterande landets ekonomiska och administrativa struktur ger regeringen betydande befogenheter att ingripa i marknadskrafterna och som därför tyder på att priser och kostnader inte är ett resultat av fria marknadskrafter.

| (44) | Följande anges i artikel 2.6a c i grundförordningen:
  ”När kommissionen har välgrundade indikationer på en eventuell förekomst av sådana betydande snedvridningar som avses i led b i ett visst land eller i en viss sektor i det landet, och när så är lämpligt för en effektiv tillämpning av denna förordning, ska kommissionen utarbeta, offentliggöra och regelbundet uppdatera en rapport som beskriver de marknadsförhållanden som avses i led b i det landet eller den sektorn.” |
| --- | --- |

(44)

Följande anges i artikel 2.6a c i grundförordningen:
  ”När kommissionen har välgrundade indikationer på en eventuell förekomst av sådana betydande snedvridningar som avses i led b i ett visst land eller i en viss sektor i det landet, och när så är lämpligt för en effektiv tillämpning av denna förordning, ska kommissionen utarbeta, offentliggöra och regelbundet uppdatera en rapport som beskriver de marknadsförhållanden som avses i led b i det landet eller den sektorn.”

”När kommissionen har välgrundade indikationer på en eventuell förekomst av sådana betydande snedvridningar som avses i led b i ett visst land eller i en viss sektor i det landet, och när så är lämpligt för en effektiv tillämpning av denna förordning, ska kommissionen utarbeta, offentliggöra och regelbundet uppdatera en rapport som beskriver de marknadsförhållanden som avses i led b i det landet eller den sektorn.”

| (45) | Berörda parter uppmanades att motbevisa, yttra sig om eller komplettera bevisningen i undersökningsakten vid den tidpunkt då förfarandet inleddes. I detta avseende förlitar sig kommissionen på rapporten (8), som visar att det finns ett betydande statligt inflytande på många nivåer i ekonomin, inbegripet specifika snedvridningar av centrala produktionsfaktorer (såsom mark, energi, kapital, råvaror och arbetskraft) samt inom specifika sektorer (såsom stål och kemikalier). Rapporten infogades i undersökningsakten i det inledande skedet. Begäran innehåller även viss relevant bevisning som kompletterar rapporten. |
| --- | --- |

(45)

Berörda parter uppmanades att motbevisa, yttra sig om eller komplettera bevisningen i undersökningsakten vid den tidpunkt då förfarandet inleddes. I detta avseende förlitar sig kommissionen på rapporten (8), som visar att det finns ett betydande statligt inflytande på många nivåer i ekonomin, inbegripet specifika snedvridningar av centrala produktionsfaktorer (såsom mark, energi, kapital, råvaror och arbetskraft) samt inom specifika sektorer (såsom stål och kemikalier). Rapporten infogades i undersökningsakten i det inledande skedet. Begäran innehåller även viss relevant bevisning som kompletterar rapporten.

8

| (46) | I begäran hänvisar sökanden till den snedvridning inom volframindustrin som anges i rapporten, och då närmare bestämt






  — | åtgärder från kinesiska myndigheters sida för att begränsa kapaciteten och stödja produkter i senare led: begränsningar av antalet tillstånd för gruvdrift och export, produktionskvoter och ytterligare begränsningar för brytning och bearbetning, |
| --- | --- | --- |

(46)

I begäran hänvisar sökanden till den snedvridning inom volframindustrin som anges i rapporten, och då närmare bestämt

—

åtgärder från kinesiska myndigheters sida för att begränsa kapaciteten och stödja produkter i senare led: begränsningar av antalet tillstånd för gruvdrift och export, produktionskvoter och ytterligare begränsningar för brytning och bearbetning,

| — | planer för att minska produktionen av anrikad volfram meddelades 2016 av åtta stora tillverkare i Kina, till följd av en begäran från China Tungsten Industry Association, |
| --- | --- |

—

planer för att minska produktionen av anrikad volfram meddelades 2016 av åtta stora tillverkare i Kina, till följd av en begäran från China Tungsten Industry Association,

| — | volfram är en del av den trettonde femårsplanen för mineralresurser och omfattas av betydande regleringar, |
| --- | --- |

—

volfram är en del av den trettonde femårsplanen för mineralresurser och omfattas av betydande regleringar,

| — | volfram omfattas av exportlicenskrav, som endast tillåter vissa statliga handelsföretag att handla med ämnet, |
| --- | --- |

—

volfram omfattas av exportlicenskrav, som endast tillåter vissa statliga handelsföretag att handla med ämnet,

| — | exportkvoter, och |
| --- | --- |

—

exportkvoter, och

| — | lageruppbyggnad. |
| --- | --- |

—

lageruppbyggnad.

| (47) | Kommissionen undersökte om det var lämpligt eller inte att använda inhemska priser och kostnader i Kina på grundval av att det föreligger betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Kommissionen gjorde detta på grundval av tillgänglig bevisning i ärendet, inklusive de belägg som fanns i rapporten, som bygger på offentligt tillgängliga källor, särskilt på kinesisk lagstiftning, offentliggjorda officiella kinesiska policydokument, rapporter som offentliggjorts av internationella organisationer eller studier/artiklar av erkända akademiker, som särskilt specificeras i rapporten. Analysen omfattade undersökningen av betydande statliga ingripanden i ekonomin i allmänhet, men även den specifika marknadssituationen i den relevanta sektorn för den produkt som översynen gäller. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen undersökte om det var lämpligt eller inte att använda inhemska priser och kostnader i Kina på grundval av att det föreligger betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Kommissionen gjorde detta på grundval av tillgänglig bevisning i ärendet, inklusive de belägg som fanns i rapporten, som bygger på offentligt tillgängliga källor, särskilt på kinesisk lagstiftning, offentliggjorda officiella kinesiska policydokument, rapporter som offentliggjorts av internationella organisationer eller studier/artiklar av erkända akademiker, som särskilt specificeras i rapporten. Analysen omfattade undersökningen av betydande statliga ingripanden i ekonomin i allmänhet, men även den specifika marknadssituationen i den relevanta sektorn för den produkt som översynen gäller.

| (48) | Såsom anges i skälen 18 och 19 lämnade varken kinesiska myndigheter eller de kinesiska exporterande tillverkarna synpunkter på eller motbevisade den befintliga bevisningen i ärendet, inklusive rapporten, samt den ytterligare bevisning som lämnats av sökandena om förekomsten av betydande snedvridningar och/eller huruvida det är lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen i det aktuella ärendet. |
| --- | --- |

(48)

Såsom anges i skälen 18 och 19 lämnade varken kinesiska myndigheter eller de kinesiska exporterande tillverkarna synpunkter på eller motbevisade den befintliga bevisningen i ärendet, inklusive rapporten, samt den ytterligare bevisning som lämnats av sökandena om förekomsten av betydande snedvridningar och/eller huruvida det är lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen i det aktuella ärendet.

3.3.1.2.   Betydande snedvridningar som påverkar de inhemska priserna och kostnaderna i Kina: allmän ekonomisk bakgrund

| (49) | Det kinesiska ekonomiska systemet bygger på begreppet ”socialistisk marknadsekonomi”. Detta begrepp finns inskrivet i den kinesiska författningen och avgör den ekonomiska styrningen av Kina. Den centrala principen är ”socialistiskt offentligt ägande av produktionsmedlen, som ägs av hela folket och kollektivt av arbetarna”. Den statsägda ekonomin är den ”ledande kraften i den nationella ekonomin” och staten har i uppdrag att ”säkerställa dess konsolidering och tillväxt” (9). Detta innebär att den kinesiska ekonomins övergripande struktur inte bara möjliggör betydande statligt ingripande i ekonomin, utan att staten i själva verket uttryckligen har i uppdrag att göra sådana ingripanden. Det faktum att det offentliga ägandet har företräde framför privat ägande genomsyrar hela rättssystemet och betonas som en allmän princip i alla centrala lagar. Den kinesiska lagstiftningen om äganderätt är ett utmärkt exempel på detta: den hänvisar till det primära stadiet i socialismen och anförtror staten uppgiften att upprätthålla det grundläggande ekonomiska system enligt vilket det offentliga ägandet spelar en dominerande roll. Andra ägandeformer tolereras, eftersom lagen tillåter dem att utvecklas vid sidan av statligt ägande (10). |
| --- | --- |

(49)

Det kinesiska ekonomiska systemet bygger på begreppet ”socialistisk marknadsekonomi”. Detta begrepp finns inskrivet i den kinesiska författningen och avgör den ekonomiska styrningen av Kina. Den centrala principen är ”socialistiskt offentligt ägande av produktionsmedlen, som ägs av hela folket och kollektivt av arbetarna”. Den statsägda ekonomin är den ”ledande kraften i den nationella ekonomin” och staten har i uppdrag att ”säkerställa dess konsolidering och tillväxt” (9). Detta innebär att den kinesiska ekonomins övergripande struktur inte bara möjliggör betydande statligt ingripande i ekonomin, utan att staten i själva verket uttryckligen har i uppdrag att göra sådana ingripanden. Det faktum att det offentliga ägandet har företräde framför privat ägande genomsyrar hela rättssystemet och betonas som en allmän princip i alla centrala lagar. Den kinesiska lagstiftningen om äganderätt är ett utmärkt exempel på detta: den hänvisar till det primära stadiet i socialismen och anförtror staten uppgiften att upprätthålla det grundläggande ekonomiska system enligt vilket det offentliga ägandet spelar en dominerande roll. Andra ägandeformer tolereras, eftersom lagen tillåter dem att utvecklas vid sidan av statligt ägande (10).

9

10

| (50) | Enligt den kinesiska lagstiftningen utvecklas dessutom den socialistiska marknadsekonomin under ledning av Kinas kommunistparti. Den kinesiska statens och det kinesiska kommunistpartiets strukturer är sammanflätade på alla nivåer (rättslig, institutionell, personlig), och bildar en överbyggnad där kommunistpartiets och statens roller är oskiljbara. Genom en ändring av den kinesiska konstitutionen i mars 2018 gavs det kinesiska kommunistpartiets ledande roll en ännu mer framträdande plats genom att den på nytt bekräftades i artikel 1 i konstitutionen. Efter den befintliga första meningen i bestämmelsen ”[d]et socialistiska systemet är det grundläggande systemet för Folkrepubliken Kina” infogades en ny andra mening, som lyder som följer: ”[d]et främsta kännetecknet för den kinesiska formen av socialism är det kinesiska kommunistpartiets ledarskap.” (11) Detta åskådliggör det kinesiska kommunistpartiets kontroll över Kinas ekonomiska system. Denna kontroll är en väsentlig del av det kinesiska systemet och går längre än vad som är brukligt i andra länder, där regeringarna utövar bred makroekonomisk kontroll inom gränserna för vilka fria marknadskrafter råder. |
| --- | --- |

(50)

Enligt den kinesiska lagstiftningen utvecklas dessutom den socialistiska marknadsekonomin under ledning av Kinas kommunistparti. Den kinesiska statens och det kinesiska kommunistpartiets strukturer är sammanflätade på alla nivåer (rättslig, institutionell, personlig), och bildar en överbyggnad där kommunistpartiets och statens roller är oskiljbara. Genom en ändring av den kinesiska konstitutionen i mars 2018 gavs det kinesiska kommunistpartiets ledande roll en ännu mer framträdande plats genom att den på nytt bekräftades i artikel 1 i konstitutionen. Efter den befintliga första meningen i bestämmelsen ”[d]et socialistiska systemet är det grundläggande systemet för Folkrepubliken Kina” infogades en ny andra mening, som lyder som följer: ”[d]et främsta kännetecknet för den kinesiska formen av socialism är det kinesiska kommunistpartiets ledarskap.” (11) Detta åskådliggör det kinesiska kommunistpartiets kontroll över Kinas ekonomiska system. Denna kontroll är en väsentlig del av det kinesiska systemet och går längre än vad som är brukligt i andra länder, där regeringarna utövar bred makroekonomisk kontroll inom gränserna för vilka fria marknadskrafter råder.

11

| (51) | Den kinesiska staten bedriver en interventionistisk ekonomisk politik som syftar till att uppnå de mål som sammanfaller med kommunistpartiets mål, snarare än att återspegla de ekonomiska villkor som råder på en fri marknad (12). De kinesiska myndigheterna tillämpar interventionistiska verktyg av många olika slag, bland andra systemet för industriell planering, finanssystemet samt olika aspekter av lagstiftningen. |
| --- | --- |

(51)

Den kinesiska staten bedriver en interventionistisk ekonomisk politik som syftar till att uppnå de mål som sammanfaller med kommunistpartiets mål, snarare än att återspegla de ekonomiska villkor som råder på en fri marknad (12). De kinesiska myndigheterna tillämpar interventionistiska verktyg av många olika slag, bland andra systemet för industriell planering, finanssystemet samt olika aspekter av lagstiftningen.

12

| (52) | För det första, och när det gäller den övergripande administrativa kontrollen, styrs den kinesiska ekonomin av ett komplext system av industriell planering, som påverkar alla ekonomiska verksamheter i landet. Sammantaget täcker dessa planer en omfattande och komplex matris av sektorer och övergripande politiska åtgärder, och de tillämpas på alla myndighetsnivåer. På provinsnivå anges planer i detalj, medan de nationella planerna innehåller mer övergripande mål. Planerna anger också de medel som ska användas för att stödja de relevanta industrierna/sektorerna samt tidsramar för uppnåendet av målen. Vissa planer innehåller uttryckliga produktionsmål. Enligt planerna väljs individuella industrisektorer och/eller projekt (positiva eller negativa) ut som prioriteringar i linje med regeringens prioriteringar, och särskilda utvecklingsmål fastställs för dem (industriell uppgradering, internationell expansion osv.). De ekonomiska aktörerna, såväl privata som statsägda, måste anpassa sina affärsverksamheter efter villkoren i planeringssystemet. Planernas bindande natur och det faktum att berörda kinesiska myndigheter på alla nivåer följer systemet med planer och utövar sina befogenheter därefter, leder till att de ekonomiska aktörerna uppfyller de prioriteringar som stakas ut i planerna (se även avsnitt 3.3.1.5) (13). |
| --- | --- |

(52)

För det första, och när det gäller den övergripande administrativa kontrollen, styrs den kinesiska ekonomin av ett komplext system av industriell planering, som påverkar alla ekonomiska verksamheter i landet. Sammantaget täcker dessa planer en omfattande och komplex matris av sektorer och övergripande politiska åtgärder, och de tillämpas på alla myndighetsnivåer. På provinsnivå anges planer i detalj, medan de nationella planerna innehåller mer övergripande mål. Planerna anger också de medel som ska användas för att stödja de relevanta industrierna/sektorerna samt tidsramar för uppnåendet av målen. Vissa planer innehåller uttryckliga produktionsmål. Enligt planerna väljs individuella industrisektorer och/eller projekt (positiva eller negativa) ut som prioriteringar i linje med regeringens prioriteringar, och särskilda utvecklingsmål fastställs för dem (industriell uppgradering, internationell expansion osv.). De ekonomiska aktörerna, såväl privata som statsägda, måste anpassa sina affärsverksamheter efter villkoren i planeringssystemet. Planernas bindande natur och det faktum att berörda kinesiska myndigheter på alla nivåer följer systemet med planer och utövar sina befogenheter därefter, leder till att de ekonomiska aktörerna uppfyller de prioriteringar som stakas ut i planerna (se även avsnitt 3.3.1.5) (13).

13

| (53) | För det andra, och vad gäller fördelningen av finansiella resurser, domineras Kinas finansiella system av de statsägda affärsbankerna. När dessa banker fastställer och genomför sin utlåningspolicy måste de anpassa sig till regeringens industripolitiska mål i stället för att först och främst bedöma de ekonomiska fördelarna med ett visst projekt (se även avsnitt 3.3.1.8) (14). Detsamma gäller de andra komponenterna i Kinas finansiella system, såsom aktiemarknader, obligationsmarknader, marknaden för riskkapital osv. Även om dessa delar av finanssektorn är av mindre betydelse än banksektorn, är de institutionellt och operativt sett strukturerade på ett sätt som inte är inriktat på att se till att finansmarknaderna fungerar så effektivt som möjligt, utan på att säkerställa kontroll och möjliggöra ingripande från staten och kommunistpartiet (15). |
| --- | --- |

(53)

För det andra, och vad gäller fördelningen av finansiella resurser, domineras Kinas finansiella system av de statsägda affärsbankerna. När dessa banker fastställer och genomför sin utlåningspolicy måste de anpassa sig till regeringens industripolitiska mål i stället för att först och främst bedöma de ekonomiska fördelarna med ett visst projekt (se även avsnitt 3.3.1.8) (14). Detsamma gäller de andra komponenterna i Kinas finansiella system, såsom aktiemarknader, obligationsmarknader, marknaden för riskkapital osv. Även om dessa delar av finanssektorn är av mindre betydelse än banksektorn, är de institutionellt och operativt sett strukturerade på ett sätt som inte är inriktat på att se till att finansmarknaderna fungerar så effektivt som möjligt, utan på att säkerställa kontroll och möjliggöra ingripande från staten och kommunistpartiet (15).

14

15

| (54) | För det tredje, och när det gäller lagstiftningen, ingriper staten i ekonomin på en rad olika sätt. Reglerna för offentlig upphandling används till exempel ofta för att uppnå andra politiska mål än ekonomisk effektivitet, vilket undergräver de marknadsbaserade principerna på detta område. Den tillämpliga lagstiftningen föreskriver uttryckligen att offentlig upphandling ska genomföras för att underlätta uppnåendet av de mål som utformas utifrån statens politik. Målens karaktär fastställs dock inte, vilket ger de beslutande organen stort utrymme för egna bedömningar (16). På investeringsområdet har den kinesiska regeringen likaså en betydande kontroll och ett stort inflytande över vad både statliga och privata investeringar ska inriktas på och hur omfattande de ska vara. Investeringskontroll och olika incitament, begränsningar och förbud i samband med investeringar är viktiga verktyg för myndigheterna för att stödja politiska mål, exempelvis att upprätthålla statlig kontroll av nyckelsektorer eller stödja den inhemska industrin (17). |
| --- | --- |

(54)

För det tredje, och när det gäller lagstiftningen, ingriper staten i ekonomin på en rad olika sätt. Reglerna för offentlig upphandling används till exempel ofta för att uppnå andra politiska mål än ekonomisk effektivitet, vilket undergräver de marknadsbaserade principerna på detta område. Den tillämpliga lagstiftningen föreskriver uttryckligen att offentlig upphandling ska genomföras för att underlätta uppnåendet av de mål som utformas utifrån statens politik. Målens karaktär fastställs dock inte, vilket ger de beslutande organen stort utrymme för egna bedömningar (16). På investeringsområdet har den kinesiska regeringen likaså en betydande kontroll och ett stort inflytande över vad både statliga och privata investeringar ska inriktas på och hur omfattande de ska vara. Investeringskontroll och olika incitament, begränsningar och förbud i samband med investeringar är viktiga verktyg för myndigheterna för att stödja politiska mål, exempelvis att upprätthålla statlig kontroll av nyckelsektorer eller stödja den inhemska industrin (17).

16

17

| (55) | Sammanfattningsvis grundas Kinas ekonomiska modell på vissa grundläggande axiom som möjliggör och uppmuntrar statliga ingripanden av många olika slag. Sådana betydande statliga ingripanden strider mot de fria marknadskrafterna, vilket snedvrider en effektiv resursfördelning enligt marknadsprinciperna (18). |
| --- | --- |

(55)

Sammanfattningsvis grundas Kinas ekonomiska modell på vissa grundläggande axiom som möjliggör och uppmuntrar statliga ingripanden av många olika slag. Sådana betydande statliga ingripanden strider mot de fria marknadskrafterna, vilket snedvrider en effektiv resursfördelning enligt marknadsprinciperna (18).

18

3.3.1.3.   Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b första strecksatsen i grundförordningen: den berörda marknaden försörjs till betydande del av företag som ägs av eller drivs under kontroll, politisk styrning eller överinseende av exportlandets myndigheter.

| (56) | I Kina representerar de företag som ägs av eller drivs under kontroll, politisk styrning eller överinseende av staten en väsentlig del av ekonomin. |
| --- | --- |

(56)

I Kina representerar de företag som ägs av eller drivs under kontroll, politisk styrning eller överinseende av staten en väsentlig del av ekonomin.

| (57) | När det gäller statligt ägande har den kinesiska staten fortfarande ett betydande ägande i volframsektorn. Många av de stora volframföretagen är statligt ägda, eftersom tillstånd för brytning av volframmalm till största delen beviljas statligt ägda företag (19). |
| --- | --- |

(57)

När det gäller statligt ägande har den kinesiska staten fortfarande ett betydande ägande i volframsektorn. Många av de stora volframföretagen är statligt ägda, eftersom tillstånd för brytning av volframmalm till största delen beviljas statligt ägda företag (19).

19

| (58) | När det gäller statens kontroll upprätthåller regeringen och kommunistpartiet strukturer som säkerställer deras fortsatta inflytande över företagen. Staten (och i många avseenden också kommunistpartiet) inte bara utformar och övervakar enskilda företags genomförande av den allmänna ekonomiska politiken, utan hävdar även sina rättigheter att delta i företagens operativa beslutsfattandet. De faktorer som tyder på att det finns statlig kontroll över företag inom volframindustrin omfattar tillstånd för brytning, begränsningar av investeringar och exportrestriktioner (20). Dessutom finns det ett stort antal detaljerade mål och kvoter i den trettonde femårsplanen för icke-järnmetallindustrin (21). |
| --- | --- |

(58)

När det gäller statens kontroll upprätthåller regeringen och kommunistpartiet strukturer som säkerställer deras fortsatta inflytande över företagen. Staten (och i många avseenden också kommunistpartiet) inte bara utformar och övervakar enskilda företags genomförande av den allmänna ekonomiska politiken, utan hävdar även sina rättigheter att delta i företagens operativa beslutsfattandet. De faktorer som tyder på att det finns statlig kontroll över företag inom volframindustrin omfattar tillstånd för brytning, begränsningar av investeringar och exportrestriktioner (20). Dessutom finns det ett stort antal detaljerade mål och kvoter i den trettonde femårsplanen för icke-järnmetallindustrin (21).

20

21

| (59) | En analys av statens politiska övervakning och vägledning i sektorn återfinns i avsnitten 3.3.1.4 och 3.3.1.5. Den omfattande statliga kontrollen och de omfattande statliga ingripandena inom volframsektorn som beskrivs nedan gör att till och med privatägda volframtillverkare förhindras att bedriva verksamhet på marknadsmässiga villkor. |
| --- | --- |

(59)

En analys av statens politiska övervakning och vägledning i sektorn återfinns i avsnitten 3.3.1.4 och 3.3.1.5. Den omfattande statliga kontrollen och de omfattande statliga ingripandena inom volframsektorn som beskrivs nedan gör att till och med privatägda volframtillverkare förhindras att bedriva verksamhet på marknadsmässiga villkor.

| (60) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att marknaden för volframelektroder i Kina i betydande utsträckning försörjs av företag som var föremål för kontroll eller politisk överinseende av den kinesiska regeringen. |
| --- | --- |

(60)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att marknaden för volframelektroder i Kina i betydande utsträckning försörjs av företag som var föremål för kontroll eller politisk överinseende av den kinesiska regeringen.

3.3.1.4.   Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen: förekomsten av statlig närvaro i företagen som gör att staten kan påverka priser eller kostnader.

| (61) | Den kinesiska staten har möjlighet att påverka priser och kostnader genom den statliga närvaron i företag. De berörda statliga myndigheternas rätt att utse och avsätta nyckelpersoner i ledningen för statsägda företag i enlighet med kinesisk lagstiftning, kan anses motsvara en äganderätt (22) och kommunistpartiets celler i företagen, såväl statsägda som privata, utgör en annan kanal genom vilken staten kan utöva inflytande över affärsbeslut. Enligt Kinas bolagsrätt ska en kommunistpartipolitisk organisation upprättas i varje företag (med minst tre medlemmar från kommunistpartiet i enlighet med kommunistpartiets stadgar (23)), och företaget ska skapa de nödvändiga förutsättningarna för partiorganisationens aktiviteter. Tidigare förefaller detta krav inte alltid ha följts eller tillämpats strikt. Sedan åtminstone 2016 har kommunistpartiet dock förstärkt sina krav på att kontrollera affärsbeslut i statsägda företag som en politisk princip. Det kinesiska kommunistpartiet uppges också utöva press på privata företag att sätta ”patriotism” i första rummet och rätta sig efter partidisciplinen (24). År 2017 rapporterades att det fanns particeller i 70 % av de omkring 1,86 miljoner privatägda företagen, och att pressen ökar på att partiorganisationerna ska ha sista ordet i affärsbeslut inom sina respektive företag (25). Dessa regler tillämpas allmänt i hela den kinesiska ekonomin, även i volframsektorn. Det kan därför anses fastställt att dessa regler även tillämpas på tillverkare av volframelektroder och leverantörerna av insatsvarorna till dessa elektroder. |
| --- | --- |

(61)

Den kinesiska staten har möjlighet att påverka priser och kostnader genom den statliga närvaron i företag. De berörda statliga myndigheternas rätt att utse och avsätta nyckelpersoner i ledningen för statsägda företag i enlighet med kinesisk lagstiftning, kan anses motsvara en äganderätt (22) och kommunistpartiets celler i företagen, såväl statsägda som privata, utgör en annan kanal genom vilken staten kan utöva inflytande över affärsbeslut. Enligt Kinas bolagsrätt ska en kommunistpartipolitisk organisation upprättas i varje företag (med minst tre medlemmar från kommunistpartiet i enlighet med kommunistpartiets stadgar (23)), och företaget ska skapa de nödvändiga förutsättningarna för partiorganisationens aktiviteter. Tidigare förefaller detta krav inte alltid ha följts eller tillämpats strikt. Sedan åtminstone 2016 har kommunistpartiet dock förstärkt sina krav på att kontrollera affärsbeslut i statsägda företag som en politisk princip. Det kinesiska kommunistpartiet uppges också utöva press på privata företag att sätta ”patriotism” i första rummet och rätta sig efter partidisciplinen (24). År 2017 rapporterades att det fanns particeller i 70 % av de omkring 1,86 miljoner privatägda företagen, och att pressen ökar på att partiorganisationerna ska ha sista ordet i affärsbeslut inom sina respektive företag (25). Dessa regler tillämpas allmänt i hela den kinesiska ekonomin, även i volframsektorn. Det kan därför anses fastställt att dessa regler även tillämpas på tillverkare av volframelektroder och leverantörerna av insatsvarorna till dessa elektroder.

22

23

24

25

| (62) | Särskilt inom volframsektorn (inklusive den produkt som översynen gäller) finns det starka kopplingar mellan beslutsprocessen i företag som är verksamma inom sektorn och staten, särskilt kommunistpartiet. Volframtillverkare är organiserade i den kinesiska branschorganisationen för volframtillverkare (China Tungsten Industry Association - CTIA), som är en del av branschorganisationen för den kinesiska icke-järnmetallindustrin. Den sistnämnda följer tydligt den regeringspolitik som uppmanar de anställda och medlemmar att bland annat förmedla och genomföra andemeningen hos Lianghui – Two Sessions (26). CTIA genomför regeringens politik, vilket leder till att kostnader och priser snedvrids på den kinesiska marknaden. År 2016 meddelade åtta stora tillverkare i Kina att de planerar att minska produktionen av anrikad volframmalm. CTA har uppmanat sina medlemmar att dra ned på tillverkningen och myndigheten State Reserve Bureau genomförde upphandling av inköp av anrikad volframmalm. Eftersom Kina tillverkar mer än 80 % av den globala produktionen av volfram påverkar sådana åtgärder både Kinas volframpriser och de globala priserna på volfram. För det andra fördelas den största delen av kvoten för volframbrytning mellan sex stora statsägda företag: China Minmetals, Aluminium Corporation of China, China Northern Rare Earth Group High-Tech, Xiamen Tungsten, China Southern Rare Earth Group, Guangdong Rare Earth Industry Group (27). Den statliga närvaron inom volframindustrin i Kina utövas följaktligen direkt i de statsägda företagen, men även genom CTIA. |
| --- | --- |

(62)

Särskilt inom volframsektorn (inklusive den produkt som översynen gäller) finns det starka kopplingar mellan beslutsprocessen i företag som är verksamma inom sektorn och staten, särskilt kommunistpartiet. Volframtillverkare är organiserade i den kinesiska branschorganisationen för volframtillverkare (China Tungsten Industry Association - CTIA), som är en del av branschorganisationen för den kinesiska icke-järnmetallindustrin. Den sistnämnda följer tydligt den regeringspolitik som uppmanar de anställda och medlemmar att bland annat förmedla och genomföra andemeningen hos Lianghui – Two Sessions (26). CTIA genomför regeringens politik, vilket leder till att kostnader och priser snedvrids på den kinesiska marknaden. År 2016 meddelade åtta stora tillverkare i Kina att de planerar att minska produktionen av anrikad volframmalm. CTA har uppmanat sina medlemmar att dra ned på tillverkningen och myndigheten State Reserve Bureau genomförde upphandling av inköp av anrikad volframmalm. Eftersom Kina tillverkar mer än 80 % av den globala produktionen av volfram påverkar sådana åtgärder både Kinas volframpriser och de globala priserna på volfram. För det andra fördelas den största delen av kvoten för volframbrytning mellan sex stora statsägda företag: China Minmetals, Aluminium Corporation of China, China Northern Rare Earth Group High-Tech, Xiamen Tungsten, China Southern Rare Earth Group, Guangdong Rare Earth Industry Group (27). Den statliga närvaron inom volframindustrin i Kina utövas följaktligen direkt i de statsägda företagen, men även genom CTIA.

26

27

| (63) | Statens närvaro och ingripande i finansmarknaderna (se även avsnitt 3.3.1.8) och i tillhandahållandet av råvaror och insatsvaror har dessutom en ytterligare snedvridande effekt på marknaden (28). |
| --- | --- |

(63)

Statens närvaro och ingripande i finansmarknaderna (se även avsnitt 3.3.1.8) och i tillhandahållandet av råvaror och insatsvaror har dessutom en ytterligare snedvridande effekt på marknaden (28).

28

| (64) | På grundval av ovanstående dras slutsatsen att den statliga närvaron i företag inom volframsektorn, samt inom finanssektorn och andra insatsvarusektorer, i kombination med den ram som beskrivs i avsnitt 3.3.1.3 och i de följande avsnitten, gör det möjligt för de kinesiska myndigheterna att ingripa i fråga om priser och kostnader. |
| --- | --- |

(64)

På grundval av ovanstående dras slutsatsen att den statliga närvaron i företag inom volframsektorn, samt inom finanssektorn och andra insatsvarusektorer, i kombination med den ram som beskrivs i avsnitt 3.3.1.3 och i de följande avsnitten, gör det möjligt för de kinesiska myndigheterna att ingripa i fråga om priser och kostnader.

3.3.1.5.   Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b tredje strecksatsen i grundförordningen: förekomsten av en offentlig politik eller åtgärder som diskriminerar till förmån för inhemska leverantörer eller på annat sätt inverkar på de fria marknadskrafterna

| (65) | Inriktningen av Kinas ekonomi bestäms i betydande utsträckning av ett välutvecklat planeringssystem som innehåller prioriteringar och anger de mål som de centrala och lokala myndigheterna måste koncentrera sig på. Relevanta planer finns på alla myndighetsnivåer och täcker praktiskt taget alla ekonomiska sektorer, de mål som fastställs genom planeringsinstrumenten är bindande och myndigheterna på varje administrativ nivå övervakar respektive lägre myndighets genomförande av planerna. Generellt sett leder planeringssystemet i Kina till att resurser riktas mot sektorer som regeringen har betecknat som strategiska eller på annat sätt politiskt viktiga i stället för att fördelas enligt marknadskrafterna (29). |
| --- | --- |

(65)

Inriktningen av Kinas ekonomi bestäms i betydande utsträckning av ett välutvecklat planeringssystem som innehåller prioriteringar och anger de mål som de centrala och lokala myndigheterna måste koncentrera sig på. Relevanta planer finns på alla myndighetsnivåer och täcker praktiskt taget alla ekonomiska sektorer, de mål som fastställs genom planeringsinstrumenten är bindande och myndigheterna på varje administrativ nivå övervakar respektive lägre myndighets genomförande av planerna. Generellt sett leder planeringssystemet i Kina till att resurser riktas mot sektorer som regeringen har betecknat som strategiska eller på annat sätt politiskt viktiga i stället för att fördelas enligt marknadskrafterna (29).

29

| (66) | De kinesiska myndigheterna utövar strikt kontroll och styrning av volframindustrin. Detta bekräftas i den trettonde femårsplanen för icke-järnmetallindustrin och den trettonde femårsplanen för mineraltillgångar, men även i lagstiftningen om reglering av gruvdrift, bearbetning, export och investeringar i volframindustrin. |
| --- | --- |

(66)

De kinesiska myndigheterna utövar strikt kontroll och styrning av volframindustrin. Detta bekräftas i den trettonde femårsplanen för icke-järnmetallindustrin och den trettonde femårsplanen för mineraltillgångar, men även i lagstiftningen om reglering av gruvdrift, bearbetning, export och investeringar i volframindustrin.

| (67) | I den trettonde femårsplanen för mineraltillgångar anges volfram som en av de 24 strategiska mineraler som är viktiga inslag i makrokontrollen, övervakningen och förvaltningen av mineraltillgångar (30). I planen begränsas vidare den totala brytningsvolymen för volframmalm till 120 000 ton per år (31) och innehåller planer på att stabilisera omfattningen av brytningen och en konsolidering av volframbaserna i South Jiangxi, Hunan (Chenzhou). Vidare fastställs i planen målet för gruvor av medelstor storlek att de ska utgöra mer än 12 % av alla gruvor och att det ska säkerställas företagskoncentration och utveckling av stora och medelstora gruvor som är konkurrenskraftiga på marknaden (32). |
| --- | --- |

(67)

I den trettonde femårsplanen för mineraltillgångar anges volfram som en av de 24 strategiska mineraler som är viktiga inslag i makrokontrollen, övervakningen och förvaltningen av mineraltillgångar (30). I planen begränsas vidare den totala brytningsvolymen för volframmalm till 120 000 ton per år (31) och innehåller planer på att stabilisera omfattningen av brytningen och en konsolidering av volframbaserna i South Jiangxi, Hunan (Chenzhou). Vidare fastställs i planen målet för gruvor av medelstor storlek att de ska utgöra mer än 12 % av alla gruvor och att det ska säkerställas företagskoncentration och utveckling av stora och medelstora gruvor som är konkurrenskraftiga på marknaden (32).

30

31

32

| (68) | Den trettonde femårsplanen för icke-järnmetallindustrin syftar till att förbättra mekanismer för produktionsbegränsningar och som skyddar värden som är tillämpliga på volfram osv., och att på ett rimligt vis justera och kontrollera indikatorerna för brytningsvolymen av volfram” (33). |
| --- | --- |

(68)

Den trettonde femårsplanen för icke-järnmetallindustrin syftar till att förbättra mekanismer för produktionsbegränsningar och som skyddar värden som är tillämpliga på volfram osv., och att på ett rimligt vis justera och kontrollera indikatorerna för brytningsvolymen av volfram” (33).

33

| (69) | Dessutom ingår volfram i förteckningen över produkter som omfattas av exporttullar (34), exportlicenskrav (35) och statlig handel (36). Detta, i kombination med strikta kontroller av produktionskvoter, och stora reserver som innehas av State Reserve Bureau (37) gör att de kinesiska myndigheterna kan kontrollera utbudet av volfram i Kina. |
| --- | --- |

(69)

Dessutom ingår volfram i förteckningen över produkter som omfattas av exporttullar (34), exportlicenskrav (35) och statlig handel (36). Detta, i kombination med strikta kontroller av produktionskvoter, och stora reserver som innehas av State Reserve Bureau (37) gör att de kinesiska myndigheterna kan kontrollera utbudet av volfram i Kina.

34

35

36

37

| (70) | Det kan därför fastställas att de kinesiska myndigheterna för en offentlig politik som påverkar de fria marknadskrafterna i fråga om tillverkning av volfram och volframsvetselektroder. Sådana åtgärder hindrar marknadskrafterna från att fungera normalt. |
| --- | --- |

(70)

Det kan därför fastställas att de kinesiska myndigheterna för en offentlig politik som påverkar de fria marknadskrafterna i fråga om tillverkning av volfram och volframsvetselektroder. Sådana åtgärder hindrar marknadskrafterna från att fungera normalt.

| (71) | Kommissionen noterar dessutom att även om kommissionen inte var tvungen att göra en analys av de råvaror som användes vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller för att fastställa om offentlig politik påverkar de fria marknadskrafterna inom volframelektrodsektorn, så fann den att den huvudsakliga råvaran, ammoniumparavolframat, omfattas av exportlicenskrav i Kina (38). |
| --- | --- |

(71)

Kommissionen noterar dessutom att även om kommissionen inte var tvungen att göra en analys av de råvaror som användes vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller för att fastställa om offentlig politik påverkar de fria marknadskrafterna inom volframelektrodsektorn, så fann den att den huvudsakliga råvaran, ammoniumparavolframat, omfattas av exportlicenskrav i Kina (38).

38

| (72) | Exportlicenser har erkänts av OECD Inventory on Export Restrictions on Industrial Raw Materials (Inventering av exportrestriktioner för industriella råvaror) som en typ av exportrestriktion (39). Med hjälp av exportlicenser kan regeringen styra exportörer och mängden exporterade varor (40), vilket gör att den kan begränsa exporten i stor utsträckning genom att hålla produkterna på den inhemska marknaden. Detta kan i sin tur leda till ökat utbud, som inte behöver vara kopplat till ökad efterfrågan, vilket kan leda till prispress på de inhemska priserna. Detta kan tyda på en snedvridning i form av en indirekt subventionering av en inhemsk industri som använder den begränsade råvaran som insatsvara (41). De befintliga exportlicenserna för ammoniumparavolframat skapar ytterligare ett incitament för den kinesiska industrin att tillverka och exportera till lägre priser, eftersom industrin i efterföljande led har tillgång till billigare råvaror vid tillverkningen av den berörda produkten. Detta påverkar det konkurrensmässiga förhållandet mellan den berörda produkten och den likadana produkten, eftersom den kinesiska industrin kan tillverka och exportera den produkt som översynen gäller och samtidigt betala ett pris som inte är ett resultat av de fria marknadskrafterna beroende på exportlicenskraven. |
| --- | --- |

(72)

Exportlicenser har erkänts av OECD Inventory on Export Restrictions on Industrial Raw Materials (Inventering av exportrestriktioner för industriella råvaror) som en typ av exportrestriktion (39). Med hjälp av exportlicenser kan regeringen styra exportörer och mängden exporterade varor (40), vilket gör att den kan begränsa exporten i stor utsträckning genom att hålla produkterna på den inhemska marknaden. Detta kan i sin tur leda till ökat utbud, som inte behöver vara kopplat till ökad efterfrågan, vilket kan leda till prispress på de inhemska priserna. Detta kan tyda på en snedvridning i form av en indirekt subventionering av en inhemsk industri som använder den begränsade råvaran som insatsvara (41). De befintliga exportlicenserna för ammoniumparavolframat skapar ytterligare ett incitament för den kinesiska industrin att tillverka och exportera till lägre priser, eftersom industrin i efterföljande led har tillgång till billigare råvaror vid tillverkningen av den berörda produkten. Detta påverkar det konkurrensmässiga förhållandet mellan den berörda produkten och den likadana produkten, eftersom den kinesiska industrin kan tillverka och exportera den produkt som översynen gäller och samtidigt betala ett pris som inte är ett resultat av de fria marknadskrafterna beroende på exportlicenskraven.

39

40

41

| (73) | Sammantaget kunde kommissionen fastställa att de kinesiska myndigheterna har infört politik som påverkar de fria marknadskrafterna också för den huvudsakliga råvaran ammoniumparavolframat som används vid tillverkning av volframelektroder. |
| --- | --- |

(73)

Sammantaget kunde kommissionen fastställa att de kinesiska myndigheterna har infört politik som påverkar de fria marknadskrafterna också för den huvudsakliga råvaran ammoniumparavolframat som används vid tillverkning av volframelektroder.

3.3.1.6.   Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen: avsaknad av, diskriminerande tillämpning av eller felaktigt genomförande av konkurs-, bolags- eller egendomsrätt

| (74) | Enligt informationen om ärendet förefaller det kinesiska konkurssystemet olämpligt för att uppnå de egna huvudmålen, exempelvis att reglera fordringar och skulder på ett rättvist sätt och skydda borgenärers och gäldenärers lagstadgade rättigheter. Detta förfaller bero på att den kinesiska konkursrätten visserligen formellt sett grundas på samma principer som motsvarande lagar i andra länder, men kännetecknas av ett systematiskt bristande verkställande. Antalet konkurser är fortfarande uppseendeväckande lågt jämfört med storleken på landets ekonomi, inte minst på grund av ett antal brister i insolvensförfarandena, som i själva verket avskräcker från att ansöka om konkurs. Staten har dessutom en fortsatt stark och aktiv roll i insolvensförfarandena, och har ofta direkt inflytande över resultatet av förfarandena (42). |
| --- | --- |

(74)

Enligt informationen om ärendet förefaller det kinesiska konkurssystemet olämpligt för att uppnå de egna huvudmålen, exempelvis att reglera fordringar och skulder på ett rättvist sätt och skydda borgenärers och gäldenärers lagstadgade rättigheter. Detta förfaller bero på att den kinesiska konkursrätten visserligen formellt sett grundas på samma principer som motsvarande lagar i andra länder, men kännetecknas av ett systematiskt bristande verkställande. Antalet konkurser är fortfarande uppseendeväckande lågt jämfört med storleken på landets ekonomi, inte minst på grund av ett antal brister i insolvensförfarandena, som i själva verket avskräcker från att ansöka om konkurs. Staten har dessutom en fortsatt stark och aktiv roll i insolvensförfarandena, och har ofta direkt inflytande över resultatet av förfarandena (42).

42

| (75) | Bristerna i systemet för egendomsrätter är särskilt uppenbara när det gäller markägande och markanvändningsrättigheter i Kina (43). All mark ägs av den kinesiska staten (kollektivägd jordbruksmark och statsägd mark i tätorter). Det är endast staten som kan fördela mark. Det finns rättsliga bestämmelser för att fördela markanvändningsrättigheter på ett öppet sätt och till marknadspriser, exempelvis genom att införa anbudsförfaranden. Det är dock vanligt att dessa bestämmelser inte följs, och vissa köpare erhåller sin mark utan kostnad eller till lägre priser än marknadspriser (44). Myndigheterna har ofta specifika politiska mål när de tilldelar mark, bland annat genomförandet av ekonomiska planer (45). |
| --- | --- |

(75)

Bristerna i systemet för egendomsrätter är särskilt uppenbara när det gäller markägande och markanvändningsrättigheter i Kina (43). All mark ägs av den kinesiska staten (kollektivägd jordbruksmark och statsägd mark i tätorter). Det är endast staten som kan fördela mark. Det finns rättsliga bestämmelser för att fördela markanvändningsrättigheter på ett öppet sätt och till marknadspriser, exempelvis genom att införa anbudsförfaranden. Det är dock vanligt att dessa bestämmelser inte följs, och vissa köpare erhåller sin mark utan kostnad eller till lägre priser än marknadspriser (44). Myndigheterna har ofta specifika politiska mål när de tilldelar mark, bland annat genomförandet av ekonomiska planer (45).

43

44

45

| (76) | Den kinesiska konkurs- och egendomsrätten verkar därför inte fungera ordentligt, vilket leder till snedvridningar när insolventa företag hålls flytande och i tillhandahållande och förvärv av mark i Kina. Dessa bestämmelser gäller även för volframsektorn, inklusive de exporterande tillverkarna av den produkt som översynen gäller. |
| --- | --- |

(76)

Den kinesiska konkurs- och egendomsrätten verkar därför inte fungera ordentligt, vilket leder till snedvridningar när insolventa företag hålls flytande och i tillhandahållande och förvärv av mark i Kina. Dessa bestämmelser gäller även för volframsektorn, inklusive de exporterande tillverkarna av den produkt som översynen gäller.

| (77) | Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det förekom diskriminerande tillämpning eller bristande efterlevnad av konkurs- och egendomsrätten inom volframsektorn, även när det gäller den produkt som översynen gäller. |
| --- | --- |

(77)

Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det förekom diskriminerande tillämpning eller bristande efterlevnad av konkurs- och egendomsrätten inom volframsektorn, även när det gäller den produkt som översynen gäller.

3.3.1.7.   Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen: snedvridna lönekostnader

| (78) | Ett system med marknadsbaserade löner kan inte utvecklas fullständigt i Kina, eftersom arbetstagarna och arbetsgivarna inte har rätt till att organisera sig kollektivt. Kina har inte ratificerat ett antal grundläggande konventioner från Internationella arbetsorganisationen (ILO), bland annat konventionerna om föreningsfrihet och om kollektivavtal (46). Enligt den nationella lagstiftningen finns det endast en aktiv facklig organisation. Denna organisation är dock inte oberoende i förhållande till de statliga myndigheterna, och dess deltagande i kollektivförhandlingar och skydd av arbetstagarnas rättigheter är fortfarande begränsat (47). Den kinesiska arbetskraftens rörlighet begränsas dessutom av systemet för registrering av hushåll, som begränsar lokala invånares tillgång till fullständig social trygghet och andra förmåner inom varje administrativt område. Detta leder ofta till att arbetstagare som inte är registrerade som lokala invånare har en svag ställning på arbetsmarknaden och lägre inkomst än registrerade arbetstagare (48). Dessa undersökningsresultat visar att det förekommer en snedvridning av lönekostnaderna i Kina. |
| --- | --- |

(78)

Ett system med marknadsbaserade löner kan inte utvecklas fullständigt i Kina, eftersom arbetstagarna och arbetsgivarna inte har rätt till att organisera sig kollektivt. Kina har inte ratificerat ett antal grundläggande konventioner från Internationella arbetsorganisationen (ILO), bland annat konventionerna om föreningsfrihet och om kollektivavtal (46). Enligt den nationella lagstiftningen finns det endast en aktiv facklig organisation. Denna organisation är dock inte oberoende i förhållande till de statliga myndigheterna, och dess deltagande i kollektivförhandlingar och skydd av arbetstagarnas rättigheter är fortfarande begränsat (47). Den kinesiska arbetskraftens rörlighet begränsas dessutom av systemet för registrering av hushåll, som begränsar lokala invånares tillgång till fullständig social trygghet och andra förmåner inom varje administrativt område. Detta leder ofta till att arbetstagare som inte är registrerade som lokala invånare har en svag ställning på arbetsmarknaden och lägre inkomst än registrerade arbetstagare (48). Dessa undersökningsresultat visar att det förekommer en snedvridning av lönekostnaderna i Kina.

46

47

48

| (79) | Volframsektorn, inbegripet volframelektroder, omfattas också av det beskrivna kinesiska arbetsrättssystemet. Volframsektorn påverkas således av snedvridningarna av lönekostnader, både direkt (vid tillverkningen av den berörda produkten) och indirekt (när det gäller tillgång till kapital eller insatsvaror från företag som omfattas av samma arbetsrättssystem i Kina). |
| --- | --- |

(79)

Volframsektorn, inbegripet volframelektroder, omfattas också av det beskrivna kinesiska arbetsrättssystemet. Volframsektorn påverkas således av snedvridningarna av lönekostnader, både direkt (vid tillverkningen av den berörda produkten) och indirekt (när det gäller tillgång till kapital eller insatsvaror från företag som omfattas av samma arbetsrättssystem i Kina).

| (80) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att lönekostnaderna var snedvridna i volframsektorn, även när det gäller den produkt som översynen gäller. |
| --- | --- |

(80)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att lönekostnaderna var snedvridna i volframsektorn, även när det gäller den produkt som översynen gäller.

3.3.1.8.   Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen: tillgång till finansiering från institutioner som genomför politiska mål eller som på annat sätt inte agerar oberoende i förhållande till staten

| (81) | Tillgången till kapital för företag i Kina snedvrids på flera olika sätt. |
| --- | --- |

(81)

Tillgången till kapital för företag i Kina snedvrids på flera olika sätt.

| (82) | För det första kännetecknas Kinas finansiella system av de statsägda bankernas (49) starka ställning, som tar hänsyn till andra kriterier än ett projekts ekonomiska lönsamhet när de ger tillgång till finansiering. Liksom icke-finansiella statsägda företag är bankerna inte bara knutna till staten genom ägandeförhållanden, utan även via personliga relationer (personer i den högsta ledningen för de stora statsägda finansinstituten utses av det kinesiska kommunistpartiet) (50), och precis som icke-finansiella statsägda företag, genomför bankerna regelbundet offentlig politik som har utformats av regeringen. I och med detta uppfyller bankerna ett uttryckligt rättsligt krav att bedriva sin verksamhet enligt behoven i fråga om den nationella ekonomiska och sociala utvecklingen och att följa statens industripolitik (51). Dessutom tillkommer ytterligare regler som leder finansiering till sektorer som regeringen har fastställt som sådana som ska gynnas eller som är viktiga på andra sätt (52). |
| --- | --- |

(82)

För det första kännetecknas Kinas finansiella system av de statsägda bankernas (49) starka ställning, som tar hänsyn till andra kriterier än ett projekts ekonomiska lönsamhet när de ger tillgång till finansiering. Liksom icke-finansiella statsägda företag är bankerna inte bara knutna till staten genom ägandeförhållanden, utan även via personliga relationer (personer i den högsta ledningen för de stora statsägda finansinstituten utses av det kinesiska kommunistpartiet) (50), och precis som icke-finansiella statsägda företag, genomför bankerna regelbundet offentlig politik som har utformats av regeringen. I och med detta uppfyller bankerna ett uttryckligt rättsligt krav att bedriva sin verksamhet enligt behoven i fråga om den nationella ekonomiska och sociala utvecklingen och att följa statens industripolitik (51). Dessutom tillkommer ytterligare regler som leder finansiering till sektorer som regeringen har fastställt som sådana som ska gynnas eller som är viktiga på andra sätt (52).

49

50

51

52

| (83) | Även om det erkänns att det kan finnas flera rättsliga instrument som föreskriver att normal bankpraxis ska följas och om aktsamhetregler, exempelvis att undersöka låntagares kreditvärdighet, tyder den överväldigande bevisningen på att dessa bestämmelser endast spelar en underordnad roll vid tillämpningen av de olika rättsliga instrumenten (53). Resultat från tidigare handelspolitiska undersökningar pekade i samma riktning (54). |
| --- | --- |

(83)

Även om det erkänns att det kan finnas flera rättsliga instrument som föreskriver att normal bankpraxis ska följas och om aktsamhetregler, exempelvis att undersöka låntagares kreditvärdighet, tyder den överväldigande bevisningen på att dessa bestämmelser endast spelar en underordnad roll vid tillämpningen av de olika rättsliga instrumenten (53). Resultat från tidigare handelspolitiska undersökningar pekade i samma riktning (54).

53

54

| (84) | Obligations- eller kreditbetyg snedvrids dessutom ofta av flera skäl, bland annat på grund av att riskbedömningarna påverkas av företagens strategiska betydelse för den kinesiska regeringen och styrkan hos eventuella implicita garantier från regeringen. Uppskattningar talar starkt för att de kinesiska kreditbetygen systematiskt motsvarar lägre internationella kreditbetyg (55). |
| --- | --- |

(84)

Obligations- eller kreditbetyg snedvrids dessutom ofta av flera skäl, bland annat på grund av att riskbedömningarna påverkas av företagens strategiska betydelse för den kinesiska regeringen och styrkan hos eventuella implicita garantier från regeringen. Uppskattningar talar starkt för att de kinesiska kreditbetygen systematiskt motsvarar lägre internationella kreditbetyg (55).

55

| (85) | Detta leder till att utlåning till statsägda företag, stora privata företag med goda förbindelser och företag i viktiga industrisektorer prioriteras, vilket i sin tur innebär att tillgången till kapital och kapitalkostnaden inte är lika för alla aktörer på marknaden. |
| --- | --- |

(85)

Detta leder till att utlåning till statsägda företag, stora privata företag med goda förbindelser och företag i viktiga industrisektorer prioriteras, vilket i sin tur innebär att tillgången till kapital och kapitalkostnaden inte är lika för alla aktörer på marknaden.

| (86) | För det andra har utlåningskostnaderna hållits konstgjort låga för att stimulera ökade investeringar, vilket har lett till överanvändning av kapitalinvesteringar med allt lägre räntabilitet. Detta åskådliggörs av den senaste tidens ökningar av företagens skuldsättning i den statliga sektorn, trots betydande lönsamhetsminskningar, vilket talar för att banksystemets mekanismer inte agerar enligt normal kommersiell praxis. |
| --- | --- |

(86)

För det andra har utlåningskostnaderna hållits konstgjort låga för att stimulera ökade investeringar, vilket har lett till överanvändning av kapitalinvesteringar med allt lägre räntabilitet. Detta åskådliggörs av den senaste tidens ökningar av företagens skuldsättning i den statliga sektorn, trots betydande lönsamhetsminskningar, vilket talar för att banksystemets mekanismer inte agerar enligt normal kommersiell praxis.

| (87) | För det tredje styrs prissignalerna fortfarande inte av de fria marknadskrafterna trots en avreglering av den nominella räntan i oktober 2015, utan påverkas av snedvridningar som föranletts av staten. Utlåning till eller under referensräntan utgör fortfarande 45 % av all utlåning, och användningen av riktad kredit förefaller ha ökat eftersom den, trots försämrade ekonomiska förhållanden, har ökat markant sedan 2015. Konstgjort låga räntor leder till underprissättning, vilket i sin tur leder till överdriven kapitalanvändning. |
| --- | --- |

(87)

För det tredje styrs prissignalerna fortfarande inte av de fria marknadskrafterna trots en avreglering av den nominella räntan i oktober 2015, utan påverkas av snedvridningar som föranletts av staten. Utlåning till eller under referensräntan utgör fortfarande 45 % av all utlåning, och användningen av riktad kredit förefaller ha ökat eftersom den, trots försämrade ekonomiska förhållanden, har ökat markant sedan 2015. Konstgjort låga räntor leder till underprissättning, vilket i sin tur leder till överdriven kapitalanvändning.

| (88) | Den totala kredittillväxten i Kina visar att kapitalfördelningen blir alltmer ineffektiv, utan tecken på den kreditåtstramning som skulle kunna förväntas under icke snedvridna marknadsförhållanden. Till följd av detta har antalet nödlidande lån ökat snabbt under de senaste åren. Inför en situation med ökad risk för osäkra fordringar har den kinesiska regeringen valt att förhindra fallissemang. Problemet med osäkra fordringar har således hanterats genom förlängningar av lån, vilket i sin tur skapar ”zombie”-företag, eller genom överföring av äganderätten till skulden (t.ex. via sammanslagningar eller utbyte av skulder mot aktier), vilket inte nödvändigtvis undanröjer skuldproblemet i sig eller hanterar dess grundorsaker. |
| --- | --- |

(88)

Den totala kredittillväxten i Kina visar att kapitalfördelningen blir alltmer ineffektiv, utan tecken på den kreditåtstramning som skulle kunna förväntas under icke snedvridna marknadsförhållanden. Till följd av detta har antalet nödlidande lån ökat snabbt under de senaste åren. Inför en situation med ökad risk för osäkra fordringar har den kinesiska regeringen valt att förhindra fallissemang. Problemet med osäkra fordringar har således hanterats genom förlängningar av lån, vilket i sin tur skapar ”zombie”-företag, eller genom överföring av äganderätten till skulden (t.ex. via sammanslagningar eller utbyte av skulder mot aktier), vilket inte nödvändigtvis undanröjer skuldproblemet i sig eller hanterar dess grundorsaker.

| (89) | Trots den senaste tidens åtgärder för att liberalisera marknaden påverkas företagskreditsystemet i Kina således fortfarande av betydande systemproblem och snedvridningar till följd av statens fortsatt genomgripande roll på kapitalmarknaderna. |
| --- | --- |

(89)

Trots den senaste tidens åtgärder för att liberalisera marknaden påverkas företagskreditsystemet i Kina således fortfarande av betydande systemproblem och snedvridningar till följd av statens fortsatt genomgripande roll på kapitalmarknaderna.

| (90) | Särskilt inom volframsektorn fastställs både i den trettonde femårsplanen för icke-järnmetallindustrin och den trettonde femårsplanen för mineraltillgångar flera stödåtgärder och subventioner för att stödja relevanta industrier, även volframindustrin (56). Eftersom volframindustrin ingår i den förteckning över industrier som får statligt stöd i den trettonde femårsplanen för icke-järnmetallindustrin och den trettonde femårsplanen för mineraltillgångar, och eftersom banker utformar sin lånepolicy i enlighet med dessa planer (se skäl 53), har både de exporterande tillverkarna och deras leverantörer tillgång till den typ av förmånlig finansiering som beskrivs i detta avsnitt (57). |
| --- | --- |

(90)

Särskilt inom volframsektorn fastställs både i den trettonde femårsplanen för icke-järnmetallindustrin och den trettonde femårsplanen för mineraltillgångar flera stödåtgärder och subventioner för att stödja relevanta industrier, även volframindustrin (56). Eftersom volframindustrin ingår i den förteckning över industrier som får statligt stöd i den trettonde femårsplanen för icke-järnmetallindustrin och den trettonde femårsplanen för mineraltillgångar, och eftersom banker utformar sin lånepolicy i enlighet med dessa planer (se skäl 53), har både de exporterande tillverkarna och deras leverantörer tillgång till den typ av förmånlig finansiering som beskrivs i detta avsnitt (57).

56

57

| (91) | Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att tillverkarna av volframelektroder hade tillgång till finansiering från institutioner som genomför politiska mål eller på annat sätt inte agerar oberoende av staten. |
| --- | --- |

(91)

Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att tillverkarna av volframelektroder hade tillgång till finansiering från institutioner som genomför politiska mål eller på annat sätt inte agerar oberoende av staten.

3.3.1.9.   De beskrivna snedvridningarnas systematiska karaktär

| (92) | Kommissionen konstaterade att de snedvridningar som beskrivs i rapporten inte är begränsade till volframsektorn i allmänhet eller sektorn för volframsvetselektroder. Den tillgängliga bevisningen visar tvärtom att de fakta och särdrag som utmärker det kinesiska systemet enligt beskrivningen i avsnitten 3.3.1.1–3.3.1.5 och i del I i rapporten gäller hela landet och dess ekonomiska sektorer. Detsamma gäller beskrivningen av produktionsfaktorerna i avsnitten 3.3.1.6–3.3.1.8 och i del II i rapporten. |
| --- | --- |

(92)

Kommissionen konstaterade att de snedvridningar som beskrivs i rapporten inte är begränsade till volframsektorn i allmänhet eller sektorn för volframsvetselektroder. Den tillgängliga bevisningen visar tvärtom att de fakta och särdrag som utmärker det kinesiska systemet enligt beskrivningen i avsnitten 3.3.1.1–3.3.1.5 och i del I i rapporten gäller hela landet och dess ekonomiska sektorer. Detsamma gäller beskrivningen av produktionsfaktorerna i avsnitten 3.3.1.6–3.3.1.8 och i del II i rapporten.

| (93) | Den viktigaste insatsvaran för att tillverka volframsvetselektroder är ammoniumparavolframat. När tillverkare av volframsvetselektroder köper/kontrakterar dessa insatsvaror påverkas de priser som de betalar (vilka registreras som kostnader) helt klart av samma snedvridningar av systemet som nämns ovan. Leverantörer av insatsvaror anställer till exempel arbetskraft som påverkas av snedvridningarna. De kan låna pengar som omfattas av snedvridningarna av finanssektorn/kapitalfördelningen. De påverkas dessutom av planeringssystemet, som gäller på alla myndighetsnivåer och i alla sektorer. |
| --- | --- |

(93)

Den viktigaste insatsvaran för att tillverka volframsvetselektroder är ammoniumparavolframat. När tillverkare av volframsvetselektroder köper/kontrakterar dessa insatsvaror påverkas de priser som de betalar (vilka registreras som kostnader) helt klart av samma snedvridningar av systemet som nämns ovan. Leverantörer av insatsvaror anställer till exempel arbetskraft som påverkas av snedvridningarna. De kan låna pengar som omfattas av snedvridningarna av finanssektorn/kapitalfördelningen. De påverkas dessutom av planeringssystemet, som gäller på alla myndighetsnivåer och i alla sektorer.

| (94) | Till följd av detta är det inte bara de inhemska försäljningspriserna för volframsvetselektroder som inte kan användas, utan alla kostnader för insatsvaror (inklusive råvaror, energi, mark, finansiering, arbetskraft osv.) berörs, eftersom deras prisinformation påverkas av statens betydande inflytande enligt beskrivningen i delarna I och II i rapporten. De statliga ingripanden som beskrivs när det gäller fördelning av kapital, mark, arbetskraft, energi och råvaror förekommer i hela Kina. Detta innebär till exempel att en insatsvara som har tillverkats i Kina genom en kombination av olika produktionsfaktorer påverkas av betydande snedvridningar. Detsamma gäller för insatsvarorna för tillverkningen av insatsvaror och så vidare. |
| --- | --- |

(94)

Till följd av detta är det inte bara de inhemska försäljningspriserna för volframsvetselektroder som inte kan användas, utan alla kostnader för insatsvaror (inklusive råvaror, energi, mark, finansiering, arbetskraft osv.) berörs, eftersom deras prisinformation påverkas av statens betydande inflytande enligt beskrivningen i delarna I och II i rapporten. De statliga ingripanden som beskrivs när det gäller fördelning av kapital, mark, arbetskraft, energi och råvaror förekommer i hela Kina. Detta innebär till exempel att en insatsvara som har tillverkats i Kina genom en kombination av olika produktionsfaktorer påverkas av betydande snedvridningar. Detsamma gäller för insatsvarorna för tillverkningen av insatsvaror och så vidare.

3.3.1.10.   Slutsats

| (95) | Analysen i avsnitten 3.3.1.2–3.2.1.9, som omfattar en undersökning av all tillgänglig bevisning om Kinas ingripande i landets ekonomi i allmänhet och i volframsektorn i synnerhet (inklusive den produkt som översynen gäller), visar att priser eller kostnader, inbegripet kostnader för råvaror, energi och arbetskraft, inte är resultatet av fria marknadskrafter, eftersom de påverkas av ett betydande statligt inflytande i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. På grundval av detta, och i avsaknad av samarbete från kinesiska myndigheters och de kinesiska tillverkarnas sida, konstaterade kommissionen att det inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader för att fastställa normalvärdet i detta fall. |
| --- | --- |

(95)

Analysen i avsnitten 3.3.1.2–3.2.1.9, som omfattar en undersökning av all tillgänglig bevisning om Kinas ingripande i landets ekonomi i allmänhet och i volframsektorn i synnerhet (inklusive den produkt som översynen gäller), visar att priser eller kostnader, inbegripet kostnader för råvaror, energi och arbetskraft, inte är resultatet av fria marknadskrafter, eftersom de påverkas av ett betydande statligt inflytande i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. På grundval av detta, och i avsaknad av samarbete från kinesiska myndigheters och de kinesiska tillverkarnas sida, konstaterade kommissionen att det inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader för att fastställa normalvärdet i detta fall.

| (96) | Kommissionen konstruerade således normalvärdet endast på grundval av tillverknings- och försäljningskostnader som avspeglar icke-snedvridna priser eller referensvärden, i detta fall på grundval av motsvarande tillverknings- och försäljningskostnader i ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, vilket diskuteras i det följande avsnittet. Kommissionen påminde om att ingen kinesisk tillverkare samarbetade i undersökningen och att ingen har anfört att vissa inhemska kostnader skulle vara icke-snedvridna enligt artikel 2.6a a tredje strecksatsen i grundförordningen. |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen konstruerade således normalvärdet endast på grundval av tillverknings- och försäljningskostnader som avspeglar icke-snedvridna priser eller referensvärden, i detta fall på grundval av motsvarande tillverknings- och försäljningskostnader i ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, vilket diskuteras i det följande avsnittet. Kommissionen påminde om att ingen kinesisk tillverkare samarbetade i undersökningen och att ingen har anfört att vissa inhemska kostnader skulle vara icke-snedvridna enligt artikel 2.6a a tredje strecksatsen i grundförordningen.

3.3.2.   Representativt land

Representativt land

3.3.2.1.   Allmänna anmärkningar

| (97) | Valet av representativt land grundades på följande kriterier:






  — | En nivå av ekonomisk utveckling som är jämförbar med Kinas. I detta syfte använde kommissionen länder med en bruttonationalinkomst som är jämförbar med Kinas på grundval av Världsbankens databas (58). |
| --- | --- | --- |

(97)

Valet av representativt land grundades på följande kriterier:

—

En nivå av ekonomisk utveckling som är jämförbar med Kinas. I detta syfte använde kommissionen länder med en bruttonationalinkomst som är jämförbar med Kinas på grundval av Världsbankens databas (58).

58

| — | Tillverkning av den produkt som översynen gäller i det landet (59). |
| --- | --- |

—

Tillverkning av den produkt som översynen gäller i det landet (59).

59

| — | Tillgång till relevanta offentliga uppgifter i det landet. |
| --- | --- |

—

Tillgång till relevanta offentliga uppgifter i det landet.

| — | Om det finns fler än ett möjligt representativt land kommer företräde, där så är lämpligt, att ges till ett land med en adekvat nivå av social trygghet och miljöskydd. |
| --- | --- |

—

Om det finns fler än ett möjligt representativt land kommer företräde, där så är lämpligt, att ges till ett land med en adekvat nivå av social trygghet och miljöskydd.

| (98) | Såsom nämns i skäl 26 i noteringen av den 8 november 2018, informerade kommissionen de berörda parterna om att den hade identifierat fyra möjliga representativa länder: Brasilien, Mexiko, Ryssland och Turkiet och uppmanade de berörda parterna att lämna synpunkter och föreslå andra länder. |
| --- | --- |

(98)

Såsom nämns i skäl 26 i noteringen av den 8 november 2018, informerade kommissionen de berörda parterna om att den hade identifierat fyra möjliga representativa länder: Brasilien, Mexiko, Ryssland och Turkiet och uppmanade de berörda parterna att lämna synpunkter och föreslå andra länder.

| (99) | När det gäller det representativa landet, och som en följd av noteringen av den 8 november 2018, mottog kommissionen en inlaga från unionsindustrin. |
| --- | --- |

(99)

När det gäller det representativa landet, och som en följd av noteringen av den 8 november 2018, mottog kommissionen en inlaga från unionsindustrin.

| (100) | Unionsindustrin framhöll att kostnaderna i Turkiet utgör en bättre grund än kostnaderna i Mexiko, Brasilien och Ryssland. Detta beror på att kostnaderna i dessa tre länder är snedvridna av olika skäl, exempelvis hög inflation och statligt skydd. |
| --- | --- |

(100)

Unionsindustrin framhöll att kostnaderna i Turkiet utgör en bättre grund än kostnaderna i Mexiko, Brasilien och Ryssland. Detta beror på att kostnaderna i dessa tre länder är snedvridna av olika skäl, exempelvis hög inflation och statligt skydd.

| (101) | Unionsindustrin ifrågasatte i synnerhet Rysslands lämplighet och hävdade att landets energipriser är kraftigt snedvridna. De bekräftade detta genom att hänvisa till kommissionens senaste rön i fråga om ammoniumnitrat (kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1703). Mot bakgrund av att kommissionen, såsom förklaras i skäl 108, valde Turkiet som lämpligt representativt land för denna undersökning, eftersom man konstaterade att Turkiet har de mest detaljerade statistiska uppgifterna om arbetskraftskostnader bland de potentiella representativa länder som berörs, var det inte nödvändigt att kommentera detta påstående och undersöka förekomsten av energisnedvridningar i Ryssland inom ramen för detta förfarande. |
| --- | --- |

(101)

Unionsindustrin ifrågasatte i synnerhet Rysslands lämplighet och hävdade att landets energipriser är kraftigt snedvridna. De bekräftade detta genom att hänvisa till kommissionens senaste rön i fråga om ammoniumnitrat (kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1703). Mot bakgrund av att kommissionen, såsom förklaras i skäl 108, valde Turkiet som lämpligt representativt land för denna undersökning, eftersom man konstaterade att Turkiet har de mest detaljerade statistiska uppgifterna om arbetskraftskostnader bland de potentiella representativa länder som berörs, var det inte nödvändigt att kommentera detta påstående och undersöka förekomsten av energisnedvridningar i Ryssland inom ramen för detta förfarande.

3.3.2.2.   En nivå av ekonomisk utveckling som är jämförbar med Kinas

| (102) | När det gäller nivån på den ekonomiska utvecklingen noterar kommissionen att alla länder som anges i skäl 98 har samma inkomstnivå som ”Upper Middle Income” enligt Världsbanken (60) och därför är lika lämpliga som representativa länder i detta avseende. |
| --- | --- |

(102)

När det gäller nivån på den ekonomiska utvecklingen noterar kommissionen att alla länder som anges i skäl 98 har samma inkomstnivå som ”Upper Middle Income” enligt Världsbanken (60) och därför är lika lämpliga som representativa länder i detta avseende.

60

3.3.2.3.   Tillverkning av den produkt som översynen gäller i det representativa landet och tillgång till relevanta offentliga uppgifter i det landet

| (103) | I noteringen av den 6 mars 2019 informerade kommissionen de berörda parterna om att den tillgängliga informationen visade att den berörda produkten tillverkades endast i Kina och unionen. Inga synpunkter lämnades i detta hänseende. |
| --- | --- |

(103)

I noteringen av den 6 mars 2019 informerade kommissionen de berörda parterna om att den tillgängliga informationen visade att den berörda produkten tillverkades endast i Kina och unionen. Inga synpunkter lämnades i detta hänseende.

| (104) | Eftersom det finns fler än ett möjligt representativt land har kommissionen, med avseende på artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen, tagit hänsyn till att det finns relevanta offentliga uppgifter i det representativa landet. |
| --- | --- |

(104)

Eftersom det finns fler än ett möjligt representativt land har kommissionen, med avseende på artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen, tagit hänsyn till att det finns relevanta offentliga uppgifter i det representativa landet.

| (105) | Kommissionen beaktade betydelsen av produktionsfaktorerna för volframelektroder. Förutom den viktigaste råvaran (ammoniumparavolframat), som står för merparten av de slutliga tillverkningskostnaderna, var den andra och tredje mest betydande faktorn arbetskraft och el. Följaktligen jämförde kommissionen de fyra potentiella representativa länderna när det gällde kvaliteten på informationen om arbetskrafts- och elkostnader. |
| --- | --- |

(105)

Kommissionen beaktade betydelsen av produktionsfaktorerna för volframelektroder. Förutom den viktigaste råvaran (ammoniumparavolframat), som står för merparten av de slutliga tillverkningskostnaderna, var den andra och tredje mest betydande faktorn arbetskraft och el. Följaktligen jämförde kommissionen de fyra potentiella representativa länderna när det gällde kvaliteten på informationen om arbetskrafts- och elkostnader.

| (106) | På grundval av den tillgängliga informationen identifierade kommissionen Turkiet som det land med de mest detaljerade statistiska uppgifterna om arbetskraftskostnader bland de potentiella representativa länder som beaktats. Den turkiska statistikbyrån offentliggör detaljerade arbetskraftskostnader för varje ekonomisk verksamhet. Följaktligen är specifika arbetskraftskostnader för tillverkningssektorn för basmetaller offentligt tillgängliga. På liknande sätt är uppgifter om elkostnader i detalj för industriella användare tillgängliga. |
| --- | --- |

(106)

På grundval av den tillgängliga informationen identifierade kommissionen Turkiet som det land med de mest detaljerade statistiska uppgifterna om arbetskraftskostnader bland de potentiella representativa länder som beaktats. Den turkiska statistikbyrån offentliggör detaljerade arbetskraftskostnader för varje ekonomisk verksamhet. Följaktligen är specifika arbetskraftskostnader för tillverkningssektorn för basmetaller offentligt tillgängliga. På liknande sätt är uppgifter om elkostnader i detalj för industriella användare tillgängliga.

| (107) | Med beaktande av den information som unionsindustrin lämnat, tillsammans med tillgången till relevanta offentliga uppgifter i det representativa landet, föreslog kommissionen att Turkiet skulle användas som ett representativt land i sin notering av den 6 mars 2019, och berörda parter uppmanades att lämna synpunkter. Inga synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(107)

Med beaktande av den information som unionsindustrin lämnat, tillsammans med tillgången till relevanta offentliga uppgifter i det representativa landet, föreslog kommissionen att Turkiet skulle användas som ett representativt land i sin notering av den 6 mars 2019, och berörda parter uppmanades att lämna synpunkter. Inga synpunkter inkom.

3.3.2.4.   Slutsats om representativt land

| (108) | Mot bakgrund av ovanstående analys och tillgängliga uppgifter i ärendet, använde kommissionen uppgifterna från Turkiet för att fastställa motsvarande kostnader för arbetskraft och el i ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(108)

Mot bakgrund av ovanstående analys och tillgängliga uppgifter i ärendet, använde kommissionen uppgifterna från Turkiet för att fastställa motsvarande kostnader för arbetskraft och el i ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen.

3.3.3.   Uppgifter som använts för beräkning av normalvärdet

Uppgifter som använts för beräkning av normalvärdet

| (109) | Enligt artikel 2.6a a i grundförordningen ska normalvärdet uteslutande konstrueras på grundval av tillverkningskostnader och försäljning som återspeglar icke snedvridna priser och referensvärden och ska innehålla ett icke snedvridet och skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. |
| --- | --- |

(109)

Enligt artikel 2.6a a i grundförordningen ska normalvärdet uteslutande konstrueras på grundval av tillverkningskostnader och försäljning som återspeglar icke snedvridna priser och referensvärden och ska innehålla ett icke snedvridet och skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst.

| (110) | I noteringen av den 8 november 2018 uppgav kommissionen att den för att konstruera normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen inte kunde förlita sig på importuppgifter från lämpliga representativa länder för att värdera den viktigaste produktionsfaktorn. Detta beror på den extrema inkonsekvensen i fråga om importpriserna för det HS-nummer som täcker den viktigaste råvaran (ammoniumparavolframat), men även i fråga om andra produkter i de fyra möjliga representativa länderna. Det internationella riktmärke som offentliggjorts av National Minerals Information Center of the US Geological Survey användes i stället för att fastställa den icke snedvridna kostnaden för den viktigaste råvaran. |
| --- | --- |

(110)

I noteringen av den 8 november 2018 uppgav kommissionen att den för att konstruera normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen inte kunde förlita sig på importuppgifter från lämpliga representativa länder för att värdera den viktigaste produktionsfaktorn. Detta beror på den extrema inkonsekvensen i fråga om importpriserna för det HS-nummer som täcker den viktigaste råvaran (ammoniumparavolframat), men även i fråga om andra produkter i de fyra möjliga representativa länderna. Det internationella riktmärke som offentliggjorts av National Minerals Information Center of the US Geological Survey användes i stället för att fastställa den icke snedvridna kostnaden för den viktigaste råvaran.

National Minerals Information Center of the US Geological Survey

| (111) | Kommissionen använde informationen från den turkiska statistikbyrån som källa för arbetskraftskostnader och elkostnader. |
| --- | --- |

(111)

Kommissionen använde informationen från den turkiska statistikbyrån som källa för arbetskraftskostnader och elkostnader.

3.3.4.   Produktionsfaktorer

Produktionsfaktorer

| (112) | I noteringen av den 8 november 2018 angav kommissionen att den skulle fastställa en inledande förteckning över produktionsfaktorer och källor som den avsåg att använda för alla produktionsfaktorer, såsom de material, den energi och den arbetskraft som tillverkare använde i tillverkningen av den produkt som översynen gäller. |
| --- | --- |

(112)

I noteringen av den 8 november 2018 angav kommissionen att den skulle fastställa en inledande förteckning över produktionsfaktorer och källor som den avsåg att använda för alla produktionsfaktorer, såsom de material, den energi och den arbetskraft som tillverkare använde i tillverkningen av den produkt som översynen gäller.

| (113) | Eftersom de kinesiska tillverkarna inte samarbetade, använde kommissionen sökandena och de två uppgiftslämnarna till bilaga III till tillkännagivandet om inledande för att fastställa de produktionsfaktorer som använts vid tillverkningen. |
| --- | --- |

(113)

Eftersom de kinesiska tillverkarna inte samarbetade, använde kommissionen sökandena och de två uppgiftslämnarna till bilaga III till tillkännagivandet om inledande för att fastställa de produktionsfaktorer som använts vid tillverkningen.

| (114) | Kommissionen har inte mottagit några synpunkter på specifika produktionsfaktorer. |
| --- | --- |

(114)

Kommissionen har inte mottagit några synpunkter på specifika produktionsfaktorer.

| (115) | Mot bakgrund av alla upplysningar som lämnats av sökanden har följande produktionsfaktorer och tillhörande tullnummer, i förekommande fall, identifierats:

  Tabell 1


  Produktionsfaktorer









  Produktionsfaktor | HS-nummer | Använd källa | Värde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Råvaror |
| Ammoniumparavolframat | ex ex28 41 80 | Nettopris för volframoxid som ingår i ammoniumparavolframat enligt det internationella riktmärket från Platts Metals Week publicerad av National Minerals Information Center of the U.S. Geological Survey. | 34,81 euro/kg |
| Arbetskraft |
| Direkt produktivt arbete
  Löner i tillverkningssektorn | Ej tillämpligt | Turkiets statistikbyrå | 8,15 euro/mantimme |
| Energi |
| Elektricitet | Ej tillämpligt | Turkiets statistikbyrå | 0,06 euro/kWh |

(115)

Mot bakgrund av alla upplysningar som lämnats av sökanden har följande produktionsfaktorer och tillhörande tullnummer, i förekommande fall, identifierats:

Tabell 1

Tabell 1

Produktionsfaktorer

Produktionsfaktorer

Produktionsfaktor

HS-nummer

Använd källa

Värde

Råvaror

Råvaror

Ammoniumparavolframat

ex ex28 41 80

Nettopris för volframoxid som ingår i ammoniumparavolframat enligt det internationella riktmärket från Platts Metals Week publicerad av National Minerals Information Center of the U.S. Geological Survey.

34,81 euro/kg

Arbetskraft

Arbetskraft

Direkt produktivt arbete

Löner i tillverkningssektorn

Ej tillämpligt

Turkiets statistikbyrå

8,15 euro/mantimme

Energi

Energi

Elektricitet

Ej tillämpligt

Turkiets statistikbyrå

0,06 euro/kWh

3.3.4.1.   Råvaror

| (116) | Den viktigaste råvaran för tillverkningen av den produkt som översynen gäller är ammoniumparavolframat. I sin notering av den 6 mars 2019 angav kommissionen att den hade för avsikt att använda riktmärket från Platts Metals Week publicerad av National Minerals Information Center of the U.S. Geological Survey (61) i dess månatliga översyn av mineraler. |
| --- | --- |

(116)

Den viktigaste råvaran för tillverkningen av den produkt som översynen gäller är ammoniumparavolframat. I sin notering av den 6 mars 2019 angav kommissionen att den hade för avsikt att använda riktmärket från Platts Metals Week publicerad av National Minerals Information Center of the U.S. Geological Survey (61) i dess månatliga översyn av mineraler.

61

| (117) | Innan ammoniumparavolframat används som råvara för tillverkning av volframelektroder måste den omvandlas till volframmetallpulver. |
| --- | --- |

(117)

Innan ammoniumparavolframat används som råvara för tillverkning av volframelektroder måste den omvandlas till volframmetallpulver.

| (118) | Eftersom det internationella riktmärket anger priset på ammoniumparavolframat per innehåll av volframoxider och även omvandlingskostnaderna, justerades riktmärkesuppgifterna med faktorn 1,26 plus 0,767 euro per kg av det omvandlade materialet. De berörda parterna informerades om dessa omvandlingskostnader, som unionsindustrin föreslagit, och kommissionen mottog inga synpunkter på detta. |
| --- | --- |

(118)

Eftersom det internationella riktmärket anger priset på ammoniumparavolframat per innehåll av volframoxider och även omvandlingskostnaderna, justerades riktmärkesuppgifterna med faktorn 1,26 plus 0,767 euro per kg av det omvandlade materialet. De berörda parterna informerades om dessa omvandlingskostnader, som unionsindustrin föreslagit, och kommissionen mottog inga synpunkter på detta.

3.3.4.2.   Arbetskraft

| (119) | När det gäller arbetskraftskostnaderna angav kommissionen i sin notering av den 6 mars 2019 att den hade för avsikt att använda de uppgifter som offentliggjorts av den turkiska statistiskbyrån. Kommissionen angav särskilt att den hade för avsikt att använda timarbetskostnaden inom tillverkningssektorn för 2016, för den ekonomiska verksamheten C.24 (framställning av basmetaller) enligt Nace rev. 2 (62), som är den senaste tillgängliga statistiken (63). Kommissionen angav vidare att värdena skulle inflationsjusteras med hjälp av det inhemska producentprisindex (64) som offentliggjorts av den turkiska statistikbyrån. Eftersom inga synpunkter inkommit, använde sig kommissionen av denna metod. |
| --- | --- |

(119)

När det gäller arbetskraftskostnaderna angav kommissionen i sin notering av den 6 mars 2019 att den hade för avsikt att använda de uppgifter som offentliggjorts av den turkiska statistiskbyrån. Kommissionen angav särskilt att den hade för avsikt att använda timarbetskostnaden inom tillverkningssektorn för 2016, för den ekonomiska verksamheten C.24 (framställning av basmetaller) enligt Nace rev. 2 (62), som är den senaste tillgängliga statistiken (63). Kommissionen angav vidare att värdena skulle inflationsjusteras med hjälp av det inhemska producentprisindex (64) som offentliggjorts av den turkiska statistikbyrån. Eftersom inga synpunkter inkommit, använde sig kommissionen av denna metod.

62

63

64

3.3.4.3.   Elektricitet

| (120) | När det gäller elkostnaderna angav kommissionen i sin notering av den 6 mars 2019 att den hade för avsikt att tillämpa det genomsnittliga elpriset per enhet för industriella användare som offentliggjorts i ett pressmeddelande från den turkiska statistikbyrån. Eftersom inga synpunkter inkommit, använde sig kommissionen av denna metod. |
| --- | --- |

(120)

När det gäller elkostnaderna angav kommissionen i sin notering av den 6 mars 2019 att den hade för avsikt att tillämpa det genomsnittliga elpriset per enhet för industriella användare som offentliggjorts i ett pressmeddelande från den turkiska statistikbyrån. Eftersom inga synpunkter inkommit, använde sig kommissionen av denna metod.

3.3.4.4.   Produktionsomkostnader, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst

| (121) | Enligt artikel 2.6a a i grundförordningen ska det konstruerade normalvärdet innehålla ett icke snedvridet och skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Dessutom måste det upprättas ett värde för att fastställa produktionsomkostnader för att täcka kostnader som inte ingår i produktionsfaktorerna. |
| --- | --- |

(121)

Enligt artikel 2.6a a i grundförordningen ska det konstruerade normalvärdet innehålla ett icke snedvridet och skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Dessutom måste det upprättas ett värde för att fastställa produktionsomkostnader för att täcka kostnader som inte ingår i produktionsfaktorerna.

| (122) | I noteringen av den 8 november 2018 hade kommissionen endast identifierat två tillverkare av volframelektroder utanför Kina, som var de samarbetsvilliga unionstillverkarna. Eftersom det inte inkommit några synpunkter i denna fråga använde sig kommissionen av uppgifterna från dessa två tillverkare om produktionsomkostnader, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Eftersom endast en av de två unionstillverkarna offentliggjorde sina årsrapporter som var lättillgängliga i Orbis-databasen (65), begränsades de uppgifter som användes till endast en av tillverkarna. |
| --- | --- |

(122)

I noteringen av den 8 november 2018 hade kommissionen endast identifierat två tillverkare av volframelektroder utanför Kina, som var de samarbetsvilliga unionstillverkarna. Eftersom det inte inkommit några synpunkter i denna fråga använde sig kommissionen av uppgifterna från dessa två tillverkare om produktionsomkostnader, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Eftersom endast en av de två unionstillverkarna offentliggjorde sina årsrapporter som var lättillgängliga i Orbis-databasen (65), begränsades de uppgifter som användes till endast en av tillverkarna.

65

| (123) | För att fastställa ett icke snedvridet värde av produktionsomkostnader och försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader använde kommissionen den andel av produktionskostnaden som produktionsomkostnader och försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader står för i den samarbetsvilliga unionstillverkarens kostnadsstruktur. |
| --- | --- |

(123)

För att fastställa ett icke snedvridet värde av produktionsomkostnader och försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader använde kommissionen den andel av produktionskostnaden som produktionsomkostnader och försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader står för i den samarbetsvilliga unionstillverkarens kostnadsstruktur.

| (124) | Först beräknade kommissionen de faktiska produktionsomkostnaderna och försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader för den samarbetsvilliga unionstillverkaren som procentandel av den totala faktiska tillverkningskostnaden. Därefter tillämpade kommissionen samma procentandel på det icke snedvridna värdet för tillverkningskostnaden för att få det icke snedvridna värdet för produktionsomkostnaderna och försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. |
| --- | --- |

(124)

Först beräknade kommissionen de faktiska produktionsomkostnaderna och försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader för den samarbetsvilliga unionstillverkaren som procentandel av den totala faktiska tillverkningskostnaden. Därefter tillämpade kommissionen samma procentandel på det icke snedvridna värdet för tillverkningskostnaden för att få det icke snedvridna värdet för produktionsomkostnaderna och försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader.

| (125) | När det gällde beräkningen av vinsten använde kommissionen finansiella uppgifter från samma unionstillverkare. Kommissionen använde närmare bestämt de vinstsiffror som redovisades i företagets reviderade räkenskaper för perioden 1 mars 2017–28 februari 2018. |
| --- | --- |

(125)

När det gällde beräkningen av vinsten använde kommissionen finansiella uppgifter från samma unionstillverkare. Kommissionen använde närmare bestämt de vinstsiffror som redovisades i företagets reviderade räkenskaper för perioden 1 mars 2017–28 februari 2018.

| (126) | Till följd av detta lades följande punkter till den icke snedvridna tillverkningskostnaden:






  — | Produktionsomkostnader och försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader (66) på 32,06 % tillämpades på tillverkningskostnaderna (som omfattade förbrukning av råvaror, arbetskraft och energi). |
| --- | --- | --- |

(126)

Till följd av detta lades följande punkter till den icke snedvridna tillverkningskostnaden:

—

Produktionsomkostnader och försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader (66) på 32,06 % tillämpades på tillverkningskostnaderna (som omfattade förbrukning av råvaror, arbetskraft och energi).

66

| — | En vinst (67) på 5,58 % tillämpades på summan av tillverkningskostnader. |
| --- | --- |

—

En vinst (67) på 5,58 % tillämpades på summan av tillverkningskostnader.

67

3.3.4.5.   Beräkning av normalvärde

| (127) | Kommissionen fastställde det konstruerade normalvärdet genom följande steg. |
| --- | --- |

(127)

Kommissionen fastställde det konstruerade normalvärdet genom följande steg.

| (128) | Först fastställde kommissionen de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna. Eftersom de kinesiska tillverkarna inte samarbetade använde kommissionen samma uppgifter för material, arbetskraft, energiförbrukningskvot som för den unionstillverkare med störst tillverkning i unionen. De uppgifter som användes gällde tillverkningen av den vanligaste elektroden (WL15 med måtten 2,4 x 175 mm). |
| --- | --- |

(128)

Först fastställde kommissionen de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna. Eftersom de kinesiska tillverkarna inte samarbetade använde kommissionen samma uppgifter för material, arbetskraft, energiförbrukningskvot som för den unionstillverkare med störst tillverkning i unionen. De uppgifter som användes gällde tillverkningen av den vanligaste elektroden (WL15 med måtten 2,4 x 175 mm).

| (129) | Kommissionen multiplicerade därefter användningsfaktorerna med de icke snedvridna kostnader per enhet som fastställs i tabell 1 och lade till de produktionsomkostnader och försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst som beskrivs i skäl 126. |
| --- | --- |

(129)

Kommissionen multiplicerade därefter användningsfaktorerna med de icke snedvridna kostnader per enhet som fastställs i tabell 1 och lade till de produktionsomkostnader och försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst som beskrivs i skäl 126.

| (130) | På denna grundval konstruerade kommissionen normalvärdet fritt fabrik i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(130)

På denna grundval konstruerade kommissionen normalvärdet fritt fabrik i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen.

| (131) | Eftersom ingen kinesisk tillverkare samarbetade, fastställdes normalvärdet för hela landet, inte separat för varje tillverkare. |
| --- | --- |

(131)

Eftersom ingen kinesisk tillverkare samarbetade, fastställdes normalvärdet för hela landet, inte separat för varje tillverkare.

3.4.   Exportpris

Exportpris

| (132) | Eftersom de kinesiska tillverkarna inte samarbetade, fastställdes exportpriset på grundval av det importpris cif som erhållits i enlighet med artikel 14.6-databasen i grundförordningen. |
| --- | --- |

(132)

Eftersom de kinesiska tillverkarna inte samarbetade, fastställdes exportpriset på grundval av det importpris cif som erhållits i enlighet med artikel 14.6-databasen i grundförordningen.

3.5.   Jämförelse

Jämförelse

| (133) | Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(133)

Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.

| (134) | Mervärdesskatten vid export justerades uppåt med 17 % i fråga om normalvärdet, eftersom det inte förekom någon rabatt på mervärdesskatt vid export i fråga om den produkt som översynen gäller och en justering nedåt gjordes av exportpriset i fråga om internationell och inhemsk frakt och försäkring. |
| --- | --- |

(134)

Mervärdesskatten vid export justerades uppåt med 17 % i fråga om normalvärdet, eftersom det inte förekom någon rabatt på mervärdesskatt vid export i fråga om den produkt som översynen gäller och en justering nedåt gjordes av exportpriset i fråga om internationell och inhemsk frakt och försäkring.

3.6.   Dumpningsmarginal

Dumpningsmarginal

| (135) | Eftersom de kinesiska tillverkarna inte samarbetade, jämförde kommissionen normalvärdet för den likadana produkten med exportpriset fritt fabrik, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(135)

Eftersom de kinesiska tillverkarna inte samarbetade, jämförde kommissionen normalvärdet för den likadana produkten med exportpriset fritt fabrik, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (136) | På grundval av detta fastställde kommissionen en dumpningsmarginal, uttryckt i procent av cif-priset vid unionens gräns, före tull, på 55 %. |
| --- | --- |

(136)

På grundval av detta fastställde kommissionen en dumpningsmarginal, uttryckt i procent av cif-priset vid unionens gräns, före tull, på 55 %.

| (137) | Kommissionen fastslog därför att dumpningen fortsatte under översynsperioden. |
| --- | --- |

(137)

Kommissionen fastslog därför att dumpningen fortsatte under översynsperioden.

3.7.   Sannolikhet för att dumpningen fortsätter om åtgärderna skulle upphävas

Sannolikhet för att dumpningen fortsätter om åtgärderna skulle upphävas

| (138) | Eftersom dumpning konstaterats förekomma under översynsperioden, undersökte kommissionen i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen sannolikheten för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Följande ytterligare faktorer analyserades: produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina, unionsmarknadens attraktionskraft och råvarurelaterade snedvridningar. |
| --- | --- |

(138)

Eftersom dumpning konstaterats förekomma under översynsperioden, undersökte kommissionen i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen sannolikheten för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Följande ytterligare faktorer analyserades: produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina, unionsmarknadens attraktionskraft och råvarurelaterade snedvridningar.

| (139) | Till följd av att tillverkare från Kina inte samarbetade, baserades undersökningen på den information som kommissionen hade tillgång till, dvs. den information som lämnades i begäran och information från andra tillgängliga källor, såsom artikel 14.6-databasen i grundförordningen, och uppgifter från de berörda parterna under undersökningen. |
| --- | --- |

(139)

Till följd av att tillverkare från Kina inte samarbetade, baserades undersökningen på den information som kommissionen hade tillgång till, dvs. den information som lämnades i begäran och information från andra tillgängliga källor, såsom artikel 14.6-databasen i grundförordningen, och uppgifter från de berörda parterna under undersökningen.

3.7.1.   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

| (140) | Eftersom tillverkare från Kina inte samarbetade, grundas följande slutsats på uppgifterna i begäran om översyn, uppgifter som lämnats av unionsindustrin under undersökningen och uppgifter som lämnats av Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd,. |
| --- | --- |

(140)

Eftersom tillverkare från Kina inte samarbetade, grundas följande slutsats på uppgifterna i begäran om översyn, uppgifter som lämnats av unionsindustrin under undersökningen och uppgifter som lämnats av Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd,.

| (141) | I begäran om översyn uppskattades den kinesiska produktionskapaciteten för volframelektroder till 2 000 000 – 4 000 000 kg per år. Den kapacitet som fastställdes i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång uppgick till 1 600 000 kg, vid ett kapacitetsutnyttjande på 63 %, vilket motsvarar en outnyttjad kapacitet på cirka 600 000 kg, dvs. nästan fem gånger så mycket som den totala förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

(141)

I begäran om översyn uppskattades den kinesiska produktionskapaciteten för volframelektroder till 2 000 000 – 4 000 000 kg per år. Den kapacitet som fastställdes i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång uppgick till 1 600 000 kg, vid ett kapacitetsutnyttjande på 63 %, vilket motsvarar en outnyttjad kapacitet på cirka 600 000 kg, dvs. nästan fem gånger så mycket som den totala förbrukningen i unionen.

| (142) | I den aktuella undersökningen rapporterade de två tillverkare som svarade i urvalsfasen att den outnyttjade kapaciteten var 17 %. Om man tillämpar detta förhållande på den mest försiktiga uppskattningen av produktionskapaciteten i Kina uppgår landets outnyttjade kapacitet till betydligt mer än den totala förbrukningen i unionen av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(142)

I den aktuella undersökningen rapporterade de två tillverkare som svarade i urvalsfasen att den outnyttjade kapaciteten var 17 %. Om man tillämpar detta förhållande på den mest försiktiga uppskattningen av produktionskapaciteten i Kina uppgår landets outnyttjade kapacitet till betydligt mer än den totala förbrukningen i unionen av den likadana produkten.

| (143) | Följaktligen kan man dra slutsatsen att det finns en betydande outnyttjad kapacitet i Kina, som skulle kunna riktas mot unionen om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Det finns inte heller några tecken på att marknader i tredjeländer eller den inhemska marknaden skulle kunna absorbera denna betydande outnyttjade kapacitet. |
| --- | --- |

(143)

Följaktligen kan man dra slutsatsen att det finns en betydande outnyttjad kapacitet i Kina, som skulle kunna riktas mot unionen om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Det finns inte heller några tecken på att marknader i tredjeländer eller den inhemska marknaden skulle kunna absorbera denna betydande outnyttjade kapacitet.

3.7.2.   Unionsmarknadens attraktionskraft

Unionsmarknadens attraktionskraft

| (144) | De kinesiska tillverkarna visade ett kontinuerligt intresse för unionsmarknaden och kunde öka sin marknadsandel till 40–50 %. Unionen, med sin starka industriella bas, är också en stor marknad, och importerar stadigt mer än 10 % av den totala uppskattade kinesiska tillverkningen. |
| --- | --- |

(144)

De kinesiska tillverkarna visade ett kontinuerligt intresse för unionsmarknaden och kunde öka sin marknadsandel till 40–50 %. Unionen, med sin starka industriella bas, är också en stor marknad, och importerar stadigt mer än 10 % av den totala uppskattade kinesiska tillverkningen.

| (145) | Som framgår av tabellerna 4 och 9 ligger unionstillverkarnas priser betydligt högre än importpriserna. Förekomsten av betydande import till unionen från Kina trots den gällande antidumpningstullen bekräftar att unionsmarknaden är mycket attraktiv. |
| --- | --- |

(145)

Som framgår av tabellerna 4 och 9 ligger unionstillverkarnas priser betydligt högre än importpriserna. Förekomsten av betydande import till unionen från Kina trots den gällande antidumpningstullen bekräftar att unionsmarknaden är mycket attraktiv.

3.7.3.   Snedvridning av råvaror

Snedvridning av råvaror

| (146) | Så som sägs i skälen 71–73 och som förklaras i avsnitt 12.4.1 i rapporten beror företagens ekonomiska situation också på villkoren för tillgången på råvaror (68). Om det förekommer åtgärder från regeringens sida som gynnar den inhemska förbrukningen av råmaterial i förhållande till fördelning av råmaterial på basis av internationell tillgång och efterfrågan, gynnas den inhemska industrin i efterföljande led i fråga om konkurrensvillkor. |
| --- | --- |

(146)

Så som sägs i skälen 71–73 och som förklaras i avsnitt 12.4.1 i rapporten beror företagens ekonomiska situation också på villkoren för tillgången på råvaror (68). Om det förekommer åtgärder från regeringens sida som gynnar den inhemska förbrukningen av råmaterial i förhållande till fördelning av råmaterial på basis av internationell tillgång och efterfrågan, gynnas den inhemska industrin i efterföljande led i fråga om konkurrensvillkor.

68

3.7.4.   Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning

Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning

| (147) | Volframelektroder tillverkas endast i Kina och i unionen. Kina tillämpar exportrestriktioner för den viktigaste råvaran, som i stor utsträckning endast finns i Kina. Med tanke på unionsmarknadens attraktionskraft, den stora outnyttjade kapaciteten i Kina och den fortsatta betydande dumpningen drar kommissionen slutsatsen att det är mycket sannolikt att dumpningen fortsätter om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(147)

Volframelektroder tillverkas endast i Kina och i unionen. Kina tillämpar exportrestriktioner för den viktigaste råvaran, som i stor utsträckning endast finns i Kina. Med tanke på unionsmarknadens attraktionskraft, den stora outnyttjade kapaciteten i Kina och den fortsatta betydande dumpningen drar kommissionen slutsatsen att det är mycket sannolikt att dumpningen fortsätter om åtgärderna skulle upphävas.

4.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT SKADA

SANNOLIKHET FÖR FORTSATT SKADA

4.1.   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (148) | Under översynsperioden tillverkades den likadana produkten av två kända tillverkare i unionen. Båda dessa tillverkare samarbetade fullt ut i undersökningen. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(148)

Under översynsperioden tillverkades den likadana produkten av två kända tillverkare i unionen. Båda dessa tillverkare samarbetade fullt ut i undersökningen. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

4.2.   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (149) | Kommissionen bedömde skadan på grundval av utvecklingen när det gäller tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljning, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet och tillväxt samt utvecklingen när det gäller priser, lönsamhet, kassaflöde, förmåga att anskaffa kapital och investeringar, lager, räntabilitet och löner. |
| --- | --- |

(149)

Kommissionen bedömde skadan på grundval av utvecklingen när det gäller tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljning, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet och tillväxt samt utvecklingen när det gäller priser, lönsamhet, kassaflöde, förmåga att anskaffa kapital och investeringar, lager, räntabilitet och löner.

| (150) | Eftersom unionsindustrin endast utgörs av två företag, kommer uppgifter om unionsindustrin att presenteras i intervall i syfte att behandla dem konfidentiellt i enlighet med artikel 19 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(150)

Eftersom unionsindustrin endast utgörs av två företag, kommer uppgifter om unionsindustrin att presenteras i intervall i syfte att behandla dem konfidentiellt i enlighet med artikel 19 i grundförordningen.

| (151) | För att skydda unionsindustrins konfidentialitet kommer även importen från Kina i enlighet med artikel 14.6-databasen i grundförordningen att presenteras i intervall, eftersom ett offentliggörande av databasen skulle ge en detaljnivå som gör det möjligt att fastställa unionsindustrins exakta tillverkning och försäljning. |
| --- | --- |

(151)

För att skydda unionsindustrins konfidentialitet kommer även importen från Kina i enlighet med artikel 14.6-databasen i grundförordningen att presenteras i intervall, eftersom ett offentliggörande av databasen skulle ge en detaljnivå som gör det möjligt att fastställa unionsindustrins exakta tillverkning och försäljning.

4.3.   Tillverkning och förbrukning i unionen

Tillverkning och förbrukning i unionen

| (152) | Unionens sammanlagda tillverkning under översynsperioden låg inom intervallet 35–40 ton, vilket är mindre än i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(152)

Unionens sammanlagda tillverkning under översynsperioden låg inom intervallet 35–40 ton, vilket är mindre än i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång.

| (153) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen genom att sammanställa importstatistik på Taric-nivå med hjälp av uppgifter som samlats in på grundval av artikel 14.6-databasen i grundförordningen och unionsindustrins försäljningsvolym i unionen. |
| --- | --- |

(153)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen genom att sammanställa importstatistik på Taric-nivå med hjälp av uppgifter som samlats in på grundval av artikel 14.6-databasen i grundförordningen och unionsindustrins försäljningsvolym i unionen.

| (154) | Förbrukningen i unionen av den produkt som översynen gäller utvecklades på följande sätt:

  Tabell 2


  Förbrukning i unionen | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i unionen (i kg) | 130 000 – 140 000 | 120 000 – 130 000 | 120 000 – 130 000 | 100 000 – 110 000 | 105 000 – 115 000 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 95 | 96 | 83 | 86 |
| Källa: Svar på frågeformulär och artikel 14.6-databasen |

(154)

Förbrukningen i unionen av den produkt som översynen gäller utvecklades på följande sätt:

Tabell 2

Tabell 2

Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

2014

2015

2016

2017

Översynsperioden

Total förbrukning i unionen (i kg)

130 000 – 140 000

120 000 – 130 000

120 000 – 130 000

100 000 – 110 000

105 000 – 115 000

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

95

95

96

96

83

83

86

86

Källa: Svar på frågeformulär och artikel 14.6-databasen

Källa:

| (155) | Unionens förbrukning minskade med 14 % under skadeundersökningsperioden. En analys år från år visar en nästan gradvis minskning under perioden fram till 2017, och därefter en svag ökning med 3 % mellan 2017 och översynsperioden. |
| --- | --- |

(155)

Unionens förbrukning minskade med 14 % under skadeundersökningsperioden. En analys år från år visar en nästan gradvis minskning under perioden fram till 2017, och därefter en svag ökning med 3 % mellan 2017 och översynsperioden.

4.4.   Import från Kina

Import från Kina

4.4.1.   Den kinesiska importens volym och marknadsandel

Den kinesiska importens volym och marknadsandel

| (156) | Kommissionen fastställde importvolymen från Kina till unionen på grundval av artikel 14.6-databasen i grundförordningen och marknadsandelarna för importen genom att jämföra dessa importvolymer med unionens förbrukning enligt tabell 2. |
| --- | --- |

(156)

Kommissionen fastställde importvolymen från Kina till unionen på grundval av artikel 14.6-databasen i grundförordningen och marknadsandelarna för importen genom att jämföra dessa importvolymer med unionens förbrukning enligt tabell 2.

| (157) | Marknadsandelen och importen från Kina utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Importvolym (ton) och marknadsandel | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Översyns-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Kina (i kg) | 45 000 – 50 000 | 50 000 – 55 000 | 50 000 – 55 000 | 40 000 – 45 000 | 45 000 – 50 000 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 103 | 109 | 87 | 97 |
| Marknadsandel för importen från Kina (i %) | 30 – 40 % | 40 – 50 % | 40 – 50 % | 40 – 50 % | 40 – 50 % |
| Index (2014 = 100) | 100 | 108 | 113 | 105 | 112 |
| Källa: Svar på frågeformulär och artikel 14.6-databasen |

(157)

Marknadsandelen och importen från Kina utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Importvolym (ton) och marknadsandel

Importvolym (ton) och marknadsandel

2014

2015

2016

2017

Översyns-perioden

Importvolym från Kina (i kg)

45 000 – 50 000

50 000 – 55 000

50 000 – 55 000

40 000 – 45 000

45 000 – 50 000

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

103

103

109

109

87

87

97

97

Marknadsandel för importen från Kina (i %)

30 – 40 %

40 – 50 %

40 – 50 %

40 – 50 %

40 – 50 %

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

108

108

113

113

105

105

112

112

Källa: Svar på frågeformulär och artikel 14.6-databasen

Källa:

| (158) | I linje med den minskade förbrukningen i unionen, minskade importvolymen för produkten som översynen gäller med ursprung i Kina med 3 % under skadeundersökningsperioden, och låg kvar på en nivå på 45 000 – 50 000 kg under översynsperioden (se tabell 3). Trots denna minskning har de kinesiska exportörernas marknadsandel ökat med 12 % till nästan hälften av den totala unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(158)

I linje med den minskade förbrukningen i unionen, minskade importvolymen för produkten som översynen gäller med ursprung i Kina med 3 % under skadeundersökningsperioden, och låg kvar på en nivå på 45 000 – 50 000 kg under översynsperioden (se tabell 3). Trots denna minskning har de kinesiska exportörernas marknadsandel ökat med 12 % till nästan hälften av den totala unionsmarknaden.

| (159) | Det är relevant för analysen av skadan att notera att importen från Kina till unionen fortsatte, med betalade tullavgifter, under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(159)

Det är relevant för analysen av skadan att notera att importen från Kina till unionen fortsatte, med betalade tullavgifter, under hela skadeundersökningsperioden.

4.4.2.   Priser på importen från Kina

Priser på importen från Kina

| (160) | Kommissionen använde de priser på importen från Kina som anges i artikel 14.6-databasen i grundförordningen. |
| --- | --- |

(160)

Kommissionen använde de priser på importen från Kina som anges i artikel 14.6-databasen i grundförordningen.

| (161) | De genomsnittliga importpriset från Kina till unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 4


  Importpriser från Kina (euro/ton) | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt importpris från Kina (euro per kg) | 45 – 50 | 50 – 55 | 45 – 50 | 45 – 50 | 45 – 50 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 108 | 93 | 93 | 99 |
| Källa: Artikel 14.6-databasen |

(161)

De genomsnittliga importpriset från Kina till unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 4

Tabell 4

Importpriser från Kina (euro/ton)

Importpriser från Kina (euro/ton)

2014

2015

2016

2017

Översynsperioden

Genomsnittligt importpris från Kina (euro per kg)

45 – 50

50 – 55

45 – 50

45 – 50

45 – 50

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

108

108

93

93

93

93

99

99

Källa: Artikel 14.6-databasen

Källa:

| (162) | De genomsnittliga priserna på importen från Kina ökade med 8 % under 2015, minskade och förblev oförändrade under 2016 och 2017 och ökade sedan under översynsperioden till nästan den nivå som uppnåddes 2014. |
| --- | --- |

(162)

De genomsnittliga priserna på importen från Kina ökade med 8 % under 2015, minskade och förblev oförändrade under 2016 och 2017 och ökade sedan under översynsperioden till nästan den nivå som uppnåddes 2014.

| (163) | Under skadeundersökningsperioden var det genomsnittliga priset på importen från Kina betydligt lägre än både det genomsnittliga försäljningspriset och den genomsnittliga tillverkningskostnaden för unionsindustrin enligt tabell 9. |
| --- | --- |

(163)

Under skadeundersökningsperioden var det genomsnittliga priset på importen från Kina betydligt lägre än både det genomsnittliga försäljningspriset och den genomsnittliga tillverkningskostnaden för unionsindustrin enligt tabell 9.

4.4.3.   Prisunderskridande

Prisunderskridande

| (164) | Kommissionen fastställde prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra det vägda genomsnittliga försäljningspris som de två unionstillverkarna tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med uppgifter om importpriser från artikel 14.6-databasen i grundförordningen för den undersökta produkten från Kina till cif-nivån, justerat till ett landningspris. |
| --- | --- |

(164)

Kommissionen fastställde prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra det vägda genomsnittliga försäljningspris som de två unionstillverkarna tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med uppgifter om importpriser från artikel 14.6-databasen i grundförordningen för den undersökta produkten från Kina till cif-nivån, justerat till ett landningspris.

| (165) | Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av det genomsnittliga pris som de två unionstillverkarna tog ut under översynsperioden. |
| --- | --- |

(165)

Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av det genomsnittliga pris som de två unionstillverkarna tog ut under översynsperioden.

| (166) | Resultatet visade, i fråga om import från Kina, ett genomsnittligt prisunderskridande på över 50 % på unionsmarknaden under översynsperioden, trots förekomsten av en antidumpningstull som syftade till att utjämna konkurrensskillnaderna mellan de två produkterna. |
| --- | --- |

(166)

Resultatet visade, i fråga om import från Kina, ett genomsnittligt prisunderskridande på över 50 % på unionsmarknaden under översynsperioden, trots förekomsten av en antidumpningstull som syftade till att utjämna konkurrensskillnaderna mellan de två produkterna.

4.5.   Import från andra tredjeländer än Kina

Import från andra tredjeländer än Kina

| (167) | Den sammanlagda importvolymen till unionen liksom marknadsandelen och pristrenden för import av den produkt som översynen gäller från övriga tredjeländer visas i tabell 5. Volymerna och prisutvecklingen grundar sig på uppgifterna i artikel 14.6-databasen i grundförordningen.

  Tabell 5


  Import från andra tredjeländer än Kina | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import från andra tredjeländer än Kina (i kg) | 60 000 – 65 000 | 55 000 – 60 000 | 50 000 – 55 000 | 45 000 – 50 000 | 45 000 – 50 000 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 88 | 85 | 76 | 75 |
| Marknadsandel för importen från tredjeländer | 45 – 50 % | 45 – 50 % | 40 – 45 % | 40 – 45 % | 40 – 45 % |
| Index (2014 = 100) | 100 | 92 | 88 | 91 | 87 |
| Genomsnittligt importpris från tredjeland (euro per kg) | 50-55 | 65-70 | 65-70 | 55-60 | 55-60 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 129 | 124 | 113 | 111 |
| Källa: Artikel 14.6-databasen |

(167)

Den sammanlagda importvolymen till unionen liksom marknadsandelen och pristrenden för import av den produkt som översynen gäller från övriga tredjeländer visas i tabell 5. Volymerna och prisutvecklingen grundar sig på uppgifterna i artikel 14.6-databasen i grundförordningen.

Tabell 5

Tabell 5

Import från andra tredjeländer än Kina

Import från andra tredjeländer än Kina

2014

2015

2016

2017

Översynsperioden

Import från andra tredjeländer än Kina (i kg)

60 000 – 65 000

55 000 – 60 000

50 000 – 55 000

45 000 – 50 000

45 000 – 50 000

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

88

88

85

85

76

76

75

75

Marknadsandel för importen från tredjeländer

45 – 50 %

45 – 50 %

40 – 45 %

40 – 45 %

40 – 45 %

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

92

92

88

88

91

91

87

87

Genomsnittligt importpris från tredjeland (euro per kg)

50-55

65-70

65-70

55-60

55-60

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

129

129

124

124

113

113

111

111

Källa: Artikel 14.6-databasen

Källa:

| (168) | Importvolymen från andra tredjeländer minskade med 25 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(168)

Importvolymen från andra tredjeländer minskade med 25 % under skadeundersökningsperioden.

| (169) | Marknadsandelen för importen från andra tredjeländer minskade under samma period med 13 %. |
| --- | --- |

(169)

Marknadsandelen för importen från andra tredjeländer minskade under samma period med 13 %.

| (170) | Genomsnittspriserna på importen från andra tredjeländer än Kina ökade med 11 % under skadeundersökningsperioden, men låg fortfarande klart under unionsindustrins prisnivå, vilket framgår av tabell 10. |
| --- | --- |

(170)

Genomsnittspriserna på importen från andra tredjeländer än Kina ökade med 11 % under skadeundersökningsperioden, men låg fortfarande klart under unionsindustrins prisnivå, vilket framgår av tabell 10.

| (171) | Såsom anges i skäl 28 tillverkas den produkt som översynen gäller endast i Kina och i unionen. Import från övriga tredjeländer kommer därför med största sannolikhet från Kina. |
| --- | --- |

(171)

Såsom anges i skäl 28 tillverkas den produkt som översynen gäller endast i Kina och i unionen. Import från övriga tredjeländer kommer därför med största sannolikhet från Kina.

4.6.   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.6.1.   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (172) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(172)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (173) | För att fastställa skadan använde sig kommissionen av uppgifterna från de två unionstillverkarna för att fastställa skadeindikatorerna. |
| --- | --- |

(173)

För att fastställa skadan använde sig kommissionen av uppgifterna från de två unionstillverkarna för att fastställa skadeindikatorerna.

| (174) | Skadeindikatorerna är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning, genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(174)

Skadeindikatorerna är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning, genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

4.6.2.   Skadeindikatorer

Skadeindikatorer

4.6.2.1.   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (175) | Unionens sammanlagda tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Översyns-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (kg) | 40 000 – 45 000 | 40 000 – 45 000 | 35 000 – 40 000 | 35 000 – 40 000 | 35 000 – 40 000 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 101 | 88 | 94 | 94 |
| Tillverkningskapacitet (kg) | 100 000 – 110 000 | 100 000 – 110 000 | 100 000 – 110 000 | 100 000 – 110 000 | 100 000 – 110 000 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitetsutnyttjande | 35 – 40 % | 35 – 40 % | 35 – 40 % | 35 – 40 % | 35 – 40 % |
| Index (2014 = 100) | 100 | 101 | 88 | 94 | 94 |
| Källa: Svar på frågeformuläret |

(175)

Unionens sammanlagda tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2014

2015

2016

2017

Översyns-perioden

Produktionsvolym (kg)

40 000 – 45 000

40 000 – 45 000

35 000 – 40 000

35 000 – 40 000

35 000 – 40 000

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

101

101

88

88

94

94

94

94

Tillverkningskapacitet (kg)

100 000 – 110 000

100 000 – 110 000

100 000 – 110 000

100 000 – 110 000

100 000 – 110 000

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

100

100

Kapacitetsutnyttjande

35 – 40 %

35 – 40 %

35 – 40 %

35 – 40 %

35 – 40 %

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

101

101

88

88

94

94

94

94

Källa: Svar på frågeformuläret

Källa:

| (176) | Unionsindustrins produktionsvolym minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden i linje med minskningen av förbrukningen i unionen. Det skedde en betydande minskning med 12 % under 2016, men under det följande året ökade tillverkningen med 6 % och låg kvar på samma nivå under översynsperioden. |
| --- | --- |

(176)

Unionsindustrins produktionsvolym minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden i linje med minskningen av förbrukningen i unionen. Det skedde en betydande minskning med 12 % under 2016, men under det följande året ökade tillverkningen med 6 % och låg kvar på samma nivå under översynsperioden.

| (177) | Unionsindustrins produktionskapacitet var oförändrad under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(177)

Unionsindustrins produktionskapacitet var oförändrad under hela skadeundersökningsperioden.

| (178) | Kapacitetsutnyttjandet fluktuerade under skadeundersökningsperioden. Först steg det med 1 % mellan 2014 och 2015, men minskade med 13 % under 2016 och ökade sedan med 6 % under 2017 och låg därefter kvar på denna nivå. Totalt sett förblev kapacitetsutnyttjandet lågt och minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(178)

Kapacitetsutnyttjandet fluktuerade under skadeundersökningsperioden. Först steg det med 1 % mellan 2014 och 2015, men minskade med 13 % under 2016 och ökade sedan med 6 % under 2017 och låg därefter kvar på denna nivå. Totalt sett förblev kapacitetsutnyttjandet lågt och minskade med 6 % under skadeundersökningsperioden.

| (179) | Unionsindustrins tillverkning och kapacitetsutnyttjande minskade med 6 %, vilket följde trenden att unionens förbrukning minskade med 14 %, men även importen från Kina och tredjeländer minskade med 3 respektive 25 %. |
| --- | --- |

(179)

Unionsindustrins tillverkning och kapacitetsutnyttjande minskade med 6 %, vilket följde trenden att unionens förbrukning minskade med 14 %, men även importen från Kina och tredjeländer minskade med 3 respektive 25 %.

4.6.2.2.   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (180) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym på unionsmarknaden (kg) | 15 000 – 20 000 | 15 000 – 20 000 | 15 000 – 20 000 | 15 000 – 20 000 | 15 000 – 20 000 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 101 | 100 | 98 | 96 |
| Marknadsandel (%) | 10 – 15 % | 10 – 15 % | 10 – 15 % | 15 – 20 % | 15 – 20 % |
| Index (2014 = 100) | 100 | 106 | 105 | 118 | 111 |
| Källa: Svar på frågeformuläret |

(180)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

2014

2015

2016

2017

Översynsperioden

Försäljningsvolym på unionsmarknaden (kg)

15 000 – 20 000

15 000 – 20 000

15 000 – 20 000

15 000 – 20 000

15 000 – 20 000

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

101

101

100

100

98

98

96

96

Marknadsandel (%)

10 – 15 %

10 – 15 %

10 – 15 %

15 – 20 %

15 – 20 %

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

106

106

105

105

118

118

111

111

Källa: Svar på frågeformuläret

Källa:

| (181) | Unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden minskade med 4 % under skadeundersökningsperioden. Minskningen låg i linje med den minskade förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

(181)

Unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden minskade med 4 % under skadeundersökningsperioden. Minskningen låg i linje med den minskade förbrukningen i unionen.

| (182) | Unionsindustrin kunde vinna marknadsandelar mellan 2014 och 2017 med 18 %, men förlorade 7 % under översynsperioden. Totalt sett ökade den sin marknadsandel med 11 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(182)

Unionsindustrin kunde vinna marknadsandelar mellan 2014 och 2017 med 18 %, men förlorade 7 % under översynsperioden. Totalt sett ökade den sin marknadsandel med 11 % under skadeundersökningsperioden.

4.6.2.3.   Tillväxt

| (183) | Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins tillverkning med 6 % medan förbrukningen i unionen minskade med 14 % och unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden minskade med 4 %. Unionsindustrins minskade försäljningsvolym under skadeundersökningsperioden bör ses mot bakgrund av den sjunkande förbrukningen under samma period. Unionens marknadsandel ökade med 11 %. |
| --- | --- |

(183)

Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins tillverkning med 6 % medan förbrukningen i unionen minskade med 14 % och unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden minskade med 4 %. Unionsindustrins minskade försäljningsvolym under skadeundersökningsperioden bör ses mot bakgrund av den sjunkande förbrukningen under samma period. Unionens marknadsandel ökade med 11 %.

4.6.2.4.   Sysselsättning och produktivitet

| (184) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Sysselsättning och produktivitet | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Översyns-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda (heltidsekvivalenter) | 40 – 50 | 40 – 50 | 40 – 50 | 40 – 50 | 40 – 50 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 98 | 100 | 106 | 106 |
| Produktivitet (kg/heltidsekvivalent) | 900 – 1 000 | 900 – 1 000 | 800 – 900 | 800 – 900 | 800 – 900 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 103 | 88 | 88 | 89 |
| Källa: Svar på frågeformuläret |

(184)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2014

2015

2016

2017

Översyns-perioden

Antal anställda (heltidsekvivalenter)

40 – 50

40 – 50

40 – 50

40 – 50

40 – 50

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

98

98

100

100

106

106

106

106

Produktivitet (kg/heltidsekvivalent)

900 – 1 000

900 – 1 000

800 – 900

800 – 900

800 – 900

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

103

103

88

88

88

88

89

89

Källa: Svar på frågeformuläret

Källa:

| (185) | Trots den minskade produktionen ökade sysselsättningen inom unionsindustrin med 6 % under skadeundersökningsperioden. Detta påverkade unionstillverkarnas produktivitet, som minskade med 11 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(185)

Trots den minskade produktionen ökade sysselsättningen inom unionsindustrin med 6 % under skadeundersökningsperioden. Detta påverkade unionstillverkarnas produktivitet, som minskade med 11 % under skadeundersökningsperioden.

4.6.2.5.   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (186) | Produktionskostnaderna för unionstillverkarna och de genomsnittliga försäljningspriser de tog ut av icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Försäljningspriser i unionen | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Översyns-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per kg (i euro) | 140 – 180 | 140 – 180 | 140 – 180 | 140 – 180 | 140 – 180 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 102 | 101 | 99 | 97 |
| Genomsnittlig tillverkningskostnad per kg (i euro) | 130 – 150 | 130 – 150 | 130 – 150 | 130 – 150 | 130 – 150 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 101 | 91 | 98 | 100 |
| Källa: Svar på frågeformuläret |

(186)

Produktionskostnaderna för unionstillverkarna och de genomsnittliga försäljningspriser de tog ut av icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Försäljningspriser i unionen

Försäljningspriser i unionen

2014

2015

2016

2017

Översyns-perioden

Genomsnittligt försäljningspris per kg (i euro)

140 – 180

140 – 180

140 – 180

140 – 180

140 – 180

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

102

102

101

101

99

99

97

97

Genomsnittlig tillverkningskostnad per kg (i euro)

130 – 150

130 – 150

130 – 150

130 – 150

130 – 150

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

101

101

91

91

98

98

100

100

Källa: Svar på frågeformuläret

Källa:

| (187) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris till icke-närstående kunder i unionen fluktuerade, men sjönk totalt med 3 % under skadeundersökningsperioden, medan dess tillverkningskostnad förblev relativt stabil under samma period, med en liten ökning 2015 med 1 %, följt av en minskning med 10 % under 2016. |
| --- | --- |

(187)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris till icke-närstående kunder i unionen fluktuerade, men sjönk totalt med 3 % under skadeundersökningsperioden, medan dess tillverkningskostnad förblev relativt stabil under samma period, med en liten ökning 2015 med 1 %, följt av en minskning med 10 % under 2016.

4.6.2.6.   Arbetskraftskostnader

| (188) | Unionstillverkarnas genomsnittliga arbetskraftskostnader utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (heltidsekvivalenter i euro) | 52 007 | 55 772 | 52 157 | 54 719 | 52 362 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 107 | 100 | 105 | 101 |
| Källa: Svar på frågeformuläret |

(188)

Unionstillverkarnas genomsnittliga arbetskraftskostnader utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2014

2015

2016

2017

Översynsperioden

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (heltidsekvivalenter i euro)

52 007

55 772

52 157

54 719

52 362

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

107

107

100

100

105

105

101

101

Källa: Svar på frågeformuläret

Källa:

| (189) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per arbetstagare i unionsindustrin varierade under skadeundersökningsperioden, men ökade totalt med 1 %. |
| --- | --- |

(189)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per arbetstagare i unionsindustrin varierade under skadeundersökningsperioden, men ökade totalt med 1 %.

4.6.2.7.   Lager

| (190) | Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Lager | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Översyns-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (kg) | 3 500 – 4 000 | 3 500 – 4 000 | 2 500 – 3 000 | 2 300 – 2 800 | 2 500 – 3 000 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 106 | 71 | 67 | 81 |
| Källa: Svar på frågeformuläret |

(190)

Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Lager

Lager

2014

2015

2016

2017

Översyns-perioden

Utgående lager (kg)

3 500 – 4 000

3 500 – 4 000

2 500 – 3 000

2 300 – 2 800

2 500 – 3 000

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

106

106

71

71

67

67

81

81

Källa: Svar på frågeformuläret

Källa:

| (191) | Nivån på de utgående lagren varierade under skadeundersökningsperioden. Totalt minskade nivån med 19 % under denna period. |
| --- | --- |

(191)

Nivån på de utgående lagren varierade under skadeundersökningsperioden. Totalt minskade nivån med 19 % under denna period.

4.6.2.8.   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (192) | Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att vinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av omsättningen av den försäljningen. |
| --- | --- |

(192)

Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att vinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av omsättningen av den försäljningen.

| (193) | Unionstillverkarnas lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Översyns-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen) | (-10) – (-5) | 0 – 5 | 0 – 5 | 0 – 5 | (-5) – (0) |
| Index (2014 = 100) | -100 | 11 | 50 | 34 | -11 |
| Kassaflöde (i euro) | 30 000 – 35 000 | 300 000 – 350 000 | 400 000 – 450 000 | 500 000 – 550 000 | (-150 000 ) – (-75 000 ) |
| Index (2014 = 100) | 100 | 1,065 | 1,329 | 1,681 | -411 |
| Investeringar (i euro) | 220 000 – 270 000 | 200 000 – 230 000 | 230 000 – 250 000 | 250 000 – 275 000 | 410 000 – 440 000 |
| Index (2014 = 100) | 100 | 80 | 92 | 103 | 163 |
| Räntabilitet | (-15) – (-10) | (-5) – (0) | 5-10 | 5-10 | 0-5 |
| Index (2014 = 100) | -100 | -23 | 74 | 64 | 4 |
| Källa: Svar på frågeformuläret |

(193)

Unionstillverkarnas lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2014

2015

2016

2017

Översyns-perioden

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen)

(-10) – (-5)

0 – 5

0 – 5

0 – 5

(-5) – (0)

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

-100

-100

11

11

50

50

34

34

-11

-11

Kassaflöde (i euro)

30 000 – 35 000

300 000 – 350 000

400 000 – 450 000

500 000 – 550 000

(-150 000 ) – (-75 000 )

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

1,065

1,065

1,329

1,329

1,681

1,681

-411

-411

Investeringar (i euro)

220 000 – 270 000

200 000 – 230 000

230 000 – 250 000

250 000 – 275 000

410 000 – 440 000

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

80

80

92

92

103

103

163

163

Räntabilitet

(-15) – (-10)

(-5) – (0)

5-10

5-10

0-5

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

-100

-100

-23

-23

74

74

64

64

4

4

Källa: Svar på frågeformuläret

Källa:

| (194) | Unionsindustrins lönsamhet fluktuerade under skadeundersökningsperioden. Även om den förbättrades under 2015, 2016 och 2017 sjönk den kraftigt till förlustnivåer under översynsperioden. |
| --- | --- |

(194)

Unionsindustrins lönsamhet fluktuerade under skadeundersökningsperioden. Även om den förbättrades under 2015, 2016 och 2017 sjönk den kraftigt till förlustnivåer under översynsperioden.

| (195) | Nettokassaflödet, dvs. unionsindustrins förmåga att självfinansiera sin verksamhet, minskade med 411 % under skadeundersökningsperioden. Det låg på en stabil nivå under 2015, 2016 och 2017, men minskade sedan kraftigt under översynsperioden. |
| --- | --- |

(195)

Nettokassaflödet, dvs. unionsindustrins förmåga att självfinansiera sin verksamhet, minskade med 411 % under skadeundersökningsperioden. Det låg på en stabil nivå under 2015, 2016 och 2017, men minskade sedan kraftigt under översynsperioden.

| (196) | Under skadeundersökningsperioden fluktuerade unionsindustrins årliga investeringar i den likadana produkten, men ökade totalt med 63 %. |
| --- | --- |

(196)

Under skadeundersökningsperioden fluktuerade unionsindustrins årliga investeringar i den likadana produkten, men ökade totalt med 63 %.

| (197) | Unionsindustrins räntabilitet, dvs. vinsten i procent av tillgångarnas bokförda nettovärde, ökade med 104 % under skadeundersökningsperioden, men förblev mycket låg under översynsperioden. |
| --- | --- |

(197)

Unionsindustrins räntabilitet, dvs. vinsten i procent av tillgångarnas bokförda nettovärde, ökade med 104 % under skadeundersökningsperioden, men förblev mycket låg under översynsperioden.

4.6.3.   Slutsats beträffande unionsindustrins situation

Slutsats beträffande unionsindustrins situation

| (198) | Undersökningen visade att de flesta av skadeindikatorerna utvecklades negativt och att unionsindustrins ekonomiska situation försämrades under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(198)

Undersökningen visade att de flesta av skadeindikatorerna utvecklades negativt och att unionsindustrins ekonomiska situation försämrades under skadeundersökningsperioden.

| (199) | Med befintliga åtgärder på plats, och på en vikande marknad, kunde unionsindustrin öka sin marknadsandel med 11 %, trots att dess priser sjönk. |
| --- | --- |

(199)

Med befintliga åtgärder på plats, och på en vikande marknad, kunde unionsindustrin öka sin marknadsandel med 11 %, trots att dess priser sjönk.

| (200) | Unionsindustrins tillverkning och försäljningsvolym följde samma negativa trend som förbrukningen i unionen. Lönsamheten förbättrades, men var fortfarande negativ under översynsperioden. Kassaflödet har försämrats och var negativt under översynsperioden. Investeringarna minskade under skadeundersökningsperioden. Räntabiliteten har på något sätt återhämtat sig, men var bara knappt över noll under översynsperioden. |
| --- | --- |

(200)

Unionsindustrins tillverkning och försäljningsvolym följde samma negativa trend som förbrukningen i unionen. Lönsamheten förbättrades, men var fortfarande negativ under översynsperioden. Kassaflödet har försämrats och var negativt under översynsperioden. Investeringarna minskade under skadeundersökningsperioden. Räntabiliteten har på något sätt återhämtat sig, men var bara knappt över noll under översynsperioden.

| (201) | Lönsamheten, kassaflödet och räntabiliteten utvecklades positivt i början av skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin gick dock med förlust igen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(201)

Lönsamheten, kassaflödet och räntabiliteten utvecklades positivt i början av skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin gick dock med förlust igen under översynsperioden.

| (202) | Samtidigt minskade importen från tredjeländer både i absoluta tal och som marknadsandel under skadeundersökningsperioden. Trots den minskade förbrukningen i unionen har den kinesiska importens marknadsandel ökat med 4 %, samtidigt som priset på den kinesiska importen minskat. Även om de genomsnittliga priserna på importen från tredjeländer var något högre än de mycket låga kinesiska priserna, kunde kommissionen inte dra någon säker slutsats om huruvida denna import faktiskt hade sitt ursprung i Kina, såsom förklaras i skäl 171. Det genomsnittliga priset per enhet från tredjeländer är endast något högre än priserna på den kinesiska importen till unionsmarknaden under översynsperioden. Oavsett om importen från tredjeländer faktiskt kommer från Kina eller inte, sammanfaller följaktligen unionsindustrins försämrade ekonomiska och finansiella situation med den fortsatta förekomsten av representativa volymer av dumpad import från Kina på unionsmarknaden, som fortsätter att väsentligt underskrida unionsindustrins priser och därför har fortsatt att utsätta unionsindustrin för ett orättvist konkurrenstryck. |
| --- | --- |

(202)

Samtidigt minskade importen från tredjeländer både i absoluta tal och som marknadsandel under skadeundersökningsperioden. Trots den minskade förbrukningen i unionen har den kinesiska importens marknadsandel ökat med 4 %, samtidigt som priset på den kinesiska importen minskat. Även om de genomsnittliga priserna på importen från tredjeländer var något högre än de mycket låga kinesiska priserna, kunde kommissionen inte dra någon säker slutsats om huruvida denna import faktiskt hade sitt ursprung i Kina, såsom förklaras i skäl 171. Det genomsnittliga priset per enhet från tredjeländer är endast något högre än priserna på den kinesiska importen till unionsmarknaden under översynsperioden. Oavsett om importen från tredjeländer faktiskt kommer från Kina eller inte, sammanfaller följaktligen unionsindustrins försämrade ekonomiska och finansiella situation med den fortsatta förekomsten av representativa volymer av dumpad import från Kina på unionsmarknaden, som fortsätter att väsentligt underskrida unionsindustrins priser och därför har fortsatt att utsätta unionsindustrin för ett orättvist konkurrenstryck.

| (203) | Efter en övergripande bedömning av skadefaktorerna drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin fortfarande led väsentlig skada, eftersom den inte har förbättrat sin ekonomiska och finansiella situation och inte har återhämtat sig från den väsentliga skada som kommissionen konstaterade i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(203)

Efter en övergripande bedömning av skadefaktorerna drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin fortfarande led väsentlig skada, eftersom den inte har förbättrat sin ekonomiska och finansiella situation och inte har återhämtat sig från den väsentliga skada som kommissionen konstaterade i den ursprungliga undersökningen.

4.7.   Sannolikhet för fortsatt skada

Sannolikhet för fortsatt skada

| (204) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida väsentlig skada från dumpad import från Kina skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(204)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida väsentlig skada från dumpad import från Kina skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (205) | För att fastställa sannolikheten för fortsatt skada om åtgärderna mot Kina skulle upphävas analyserade kommissionen i) den outnyttjade kapaciteten i Kina, ii) unionsmarknadens attraktionskraft och iii) den kinesiska importens inverkan på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(205)

För att fastställa sannolikheten för fortsatt skada om åtgärderna mot Kina skulle upphävas analyserade kommissionen i) den outnyttjade kapaciteten i Kina, ii) unionsmarknadens attraktionskraft och iii) den kinesiska importens inverkan på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

(a)   
  Outnyttjad kapacitet i Kina

Outnyttjad kapacitet i Kina

| (206) | Så som förklaras i skälen 140–143 finns det betydande outnyttjad kapacitet i fråga om den produkt som översynen gäller i Kina. Den outnyttjade kapaciteten överskrider med bred marginal den totala förbrukningen i unionen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(206)

Så som förklaras i skälen 140–143 finns det betydande outnyttjad kapacitet i fråga om den produkt som översynen gäller i Kina. Den outnyttjade kapaciteten överskrider med bred marginal den totala förbrukningen i unionen under översynsperioden.

| (207) | Dessutom har kommissionen inte funnit några uppgifter som visade någon betydande ökning av den inhemska efterfrågan på den produkt som översynen gäller eller i något annat tredjeland inom en nära framtid. Kommissionen drog därför slutsatsen att den inhemska efterfrågan i Kina eller i andra tredjeländer inte kunde absorbera den tillgängliga outnyttjade kapaciteten i Kina. |
| --- | --- |

(207)

Dessutom har kommissionen inte funnit några uppgifter som visade någon betydande ökning av den inhemska efterfrågan på den produkt som översynen gäller eller i något annat tredjeland inom en nära framtid. Kommissionen drog därför slutsatsen att den inhemska efterfrågan i Kina eller i andra tredjeländer inte kunde absorbera den tillgängliga outnyttjade kapaciteten i Kina.

(b)   
  Unionsmarknadens attraktionskraft

Unionsmarknadens attraktionskraft

| (208) | Så som förklaras i skälen 144–145 är unionsmarknaden attraktiv för exporterande tillverkare från Kina. Den kinesiska importens marknadsandel var 76,2 % under den ursprungliga undersökningsperioden (2001–2005), vilket visar vilken nivå importen från Kina kan uppnå om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(208)

Så som förklaras i skälen 144–145 är unionsmarknaden attraktiv för exporterande tillverkare från Kina. Den kinesiska importens marknadsandel var 76,2 % under den ursprungliga undersökningsperioden (2001–2005), vilket visar vilken nivå importen från Kina kan uppnå om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (209) | Importen från Kina, exklusive antidumpningstullen, skulle ha underskridit unionsindustrins försäljningspriser med över 60 % under översynsperioden. Detta visar var prisnivåerna för importen från Kina sannolikt skulle ligga om åtgärderna skulle upphävas. Därför är det sannolikt att pristrycket på unionsmarknaden skulle öka om åtgärderna skulle upphävas, vilket skulle leda till att unionsindustrin åter skulle drabbas av väsentlig skada. |
| --- | --- |

(209)

Importen från Kina, exklusive antidumpningstullen, skulle ha underskridit unionsindustrins försäljningspriser med över 60 % under översynsperioden. Detta visar var prisnivåerna för importen från Kina sannolikt skulle ligga om åtgärderna skulle upphävas. Därför är det sannolikt att pristrycket på unionsmarknaden skulle öka om åtgärderna skulle upphävas, vilket skulle leda till att unionsindustrin åter skulle drabbas av väsentlig skada.

| (210) | Utan åtgärder kommer kinesiska exporterande tillverkare därför troligtvis att öka sin närvaro på unionsmarknaden, både när det gäller importvolymer och marknadsandelar, till dumpade priser som väsentligt skulle underskrida unionsindustrins försäljningspriser. |
| --- | --- |

(210)

Utan åtgärder kommer kinesiska exporterande tillverkare därför troligtvis att öka sin närvaro på unionsmarknaden, både när det gäller importvolymer och marknadsandelar, till dumpade priser som väsentligt skulle underskrida unionsindustrins försäljningspriser.

(c)   
  Påverkan på unionsindustrin

Påverkan på unionsindustrin

| (211) | Den ständiga närvaron av dumpad import från Kina på unionsmarknaden och den kinesiska industrins lågprispolicy har hindrat unionsindustrin från att till fullo dra nytta av de befintliga antidumpningsåtgärderna och återhämta sig från tidigare skadevållande dumpning. På grund av förekomsten av denna dumpade import har unionsindustrin inte kunnat avspegla sina kostnader i sina försäljningspriser, vilket ledde till en betydande försämring av dess lönsamhet till förlustnivåer under översynsperioden. |
| --- | --- |

(211)

Den ständiga närvaron av dumpad import från Kina på unionsmarknaden och den kinesiska industrins lågprispolicy har hindrat unionsindustrin från att till fullo dra nytta av de befintliga antidumpningsåtgärderna och återhämta sig från tidigare skadevållande dumpning. På grund av förekomsten av denna dumpade import har unionsindustrin inte kunnat avspegla sina kostnader i sina försäljningspriser, vilket ledde till en betydande försämring av dess lönsamhet till förlustnivåer under översynsperioden.

| (212) | Om åtgärderna upphävs kommer unionsindustrin inte att kunna bibehålla sin försäljningsvolym och marknadsandel på grund av lågprisimporten från Kina. Det är mycket sannolikt att den kinesiska marknadsandelen skulle öka kraftigt om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. Ytterligare minskningar av försäljningsvolymen skulle leda till ett ännu lägre kapacitetsutnyttjande och en ökning av den genomsnittliga tillverkningskostnaden. Tillsammans med ett ökat pristryck, eftersom prisunderskridandet skulle överstiga 60 % utan åtgärder, skulle detta leda till en ytterligare försämring av den redan prekära ekonomiska situationen för unionsindustrin och i slutändan till nedläggning av produktionsanläggningar, och så småningom till att industrin försvinner utanför Kina. |
| --- | --- |

(212)

Om åtgärderna upphävs kommer unionsindustrin inte att kunna bibehålla sin försäljningsvolym och marknadsandel på grund av lågprisimporten från Kina. Det är mycket sannolikt att den kinesiska marknadsandelen skulle öka kraftigt om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. Ytterligare minskningar av försäljningsvolymen skulle leda till ett ännu lägre kapacitetsutnyttjande och en ökning av den genomsnittliga tillverkningskostnaden. Tillsammans med ett ökat pristryck, eftersom prisunderskridandet skulle överstiga 60 % utan åtgärder, skulle detta leda till en ytterligare försämring av den redan prekära ekonomiska situationen för unionsindustrin och i slutändan till nedläggning av produktionsanläggningar, och så småningom till att industrin försvinner utanför Kina.

| (213) | Därför drog kommissionen slutsatsen att det är mycket sannolikt att ett upphörande av gällande åtgärder skulle leda till fortsatt skada från dumpad import från Kina och att den redan prekära situationen för unionsindustrin sannolikt skulle förvärras ytterligare. |
| --- | --- |

(213)

Därför drog kommissionen slutsatsen att det är mycket sannolikt att ett upphörande av gällande åtgärder skulle leda till fortsatt skada från dumpad import från Kina och att den redan prekära situationen för unionsindustrin sannolikt skulle förvärras ytterligare.

4.8.   Slutsats

Slutsats

| (214) | Ett upphävande av åtgärderna skulle med största sannolikhet innebära en betydande ökning av dumpad import från Kina till priser som kraftigt underskrider unionsindustrins priser. Kommission drog därför slutsatsen att det är mycket sannolikt att skadan skulle fortsätta om åtgärderna upphävdes. |
| --- | --- |

(214)

Ett upphävande av åtgärderna skulle med största sannolikhet innebära en betydande ökning av dumpad import från Kina till priser som kraftigt underskrider unionsindustrins priser. Kommission drog därför slutsatsen att det är mycket sannolikt att skadan skulle fortsätta om åtgärderna upphävdes.

5.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (215) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intressen som helhet. |
| --- | --- |

(215)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intressen som helhet.

| (216) | Kommissionen baserade fastställandet av unionens intresse på en uppskattning av alla de olika intressen som berörs, däribland unionsindustrins, importörernas och användarnas intressen. Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(216)

Kommissionen baserade fastställandet av unionens intresse på en uppskattning av alla de olika intressen som berörs, däribland unionsindustrins, importörernas och användarnas intressen. Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen.

| (217) | På denna grund undersökte kommissionen om det, trots slutsatserna om sannolikheten för fortsatt dumpning och skada, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla de befintliga åtgärderna. |
| --- | --- |

(217)

På denna grund undersökte kommissionen om det, trots slutsatserna om sannolikheten för fortsatt dumpning och skada, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla de befintliga åtgärderna.

5.1.   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (218) | Undersökningen har visat att unionsindustrins bräckliga situation högst sannolikt kommer att försämras kraftigt om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Detta skulle kunna leda till att unionsindustrin försvinner och att marknaden monopoliseras av kinesiska företag. |
| --- | --- |

(218)

Undersökningen har visat att unionsindustrins bräckliga situation högst sannolikt kommer att försämras kraftigt om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Detta skulle kunna leda till att unionsindustrin försvinner och att marknaden monopoliseras av kinesiska företag.

| (219) | Därför drog kommissionen slutsatsen att fortsatta åtgärder mot Kina skulle gynna unionsindustrin. |
| --- | --- |

(219)

Därför drog kommissionen slutsatsen att fortsatta åtgärder mot Kina skulle gynna unionsindustrin.

5.2.   Icke-närstående importörers och användares intresse

Icke-närstående importörers och användares intresse

| (220) | Såsom anges i skälen 14 och 17, ville endast en importör och en användare registreras som berörda parter och ingen av dem lämnade några synpunkter i denna undersökning. Den låga graden av samarbetsvilja från importörernas och användarnas sida, i linje med resultaten från den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång, kan förklaras med den begränsade inverkan som den produkt som översynen gäller har på produktionskostnaderna. Det verkar som om produkten ses som en vara och dess pris och förmåga att leverera alla nödvändiga typer från en leverantör är primära kriterier för kunderna. Med tanke på den tydligt marginella inverkan från den produkt som översynen på kostnaderna på produkter i senare led, konstaterades det att fortsatta åtgärder inte skulle påverka importörer och användare negativt. |
| --- | --- |

(220)

Såsom anges i skälen 14 och 17, ville endast en importör och en användare registreras som berörda parter och ingen av dem lämnade några synpunkter i denna undersökning. Den låga graden av samarbetsvilja från importörernas och användarnas sida, i linje med resultaten från den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång, kan förklaras med den begränsade inverkan som den produkt som översynen gäller har på produktionskostnaderna. Det verkar som om produkten ses som en vara och dess pris och förmåga att leverera alla nödvändiga typer från en leverantör är primära kriterier för kunderna. Med tanke på den tydligt marginella inverkan från den produkt som översynen på kostnaderna på produkter i senare led, konstaterades det att fortsatta åtgärder inte skulle påverka importörer och användare negativt.

5.3.   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (221) | Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl att anta att det inte ligger i unionens intresse att upprätthålla de befintliga antidumpningsåtgärderna beträffande import av den produkt som översynen gäller med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(221)

Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl att anta att det inte ligger i unionens intresse att upprätthålla de befintliga antidumpningsåtgärderna beträffande import av den produkt som översynen gäller med ursprung i Kina.

6.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (222) | På grundval av kommissionens slutsatser om sannolikheten för fortsatt dumpning och skada samt unionens intresse, bör de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av volframelektroder med ursprung i Kina bibehållas. |
| --- | --- |

(222)

På grundval av kommissionens slutsatser om sannolikheten för fortsatt dumpning och skada samt unionens intresse, bör de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av volframelektroder med ursprung i Kina bibehållas.

| (223) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning gäller endast importen av den produkt som översynen gäller och som tillverkats av dessa företag, det vill säga de specifika rättsliga enheter som nämns. Importen av den produkt som översynen gäller som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, ska inte omfattas av dessa tullsatser utan omfattas i stället av den tullsats som gäller för ”Alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(223)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning gäller endast importen av den produkt som översynen gäller och som tillverkats av dessa företag, det vill säga de specifika rättsliga enheter som nämns. Importen av den produkt som översynen gäller som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, ska inte omfattas av dessa tullsatser utan omfattas i stället av den tullsats som gäller för ”Alla övriga företag”.

| (224) | Alla ansökningar om tillämpning av dessa individuella antidumpningstullsatser (t.ex. efter att enheten bytt namn eller inrättat nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör omedelbart sändas till kommissionen (69) tillsammans med alla relevanta uppgifter. Ansökan måste innehålla all relevant information, bl.a. ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Denna förordning kommer, om lämpligt, att ändras i enlighet därmed genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(224)

Alla ansökningar om tillämpning av dessa individuella antidumpningstullsatser (t.ex. efter att enheten bytt namn eller inrättat nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör omedelbart sändas till kommissionen (69) tillsammans med alla relevanta uppgifter. Ansökan måste innehålla all relevant information, bl.a. ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Denna förordning kommer, om lämpligt, att ändras i enlighet därmed genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

69

| (225) | När ett belopp måste återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol eller till följd av en uppgörelse i godo ska enligt artikel 109 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (70) den tillämpliga räntesatsen motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad. |
| --- | --- |

(225)

När ett belopp måste återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol eller till följd av en uppgörelse i godo ska enligt artikel 109 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (70) den tillämpliga räntesatsen motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad.

70

Europeiska unionens officiella tidning

| (226) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(226)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av volframsvetselektroder, inbegripet stänger av volfram för svetselektroder, bestående av minst 94 viktprocent volfram, andra än sådana som erhållits enbart genom sintring, även tillskurna i längd, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8101 99 10 och ex 8515 90 80 (Taric-nummer 8101991010 och 8515908010), och med ursprung i Folkrepubliken Kina.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Företag | Tull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd | 17,0 % | A754 |
| Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd | 41,0 % | A755 |
| Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd | 38,8 % | A756 |
| Alla övriga företag | 63,5 % | A999 |

Företag

Tull

Taric-tilläggsnummer

Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd

17,0 %

A754

Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd

41,0 %

A755

Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd

38,8 %

A756

Alla övriga företag

63,5 %

A999

3.   De individuella tullsatser som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå dennes/dennas namn och befattning, med följande lydelse: ”Jag, undertecknad, intygar härmed att (volymen) volframelektroder som sålts på export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i (det berörda landet). Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” Om ingen sådan faktura uppvisas ska tullsatsen som gäller för ”Alla övriga företag” tillämpas.

4.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 juli 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 260/2007 (EUT L 72, 13.3.2007, s. 1).

2

(3)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 508/2013 (EUT L 150, 4.6.2013, s. 1).

3

(4)  
  EUT C 292, 2.9.2017, s. 6.

4

(5)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21., förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/825 av den 30 maj 2018 (EUT L 143, 7.6.2018, s. 1).

5

(6)  
  EUT C 186, 31.5.2018, s. 13.

6

(7)  En tillverkare är ett företag i det berörda landet som tillverkar den produkt som översynen gäller, inklusive närstående företag som ägnar sig åt tillverkning, inhemsk försäljning eller export av den produkt som översynen gäller.

7

(8)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar om betydande snedvridningar i Kinas ekonomi som ska användas vid utredningar om handelspolitiska skyddsåtgärder.

8

(9)  Rapporten – kapitel 2, s. 6-7.

9

(10)  Rapporten – kapitel 2, s. 10.

10

(11)  http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law.

11

(12)  Rapporten – kapitel 2, s. 20–21.

12

(13)  Rapporten – kapitel 3, s. 41, 73–74.

13

(14)  Rapporten – kapitel 6, s. 120–121.

14

(15)  Rapporten – kapitel 6, s. 122–135.

15

(16)  Rapporten – kapitel 7, s. 167–168.

16

(17)  Rapporten – kapitel 8, s. 169–170, 200–201.

17

(18)  Rapporten – kapitel 2, s. 15–16, kapitel 4, s. 50 och 84, kapitel 5, s. 108–109.

18

(19)  Rapporten – kapitel 13, s. 322.

19

(20)  Rapporten – kapitel 12, s. 298–312.

20

(21)  Rapporten – kapitel 12, s. 267–282.

21

(22)  Rapporten – kapitel 5, s. 100–1.

22

(23)  Rapporten – kapitel 2, s. 26.

23

(24)  Rapporten – kapitel 2, s. 31–2.

24

(25)  Se https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU.

25

(26)  Se även webbplatsen för sammanslutningen för den kinesiska icke-järnmetallindustrin: http://www.chinania.org.cn/html/dangjiangongzuo/dangjianhuodong/2019/0326/34906.html (hämtad den 29 mars 2019).

26

(27)  Rapporten – kapitel 12, s. 322.

27

(28)  Rapporten – kapitel 14.1–14.3.

28

(29)  Rapporten – kapitel 4, s. 41–42 och 83.

29

(30)  Rapporten – kapitel 12, s. 268.

30

(31)  Rapporten – kapitel 12, s. 271.

31

(32)  Rapporten – kapitel 12, s. 273.

32

(33)  Rapporten – kapitel 12, s. 279.

33

(34)  Rapporten – kapitel 12, s. 306.

34

(35)  Rapporten – kapitel 12, s. 310.

35

(36)  Rapporten – kapitel 12, s. 311.

36

(37)  Rapporten – kapitel 12, s. 316.

37

(38)  Se Mofcom-meddelande nr. 208[2018] som finns på följande webbplats: http://www.mofcom.gov.cn/article/b/e/201812/20181202821970.shtml (hämtad den 26 april 2019).

38

(39)  Se sidan 298 i rapporten.

39

(40)  OECD. (2014). Export Restrictions in Raw Materials Trade: Facts, Fallacies and Better Practices (OECD Publishing, 2014), s. 26.

40

Export Restrictions in Raw Materials Trade: Facts, Fallacies and Better Practices

(41)  OECD. (2016). Methodological note to the Inventory of Export Restrictions on Industrial Raw Materials, OECD, 9 mars 2016.

41

Methodological note to the Inventory of Export Restrictions on Industrial Raw Materials

(42)  Rapporten – kapitel 6, s. 138–149.

42

(43)  Rapporten – kapitel 9, s. 216.

43

(44)  Rapporten – kapitel 9, s. 213–215.

44

(45)  Rapporten – kapitel 9, s. 209–211.

45

(46)  Rapporten – kapitel 13, s. 332–337.

46

(47)  Rapporten – kapitel 13, s. 336.

47

(48)  Rapporten – kapitel 13, s. 337–341.

48

(49)  Rapporten – kapitel 6, s. 114–--117.

49

(50)  Rapporten – kapitel 6, s. 119.

50

(51)  Rapporten – kapitel 6, s. 120.

51

(52)  Rapporten – kapitel 6, s. 121–122, 126–128 och 133–135.

52

(53)  Rapporten, ibid.

53

ibid.

(54)  Rapport – kapitel 14, s. 362–3, med en förteckning över EU:s undersökningar avseende handelspolitiska skyddsåtgärder (avseende vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Kina och om vissa stålprodukter belagda med organiskt material med ursprung i Folkrepubliken Kina) samt handelspolitiska undersökningar som genomförts av de australiska, kanadensiska, indiska eller amerikanska myndigheterna.

54

(55)  Rapporten – kapitel 6, s. 127, i synnerhet i fråga om IMF:s uppskattning.

55

(56)  Rapporten – kapitel 12, s. 274 och 281–282.

56

(57)  Rapporten – kapitel 6, s. 120.

57

(58)  World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

58

(59)  Om den produkt som översynen gäller inte tillverkas i ett land med en jämförbar utvecklingsnivå kan tillverkning av en produkt i samma allmänna kategori och/eller sektor som den produkt som översynen gäller övervägas.

59

(60)  World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

60

(61)  https://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/commodity/tungsten/.

61

(62)  Nace-koderna finns på http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/index/nace_all.html.

62

(63)  Arbetskraftskostnaderna finns tillgängliga på http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2088.

63

(64)  Pressmeddelandet om den årliga förändringen av producentprisindex för tillverkningsindustrin finns på http://www.turkstat.gov.tr/PreTabloArama.do?metod=search&araType=hb_x.

64

(65)  Orbis (Bureau Van Dijk) är en global uppgiftslämnare av företagsinformation, www.bvdinfo.com

65

(66)  Noteringen av den 6 mars 2019, bilaga 2.

66

(67)  Noteringen av den 6 mars 2019, bilaga 2.

67

(68)  Kopplingen mellan exportrestriktioner och priser beskrivs närmare i rapporten, avsnitt 12.4.1, s. 298–299.

68

(69)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, BE-1049 Brussels, Belgien.

69

(70)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

70

---

BESLUT

| 29.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 200/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 200/33

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2019/1268

av den 3 juli 2019

om det föreslagna medborgarinitiativet ”Låt oss göra slut på plaståldern i Europa”

[delgivet med nr C(2019) 4974]

(Endast den franska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 211/2011 av den 16 februari 2011 om medborgarinitiativet (1), särskilt artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Ämnet för det föreslagna medborgarinitiativet ”Låt oss göra slut på plaståldern i Europa” (”Mettons fin à l'ère du plastique en Europe”) beskrivs på följande sätt: ”Vi uppmanar Europeiska kommissionen att se över direktivet om vissa plasters inverkan på miljön i syfte att förbjuda all engångsplast i Europa”. |
| --- | --- |

(1)

Ämnet för det föreslagna medborgarinitiativet ”Låt oss göra slut på plaståldern i Europa” (”Mettons fin à l'ère du plastique en Europe”) beskrivs på följande sätt: ”Vi uppmanar Europeiska kommissionen att se över direktivet om vissa plasters inverkan på miljön i syfte att förbjuda all engångsplast i Europa”.

| (2) | Det föreslagna medborgarinitiativets mål beskrivs på följande sätt: ”Redan den 10 maj hade Europeiska unionen förbrukat sin beskärda del av jordens resurser. Trots detta, och trots de vetenskapliga rapporter som poängterar det brådskande behovet att agera, gör Europa inga djupgående förändringar av sitt beteende. Plast är ett exempel på denna envisa vägran att acceptera fakta, vilket står i strid med miljöns behov. Vi efterlyser därför ett förbud mot alla plastförpackningar och plastflaskor senast 2027 så att konkreta åtgärder kan börja vidtas för att vi ska hålla oss inom våra begränsade resurser.” |
| --- | --- |

(2)

Det föreslagna medborgarinitiativets mål beskrivs på följande sätt: ”Redan den 10 maj hade Europeiska unionen förbrukat sin beskärda del av jordens resurser. Trots detta, och trots de vetenskapliga rapporter som poängterar det brådskande behovet att agera, gör Europa inga djupgående förändringar av sitt beteende. Plast är ett exempel på denna envisa vägran att acceptera fakta, vilket står i strid med miljöns behov. Vi efterlyser därför ett förbud mot alla plastförpackningar och plastflaskor senast 2027 så att konkreta åtgärder kan börja vidtas för att vi ska hålla oss inom våra begränsade resurser.”

| (3) | Fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) stärker unionsmedborgarskapet och förstärker unionens demokratiska funktion ytterligare, bland annat genom att det föreskriver att varje medborgare ska ha rätt att delta i unionens demokratiska liv genom ett europeiskt medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

(3)

Fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) stärker unionsmedborgarskapet och förstärker unionens demokratiska funktion ytterligare, bland annat genom att det föreskriver att varje medborgare ska ha rätt att delta i unionens demokratiska liv genom ett europeiskt medborgarinitiativ.

| (4) | De förfaranden och villkor som krävs för medborgarinitiativet bör därför vara tydliga, enkla och användarvänliga och stå i proportion till medborgarinitiativets karaktär, så att medborgarna uppmuntras att delta och så att unionen blir mer tillgänglig. |
| --- | --- |

(4)

De förfaranden och villkor som krävs för medborgarinitiativet bör därför vara tydliga, enkla och användarvänliga och stå i proportion till medborgarinitiativets karaktär, så att medborgarna uppmuntras att delta och så att unionen blir mer tillgänglig.

| (5) | Kommissionen har befogenhet att lägga fram förslag till unionsrättsakter för att genomföra fördragen så att åtgärder kan vidtas i syfte att uppnå målen att bevara, skydda och förbättra miljön, att skydda människors hälsa, att utnyttja naturresurserna varsamt och rationellt samt att främja åtgärder på internationell nivå för att lösa regionala eller globala miljöproblem, särskilt för att bekämpa klimatförändringen, på grundval av artikel 192.1 i EUF-fördraget jämförd med artikel 191.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen har befogenhet att lägga fram förslag till unionsrättsakter för att genomföra fördragen så att åtgärder kan vidtas i syfte att uppnå målen att bevara, skydda och förbättra miljön, att skydda människors hälsa, att utnyttja naturresurserna varsamt och rationellt samt att främja åtgärder på internationell nivå för att lösa regionala eller globala miljöproblem, särskilt för att bekämpa klimatförändringen, på grundval av artikel 192.1 i EUF-fördraget jämförd med artikel 191.1 i EUF-fördraget.

| (6) | Av dessa skäl faller det föreslagna medborgarinitiativet inte uppenbart utanför kommissionens befogenhet att lägga fram ett förslag till en unionsrättsakt för att genomföra fördragen i enlighet med artikel 4.2 b i förordningen. |
| --- | --- |

(6)

Av dessa skäl faller det föreslagna medborgarinitiativet inte uppenbart utanför kommissionens befogenhet att lägga fram ett förslag till en unionsrättsakt för att genomföra fördragen i enlighet med artikel 4.2 b i förordningen.

| (7) | Vidare har en medborgarkommitté bildats och kontaktpersoner har utsetts i enlighet med artikel 3.2 i förordningen, och det föreslagna medborgarinitiativet är varken uppenbart otillbörligt, av okynneskaraktär eller förargelseväckande och det strider inte heller uppenbart mot unionens värden enligt artikel 2 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

(7)

Vidare har en medborgarkommitté bildats och kontaktpersoner har utsetts i enlighet med artikel 3.2 i förordningen, och det föreslagna medborgarinitiativet är varken uppenbart otillbörligt, av okynneskaraktär eller förargelseväckande och det strider inte heller uppenbart mot unionens värden enligt artikel 2 i EU-fördraget.

| (8) | Det föreslagna medborgarinitiativet ”Låt oss göra slut på plaståldern i Europa” bör därför registreras. |
| --- | --- |

(8)

Det föreslagna medborgarinitiativet ”Låt oss göra slut på plaståldern i Europa” bör därför registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed registreras det föreslagna medborgarinitiativet ”Låt oss göra slut på plaståldern i Europa” (”Mettons fin à l'ère du plastique en Europe”).

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den 26 juli 2019.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till organisatörerna (ledamöter av medborgarkommittén) av det föreslagna medborgarinitiativet ”Låt oss göra slut på plaståldern i Europa”, företrädda av Daniela PLATSCH och Alice BUSTIN i egenskap av kontaktpersoner.

Utfärdat i Bryssel den 3 juli 2019.

På kommissionens vägnar

Frans TIMMERMANS

Förste vice ordförande

---

(1)  
  EUT L 65, 11.3.2011, s. 1.

1

---

| 29.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 200/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 200/35

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2019/1269

av den 26 juli 2019

om ändring av genomförandebeslut 2014/287/EU om fastställande av kriterier för etablering och utvärdering av europeiska referensnätverk och deras medlemmar samt för att underlätta utbyte av information och sakkunskap om etablering och utvärdering av sådana nätverk

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/24/EU av den 9 mars 2011 om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (1), särskilt artikel 12.4 b och c, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens genomförandebeslut 2014/287/EU (2) fastställs kriterier för etablering och utvärdering av europeiska referensnätverk och deras medlemmar samt för att underlätta utbyte av information och sakkunskap om etablering och utvärdering av sådana nätverk. I artikel 6 i det beslutet uppmanas medlemsstaterna att inrätta en styrelse av medlemsstater som ska besluta att godkänna eller avslå förslag till nätverk, medlemskap i dessa och upphörande av ett nätverk. Medlemsstaterna inrättade styrelsen av medlemsstater, som därefter godkände 23 europeiska referensnätverk i december 2016 och ett i februari 2017. Alla nätverk började sin verksamhet 2017. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens genomförandebeslut 2014/287/EU (2) fastställs kriterier för etablering och utvärdering av europeiska referensnätverk och deras medlemmar samt för att underlätta utbyte av information och sakkunskap om etablering och utvärdering av sådana nätverk. I artikel 6 i det beslutet uppmanas medlemsstaterna att inrätta en styrelse av medlemsstater som ska besluta att godkänna eller avslå förslag till nätverk, medlemskap i dessa och upphörande av ett nätverk. Medlemsstaterna inrättade styrelsen av medlemsstater, som därefter godkände 23 europeiska referensnätverk i december 2016 och ett i februari 2017. Alla nätverk började sin verksamhet 2017.

| (2) | För att öka effektiviteten hos de europeiska referensnätverken bör styrelsen av medlemsstater bli ett forum för utbyte av information och sakkunskap som styr utvecklingen av de europeiska referensnätverken, ger vägledning till nätverken och medlemsstaterna och ger kommissionen råd i frågor som rör inrättande av nätverken. För att främja utbyte av erfarenheter och underlätta en process som är förenlig med andra gränsöverskridande utbyten av hälsouppgifter bör styrelsen planera ett nära samarbete med nätverket för e-hälsa för att, där så är möjligt, utveckla gemensamma strategier, datastrukturer och riktlinjer som underlättar öppen tillgång till olika tjänster och effektiviserar reglerna för vårdgivare. Styrelsen bör också främja diskussioner med andra relevanta EU-forum (t.ex. styrgruppen för främjande av hälsa, förebyggande av sjukdomar och hantering av icke-överförbara sjukdomar) på områden av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

(2)

För att öka effektiviteten hos de europeiska referensnätverken bör styrelsen av medlemsstater bli ett forum för utbyte av information och sakkunskap som styr utvecklingen av de europeiska referensnätverken, ger vägledning till nätverken och medlemsstaterna och ger kommissionen råd i frågor som rör inrättande av nätverken. För att främja utbyte av erfarenheter och underlätta en process som är förenlig med andra gränsöverskridande utbyten av hälsouppgifter bör styrelsen planera ett nära samarbete med nätverket för e-hälsa för att, där så är möjligt, utveckla gemensamma strategier, datastrukturer och riktlinjer som underlättar öppen tillgång till olika tjänster och effektiviserar reglerna för vårdgivare. Styrelsen bör också främja diskussioner med andra relevanta EU-forum (t.ex. styrgruppen för främjande av hälsa, förebyggande av sjukdomar och hantering av icke-överförbara sjukdomar) på områden av gemensamt intresse.

| (3) | Aktuella erfarenheter från de 24 befintliga europeiska referensnätverken har visat att för att säkerställa att varje nätverk fungerar effektivt bör dess medlemmar ha ett nära samarbete när de utför sina uppgifter, t.ex. utbyta hälsouppgifter om diagnos och behandling av patienter på ett effektivt och säkert sätt, vilket bidrar till vetenskaplig forskning och utveckling av medicinska riktlinjer. Ett nära samarbete kräver ömsesidigt förtroende mellan medlemmarna i varje nätverk och ömsesidigt erkännande, särskilt av deras sakkunskap och kompetens, av kvaliteten på deras kliniska vård och på deras särskilda personalresurser, strukturella resurser och utrustningsresurser i enlighet med punkt 2 i bilaga II till kommissionens delegerade beslut 2014/286/EU (3). |
| --- | --- |

(3)

Aktuella erfarenheter från de 24 befintliga europeiska referensnätverken har visat att för att säkerställa att varje nätverk fungerar effektivt bör dess medlemmar ha ett nära samarbete när de utför sina uppgifter, t.ex. utbyta hälsouppgifter om diagnos och behandling av patienter på ett effektivt och säkert sätt, vilket bidrar till vetenskaplig forskning och utveckling av medicinska riktlinjer. Ett nära samarbete kräver ömsesidigt förtroende mellan medlemmarna i varje nätverk och ömsesidigt erkännande, särskilt av deras sakkunskap och kompetens, av kvaliteten på deras kliniska vård och på deras särskilda personalresurser, strukturella resurser och utrustningsresurser i enlighet med punkt 2 i bilaga II till kommissionens delegerade beslut 2014/286/EU (3).

| (4) | Jämbördiga parters ömsesidiga förtroende och erkännande är också viktigt när vårdgivare vill gå med i ett befintligt nätverk, eftersom detta garanterar de rätta förutsättningarna för framtida samarbete inom nätverket. Vid ansökan om medlemskap bör därför ett positivt yttrande från styrelsen från det nätverk som vårdgivaren önskar bli medlem i, efter en expertgranskning utförd av nätverket på grundval av de kriterier och villkor som anges i punkt 2 i bilaga II till det delegerade beslutet 2014/286/EU, bifogas ansökan, när den bedöms av ett oberoende bedömningsorgan som utses av kommissionen. För att vårdgivarna ska kunna yttra sig om nätverkets styrelses yttrande bör vårdgivaren få möjlighet att lämna synpunkter på utkastet till yttrande inom en månad från dagen för mottagandet av yttrandet. |
| --- | --- |

(4)

Jämbördiga parters ömsesidiga förtroende och erkännande är också viktigt när vårdgivare vill gå med i ett befintligt nätverk, eftersom detta garanterar de rätta förutsättningarna för framtida samarbete inom nätverket. Vid ansökan om medlemskap bör därför ett positivt yttrande från styrelsen från det nätverk som vårdgivaren önskar bli medlem i, efter en expertgranskning utförd av nätverket på grundval av de kriterier och villkor som anges i punkt 2 i bilaga II till det delegerade beslutet 2014/286/EU, bifogas ansökan, när den bedöms av ett oberoende bedömningsorgan som utses av kommissionen. För att vårdgivarna ska kunna yttra sig om nätverkets styrelses yttrande bör vårdgivaren få möjlighet att lämna synpunkter på utkastet till yttrande inom en månad från dagen för mottagandet av yttrandet.

| (5) | Rimliga tidsfrister bör fastställas för nätverkets styrelse när det gäller utkastet till yttrande och det slutliga yttrandet. Tidsfristen för det slutliga yttrandet bör därför i princip vara fyra månader. Om vårdgivaren inkommer med synpunkter på nätverkets styrelses utkast till yttrande bör dock tidsfristen på fyra månader för att avge det slutliga yttrandet förlängas med en månad så att nätverkets styrelse kan beakta de inkomna synpunkterna. Om nätverkets styrelse inte skickar utkastet till yttrande eller inte lämnar det slutliga yttrandet inom de fastställda tidsfristerna, bör det slutliga yttrandet av rättssäkerhetsskäl betraktas som positivt. |
| --- | --- |

(5)

Rimliga tidsfrister bör fastställas för nätverkets styrelse när det gäller utkastet till yttrande och det slutliga yttrandet. Tidsfristen för det slutliga yttrandet bör därför i princip vara fyra månader. Om vårdgivaren inkommer med synpunkter på nätverkets styrelses utkast till yttrande bör dock tidsfristen på fyra månader för att avge det slutliga yttrandet förlängas med en månad så att nätverkets styrelse kan beakta de inkomna synpunkterna. Om nätverkets styrelse inte skickar utkastet till yttrande eller inte lämnar det slutliga yttrandet inom de fastställda tidsfristerna, bör det slutliga yttrandet av rättssäkerhetsskäl betraktas som positivt.

| (6) | Om styrelsen för det nätverk som vårdgivaren önskar bli medlem i avger ett negativt yttrande om ansökan om medlemskap, samtidigt som den har mottagit stöd i form av en skriftlig förklaring från den medlemsstat där vårdgivaren är etablerad, bör etableringsmedlemsstaten ha möjlighet att begära att styrelsen av medlemsstater, på grundval av de kriterier och villkor som anges i punkt 2 i bilaga II till det delegerade beslutet 2014/286/EU, beslutar om huruvida ansökan ändå kan lämnas till kommissionen. |
| --- | --- |

(6)

Om styrelsen för det nätverk som vårdgivaren önskar bli medlem i avger ett negativt yttrande om ansökan om medlemskap, samtidigt som den har mottagit stöd i form av en skriftlig förklaring från den medlemsstat där vårdgivaren är etablerad, bör etableringsmedlemsstaten ha möjlighet att begära att styrelsen av medlemsstater, på grundval av de kriterier och villkor som anges i punkt 2 i bilaga II till det delegerade beslutet 2014/286/EU, beslutar om huruvida ansökan ändå kan lämnas till kommissionen.

| (7) | För att stödja hälso- och sjukvårdspersonal i de europeiska referensnätverken att samarbeta på distans när det gäller diagnos och behandling av patienter med sällsynta eller sällan förekommande komplicerade sjukdomar eller tillstånd över nationella gränser och för att underlätta vetenskaplig forskning om sådana sjukdomar eller tillstånd har kommissionen utvecklat ett kliniskt patienthanteringssystem för europeiska referensnätverk (nedan kallat CPMS), i syfte att underlätta inrättandet och driften av de europeiska referensnätverken i enlighet med artikel 12.4 c i direktiv 2011/24/EU. |
| --- | --- |

(7)

För att stödja hälso- och sjukvårdspersonal i de europeiska referensnätverken att samarbeta på distans när det gäller diagnos och behandling av patienter med sällsynta eller sällan förekommande komplicerade sjukdomar eller tillstånd över nationella gränser och för att underlätta vetenskaplig forskning om sådana sjukdomar eller tillstånd har kommissionen utvecklat ett kliniskt patienthanteringssystem för europeiska referensnätverk (nedan kallat CPMS), i syfte att underlätta inrättandet och driften av de europeiska referensnätverken i enlighet med artikel 12.4 c i direktiv 2011/24/EU.

| (8) | CPMS bör tillhandahålla en gemensam infrastruktur för vårdpersonal som samarbetar inom de europeiska referensnätverken när det gäller diagnos och behandling av patienter med sällsynta eller sällan förekommande komplicerade sjukdomar eller tillstånd. Det bör tillhandahålla hjälpmedel genom vilket utbyte av information och sakkunskap om sådana sjukdomar kan ske inom de europeiska referensnätverken på ett så effektivt sätt som möjligt. |
| --- | --- |

(8)

CPMS bör tillhandahålla en gemensam infrastruktur för vårdpersonal som samarbetar inom de europeiska referensnätverken när det gäller diagnos och behandling av patienter med sällsynta eller sällan förekommande komplicerade sjukdomar eller tillstånd. Det bör tillhandahålla hjälpmedel genom vilket utbyte av information och sakkunskap om sådana sjukdomar kan ske inom de europeiska referensnätverken på ett så effektivt sätt som möjligt.

| (9) | CPMS bör därför bestå av en säker it-infrastruktur som tillhandahåller ett gemensamt gränssnitt där vårdgivare som är medlemmar i de europeiska referensnätverken, anslutande partner (4) eller gästanvändare (nedan kallade vårdgivare som är behöriga att få åtkomst till CPMS) kan utbyta information inom nätverken om de berörda patienterna i syfte att underlätta deras tillgång till säker hälso- och sjukvård av hög kvalitet och främja ett effektivt hälso- och sjukvårdssamarbete mellan medlemsstaterna genom att underlätta utbytet av relevant information. |
| --- | --- |

(9)

CPMS bör därför bestå av en säker it-infrastruktur som tillhandahåller ett gemensamt gränssnitt där vårdgivare som är medlemmar i de europeiska referensnätverken, anslutande partner (4) eller gästanvändare (nedan kallade vårdgivare som är behöriga att få åtkomst till CPMS) kan utbyta information inom nätverken om de berörda patienterna i syfte att underlätta deras tillgång till säker hälso- och sjukvård av hög kvalitet och främja ett effektivt hälso- och sjukvårdssamarbete mellan medlemsstaterna genom att underlätta utbytet av relevant information.

| (10) | För att garantera att bestämmelserna om uppgiftsskydd följs och se till att man använder en effektiv och säker miljö för elektroniskt utbyte av patientuppgifter mellan vårdgivare inom de europeiska referensnätverken för de ändamål som anges i artikel 12.2 i direktiv 2011/24/EU, bör detta utbyte endast ske på grundval av patienternas uttryckliga samtycke och endast genom CPMS. Vårdgivarna är ansvariga för att säkerställa säkerheten för de uppgifter som de behandlar utanför CPMS i syfte att föra in dem i CPMS samt för de uppgifter som inte matas in i CPMS, men som behandlas av dem när det gäller CPMS (såsom formulär för samtycke) eller för uppgifter som överförs av dem från CPMS och behandlas utanför CPMS. |
| --- | --- |

(10)

För att garantera att bestämmelserna om uppgiftsskydd följs och se till att man använder en effektiv och säker miljö för elektroniskt utbyte av patientuppgifter mellan vårdgivare inom de europeiska referensnätverken för de ändamål som anges i artikel 12.2 i direktiv 2011/24/EU, bör detta utbyte endast ske på grundval av patienternas uttryckliga samtycke och endast genom CPMS. Vårdgivarna är ansvariga för att säkerställa säkerheten för de uppgifter som de behandlar utanför CPMS i syfte att föra in dem i CPMS samt för de uppgifter som inte matas in i CPMS, men som behandlas av dem när det gäller CPMS (såsom formulär för samtycke) eller för uppgifter som överförs av dem från CPMS och behandlas utanför CPMS.

| (11) | CPMS behandlar känsliga uppgifter om patienter som lider av sällsynta eller sällan förekommande komplicerade sjukdomar. Dessa uppgifter behandlas enbart i syfte att underlätta diagnos och behandling av patienter, för att de ska kunna föras in i relevanta register eller andra databaser för sällsynta och sällan förekommande sjukdomar som används för forskningsändamål, för kliniska eller hälsorelaterade ändamål och i syfte att kontakta potentiella deltagare i vetenskapliga forskningsinitiativ. Vårdgivare inom de europeiska referensnätverken bör kunna behandla patientuppgifterna i CPMS när de väl har fått patienternas specifika, informerade och fria samtycke om tre möjliga användningsområden av deras uppgifter (medicinsk bedömning av dossiern för att få råd om diagnos och behandling, införande av uppgifter i register över sällsynta sjukdomar eller andra databaser för sällsynta och sällan förekommande komplicerade sjukdomar samt möjlighet för patienterna att bli kontaktade för att delta i ett vetenskapligt forskningsinitiativ). Samtycke bör erhållas separat för vart och ett av dessa tre syften. I detta beslut bör de syften och skyddsåtgärder som ska gälla för behandlingen av sådana uppgifter i CPMS fastställas. Kommissionen bör särskilt tillhandahålla CPMS:s allmänna funktioner för varje nätverk, tillhandahålla och underhålla den säkra it-infrastruktur som krävs för detta ändamål och säkerställa dess tekniska funktion och säkerhet. I linje med principen om uppgiftsminimering bör kommissionen endast behandla personuppgifter som är absolut nödvändiga för att säkerställa CPMS:s administration för varje nätverk och bör därför inte få tillgång till de hälsouppgifter om patienter som utbyts inom de europeiska referensnätverken, såvida det inte är absolut nödvändigt för att den ska kunna fullgöra sina skyldigheter som gemensamt personuppgiftsansvarig. |
| --- | --- |

(11)

CPMS behandlar känsliga uppgifter om patienter som lider av sällsynta eller sällan förekommande komplicerade sjukdomar. Dessa uppgifter behandlas enbart i syfte att underlätta diagnos och behandling av patienter, för att de ska kunna föras in i relevanta register eller andra databaser för sällsynta och sällan förekommande sjukdomar som används för forskningsändamål, för kliniska eller hälsorelaterade ändamål och i syfte att kontakta potentiella deltagare i vetenskapliga forskningsinitiativ. Vårdgivare inom de europeiska referensnätverken bör kunna behandla patientuppgifterna i CPMS när de väl har fått patienternas specifika, informerade och fria samtycke om tre möjliga användningsområden av deras uppgifter (medicinsk bedömning av dossiern för att få råd om diagnos och behandling, införande av uppgifter i register över sällsynta sjukdomar eller andra databaser för sällsynta och sällan förekommande komplicerade sjukdomar samt möjlighet för patienterna att bli kontaktade för att delta i ett vetenskapligt forskningsinitiativ). Samtycke bör erhållas separat för vart och ett av dessa tre syften. I detta beslut bör de syften och skyddsåtgärder som ska gälla för behandlingen av sådana uppgifter i CPMS fastställas. Kommissionen bör särskilt tillhandahålla CPMS:s allmänna funktioner för varje nätverk, tillhandahålla och underhålla den säkra it-infrastruktur som krävs för detta ändamål och säkerställa dess tekniska funktion och säkerhet. I linje med principen om uppgiftsminimering bör kommissionen endast behandla personuppgifter som är absolut nödvändiga för att säkerställa CPMS:s administration för varje nätverk och bör därför inte få tillgång till de hälsouppgifter om patienter som utbyts inom de europeiska referensnätverken, såvida det inte är absolut nödvändigt för att den ska kunna fullgöra sina skyldigheter som gemensamt personuppgiftsansvarig.

| (12) | Detta genomförandebeslut bör endast gälla behandling av personuppgifter som äger rum i CPMS, särskilt kontaktuppgifter och hälsouppgifter inom de europeiska referensnätverken. |
| --- | --- |

(12)

Detta genomförandebeslut bör endast gälla behandling av personuppgifter som äger rum i CPMS, särskilt kontaktuppgifter och hälsouppgifter inom de europeiska referensnätverken.

| (13) | Enligt artikel 26 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (5) och artikel 28 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (6) är gemensamma personuppgiftsansvariga skyldiga att på ett öppet sätt fastställa sitt respektive ansvar för att fullgöra sina skyldigheter enligt dessa förordningar. Dessa ger också möjlighet att få detta ansvar fastställt i unionsrätten eller i medlemsstaternas nationella rätt som de personuppgiftsansvariga omfattas av. |
| --- | --- |

(13)

Enligt artikel 26 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (5) och artikel 28 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (6) är gemensamma personuppgiftsansvariga skyldiga att på ett öppet sätt fastställa sitt respektive ansvar för att fullgöra sina skyldigheter enligt dessa förordningar. Dessa ger också möjlighet att få detta ansvar fastställt i unionsrätten eller i medlemsstaternas nationella rätt som de personuppgiftsansvariga omfattas av.

| (14) | Genomförandebeslut 2014/287/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(14)

Genomförandebeslut 2014/287/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

| (15) | Europeiska datatillsynsmannen har hörts i enlighet med artikel 42.1 i förordning (EU) 2018/1725 och avgav ett yttrande den 13 september 2018. |
| --- | --- |

(15)

Europeiska datatillsynsmannen har hörts i enlighet med artikel 42.1 i förordning (EU) 2018/1725 och avgav ett yttrande den 13 september 2018.

| (16) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 16 i direktiv 2011/24/EU. |
| --- | --- |

(16)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 16 i direktiv 2011/24/EU.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandebeslut 2014/287/EU ska ändras på följande sätt:

| 1. | Följande artikel ska införas som artikel 1a:

  ”Artikel 1a
  Definitioner
  I detta beslut gäller följande definitioner:
  a)   
  samordnare för europeiska referensnätverk
  : person som utsetts till nätverkets samordnare av en medlem i ett europeiskt referensnätverk som utsetts till samordnande medlem enligt skäl 3 och artikel 4 i delegerat beslut 2014/286/EU.
  b)   
  nätverkets styrelse
  : organ som ansvarar för styrningen av nätverket och som består av företrädare för varje medlem i nätverket i enlighet med vad som anges i skäl 3 och punkt 1 b ii i bilaga I till delegerat beslut 2014/286/EU.
  c)   
  anknuten partner
  : associerade nationella centrum, samarbetande nationella centrum och nationella samordningscentrum enligt vad som avses i skäl 14 och punkt 7 c i bilaga I till delegerat beslut 2014/286/EU och i styrelsen av medlemsstaters uttalande av den 10 oktober 2017.
  d)   
  gästanvändare
  : vårdgivare som inte är medlem i eller anknuten partner och som, efter godkännande av det europeiska referensnätverkets behöriga samordnare, under en begränsad tid får registrera patienter i CPMS och delta i panelen som har anknytning till den patienten eller delta i en särskild panel som sakkunnig.” |
| --- | --- |

1.

Följande artikel ska införas som artikel 1a:

”Artikel 1a

Definitioner

I detta beslut gäller följande definitioner:

a)   
  samordnare för europeiska referensnätverk
  : person som utsetts till nätverkets samordnare av en medlem i ett europeiskt referensnätverk som utsetts till samordnande medlem enligt skäl 3 och artikel 4 i delegerat beslut 2014/286/EU.

b)   
  nätverkets styrelse
  : organ som ansvarar för styrningen av nätverket och som består av företrädare för varje medlem i nätverket i enlighet med vad som anges i skäl 3 och punkt 1 b ii i bilaga I till delegerat beslut 2014/286/EU.

c)   
  anknuten partner
  : associerade nationella centrum, samarbetande nationella centrum och nationella samordningscentrum enligt vad som avses i skäl 14 och punkt 7 c i bilaga I till delegerat beslut 2014/286/EU och i styrelsen av medlemsstaters uttalande av den 10 oktober 2017.

d)   
  gästanvändare
  : vårdgivare som inte är medlem i eller anknuten partner och som, efter godkännande av det europeiska referensnätverkets behöriga samordnare, under en begränsad tid får registrera patienter i CPMS och delta i panelen som har anknytning till den patienten eller delta i en särskild panel som sakkunnig.”

| 2. | I artikel 8 ska följande punkter läggas till som punkterna 4, 5 och 6:

  ”4.   Om kommissionen kommer fram till att kraven i artikel 8.2 och 8.3 är uppfyllda, ska styrelsen för det nätverk som vårdgivaren önskar bli medlem i avge ett yttrande om ansökan om medlemskap efter en inbördes granskning som nätverket utför på grundval av de kriterier och villkor som anges i punkt 2 i bilaga II till delegerat beslut 2014/286/EU.


  5.   Innan den avger det yttrande som avses i punkt 4 och inom tre månader från det att kommissionen har bekräftat att kraven i artikel 8.2 och 8.3 är uppfyllda ska nätverkets styrelse sända ett utkast till yttrande till den sökande vårdgivaren som får lämna in synpunkter till nätverket inom en månad från mottagandet av utkastet till yttrande. Om nätverkets styrelse inte får några synpunkter på utkastet, ska den inom fyra månader från det att kommissionen bekräftat att kraven i artikel 8.2 och 8.3 är uppfyllda avge ett slutligt yttrande om ansökan om medlemskap.
  Om nätverkets styrelse får synpunkter förlängs tidsfristen för att avge det slutliga yttrandet till fem månader från det att kommissionen bekräftat att kraven i artikel 8.2 och 8.3 är uppfyllda. Om nätverkets styrelse har mottagit synpunkter ska den ändra sitt yttrande och förklara om synpunkterna motiverar en ändring av dess bedömning. Om nätverkets styrelse inte skickar utkastet till yttrande eller inte avger sitt slutliga yttrande inom de ovan fastställda tidsfristerna, betraktas det slutliga yttrandet som positivt.


  6.   Om nätverkets styrelse avger ett negativt yttrande, får styrelsen av medlemsstater, på begäran av etableringsmedlemsstaten, avge ett positivt yttrande efter en förnyad bedömning av ansökan på grundval av de kriterier och villkor som anges i punkt 2 i bilaga II till delegerat beslut 2014/286/EU. Detta positiva yttrande ska bifogas ansökan.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 8 ska följande punkter läggas till som punkterna 4, 5 och 6:

”4.   Om kommissionen kommer fram till att kraven i artikel 8.2 och 8.3 är uppfyllda, ska styrelsen för det nätverk som vårdgivaren önskar bli medlem i avge ett yttrande om ansökan om medlemskap efter en inbördes granskning som nätverket utför på grundval av de kriterier och villkor som anges i punkt 2 i bilaga II till delegerat beslut 2014/286/EU.

5.   Innan den avger det yttrande som avses i punkt 4 och inom tre månader från det att kommissionen har bekräftat att kraven i artikel 8.2 och 8.3 är uppfyllda ska nätverkets styrelse sända ett utkast till yttrande till den sökande vårdgivaren som får lämna in synpunkter till nätverket inom en månad från mottagandet av utkastet till yttrande. Om nätverkets styrelse inte får några synpunkter på utkastet, ska den inom fyra månader från det att kommissionen bekräftat att kraven i artikel 8.2 och 8.3 är uppfyllda avge ett slutligt yttrande om ansökan om medlemskap.

Om nätverkets styrelse får synpunkter förlängs tidsfristen för att avge det slutliga yttrandet till fem månader från det att kommissionen bekräftat att kraven i artikel 8.2 och 8.3 är uppfyllda. Om nätverkets styrelse har mottagit synpunkter ska den ändra sitt yttrande och förklara om synpunkterna motiverar en ändring av dess bedömning. Om nätverkets styrelse inte skickar utkastet till yttrande eller inte avger sitt slutliga yttrande inom de ovan fastställda tidsfristerna, betraktas det slutliga yttrandet som positivt.

6.   Om nätverkets styrelse avger ett negativt yttrande, får styrelsen av medlemsstater, på begäran av etableringsmedlemsstaten, avge ett positivt yttrande efter en förnyad bedömning av ansökan på grundval av de kriterier och villkor som anges i punkt 2 i bilaga II till delegerat beslut 2014/286/EU. Detta positiva yttrande ska bifogas ansökan.”

| 3. | Artikel 9.1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Om ett positivt yttrande avges i enlighet med artikel 8.5 eller 8.6 ska kommissionen utse ett organ som ska bedöma den ansökan om medlemskap som det åtföljer.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 9.1 ska ersättas med följande:

”1.   Om ett positivt yttrande avges i enlighet med artikel 8.5 eller 8.6 ska kommissionen utse ett organ som ska bedöma den ansökan om medlemskap som det åtföljer.”

| 4. | I kapitel IV ska följande artikel införas som artikel 15a:

  ”Artikel 15a
  Utbyte av information och sakkunskap bland medlemsstaterna
  Medlemsstaterna uppmanas att utbyta information och sakkunskap inom styrelsen av medlemsstater för att styra utvecklingen av de europeiska referensnätverken, ge vägledning till nätverken och medlemsstaterna och ge kommissionen råd i frågor som rör inrättandet av nätverken.” |
| --- | --- |

4.

I kapitel IV ska följande artikel införas som artikel 15a:

”Artikel 15a

Utbyte av information och sakkunskap bland medlemsstaterna

Medlemsstaterna uppmanas att utbyta information och sakkunskap inom styrelsen av medlemsstater för att styra utvecklingen av de europeiska referensnätverken, ge vägledning till nätverken och medlemsstaterna och ge kommissionen råd i frågor som rör inrättandet av nätverken.”

| 5. | Följande artikel ska införas som artikel 16a:

  ”Artikel 16a
  Kliniskt patienthanteringssystem

  1.   Härmed inrättas ett kliniskt patienthanteringssystem (nedan kallat CPMS) för elektroniskt utbyte av patienters personuppgifter mellan vårdgivare som är behöriga att få åtkomst till CPMS inom de europeiska referensnätverken.


  2.   CPMS ska bestå av ett säkert it-verktyg som kommissionen tillhandahåller för utbyte och lagring av patientuppgifter och för punktlig kommunikation i realtid om patientfall inom de europeiska referensnätverken.


  3.   Det ska bland annat omfatta en funktion för medicinska bilder, datarapporteringskapacitet, utvalda datamängder och det ska inbegripa skyddsåtgärder för adekvat uppgiftsskydd i enlighet med bilaga I.” |
| --- | --- |

5.

Följande artikel ska införas som artikel 16a:

”Artikel 16a

Kliniskt patienthanteringssystem

1.   Härmed inrättas ett kliniskt patienthanteringssystem (nedan kallat CPMS) för elektroniskt utbyte av patienters personuppgifter mellan vårdgivare som är behöriga att få åtkomst till CPMS inom de europeiska referensnätverken.

2.   CPMS ska bestå av ett säkert it-verktyg som kommissionen tillhandahåller för utbyte och lagring av patientuppgifter och för punktlig kommunikation i realtid om patientfall inom de europeiska referensnätverken.

3.   Det ska bland annat omfatta en funktion för medicinska bilder, datarapporteringskapacitet, utvalda datamängder och det ska inbegripa skyddsåtgärder för adekvat uppgiftsskydd i enlighet med bilaga I.”

| 6. | Följande artikel ska införas som artikel 16b:

  ”Artikel 16b
  Personuppgifter som behandlas i CPMS

  1.   Patienternas personuppgifter, som består av namn, kön, födelsedatum och födelseort samt andra personuppgifter som krävs för diagnos och behandling, ska utbytas och behandlas inom de europeiska referensnätverken uteslutande via CPMS. Denna behandling ska begränsas till att användas i syfte att underlätta samarbete om den medicinska bedömningen av en patientjournal när det gäller diagnos och behandling, att föra in uppgifter i register eller andra databaser för sällsynta och sällan förekommande komplicerade sjukdomar, som används för vetenskapliga, kliniska eller hälsorelaterade ändamål och att kontakta potentiella deltagare i vetenskapliga forskningsinitiativ. Behandlingen ska grundas på ett samtycke som erhållits i enlighet med bilaga IV.


  2.   Kommissionen ska betraktas som personuppgiftsansvarig för behandlingen av personuppgifter i samband med förvaltningen av åtkomsträttigheter och ska behandla dessa uppgifter på grundval av ett uttryckligt samtycke från de personer som identifierats av vårdgivarna som användare och som godkänts av det relevanta europeiska referensnätverket i den utsträckning det är nödvändigt för att säkerställa att






  a) | dessa personer får åtkomsträttigheter, |
| --- | --- | --- |

6.

Följande artikel ska införas som artikel 16b:

”Artikel 16b

Personuppgifter som behandlas i CPMS

1.   Patienternas personuppgifter, som består av namn, kön, födelsedatum och födelseort samt andra personuppgifter som krävs för diagnos och behandling, ska utbytas och behandlas inom de europeiska referensnätverken uteslutande via CPMS. Denna behandling ska begränsas till att användas i syfte att underlätta samarbete om den medicinska bedömningen av en patientjournal när det gäller diagnos och behandling, att föra in uppgifter i register eller andra databaser för sällsynta och sällan förekommande komplicerade sjukdomar, som används för vetenskapliga, kliniska eller hälsorelaterade ändamål och att kontakta potentiella deltagare i vetenskapliga forskningsinitiativ. Behandlingen ska grundas på ett samtycke som erhållits i enlighet med bilaga IV.

2.   Kommissionen ska betraktas som personuppgiftsansvarig för behandlingen av personuppgifter i samband med förvaltningen av åtkomsträttigheter och ska behandla dessa uppgifter på grundval av ett uttryckligt samtycke från de personer som identifierats av vårdgivarna som användare och som godkänts av det relevanta europeiska referensnätverket i den utsträckning det är nödvändigt för att säkerställa att

a)

dessa personer får åtkomsträttigheter,

| b) | dessa personer kan utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter och |
| --- | --- |

b)

dessa personer kan utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter och

| c) | den kan fullgöra sina skyldigheter som personuppgiftsansvarig. |
| --- | --- |

c)

den kan fullgöra sina skyldigheter som personuppgiftsansvarig.

3.   Kommissionen ska inte få tillgång till patienternas personuppgifter, såvida det inte är absolut nödvändigt för att den ska kunna fullgöra sina skyldigheter som gemensam personuppgiftsansvarig.

4.   Endast personer som är godkända av europeiska referensnätverk och tillhör de kategorier av personal och andra personer som är knutna till de vårdgivare som är behöriga att få åtkomst till CPMS kan få tillgång till patienternas personuppgifter i CPMS.

5.   Patientens namn samt födelseort och exakt födelsedatum ska krypteras och pseudonymiseras i CPMS. Andra personuppgifter som är nödvändiga för diagnos och behandling ska pseudonymiseras. Användare av CPMS från andra vårdgivare ska endast få tillgång till pseudonymiserade uppgifter när det gäller paneldiskussioner och bedömning av patientjournaler.

6.   Kommissionen ska säkerställa säkerheten vid överföring och lagring av personuppgifter.

7.   De vårdgivare som är behöriga att få åtkomst till CPMS ska radera uppgifter som inte längre behövs. Patienternas personuppgifter får endast bevaras så länge som det är nödvändigt med hänsyn till patientens vård, sjukdomsdiagnos eller i syfte att säkerställa vård inom ett europeiskt referensnätverk för patientens familjmedlemmar. Minst vart femtonde år ska varje vårdgivare som är behörig att få åtkomst till CPMS se över behovet av att behålla de patientuppgifter som vårdgivaren är personuppgiftsansvarig för.

8.   Kommissionen och vårdgivare som är behöriga att få åtkomst till CPMS ska regelbundet pröva, bedöma och utvärdera effektiviteten när det gäller de tekniska och organisatoriska åtgärder som ska säkerställa säkerheten vid behandling av personuppgifter i CPMS.”

| 7. | Följande artikel ska införas som artikel 16c:

  ”Artikel 16c
  Gemensamt personuppgiftsansvar för patienters personuppgifter som behandlas via CPMS

  1.   Alla vårdgivare som behandlar patientuppgifter i CPMS och kommissionen ska vara gemensamma personuppgiftsansvariga för behandlingen av dessa uppgifter i CPMS.


  2.   Vid tillämpningen av punkt 1 ska ansvaret fördelas mellan de gemensamt personuppgiftsansvariga i enlighet med bilaga III.


  3.   Varje gemensamt personuppgiftsansvarig ska följa relevant unionslagstiftning och nationell lagstiftning som respektive personuppgiftsansvarig omfattas av.” |
| --- | --- |

7.

Följande artikel ska införas som artikel 16c:

”Artikel 16c

Gemensamt personuppgiftsansvar för patienters personuppgifter som behandlas via CPMS

1.   Alla vårdgivare som behandlar patientuppgifter i CPMS och kommissionen ska vara gemensamma personuppgiftsansvariga för behandlingen av dessa uppgifter i CPMS.

2.   Vid tillämpningen av punkt 1 ska ansvaret fördelas mellan de gemensamt personuppgiftsansvariga i enlighet med bilaga III.

3.   Varje gemensamt personuppgiftsansvarig ska följa relevant unionslagstiftning och nationell lagstiftning som respektive personuppgiftsansvarig omfattas av.”

| 8. | En ny bilaga, vars text återfinns i bilaga I till det här beslutet, ska läggas till som bilaga III. |
| --- | --- |

8.

En ny bilaga, vars text återfinns i bilaga I till det här beslutet, ska läggas till som bilaga III.

| 9. | En ny bilaga, vars text återfinns i bilaga II till det här beslutet, ska läggas till som bilaga IV. |
| --- | --- |

9.

En ny bilaga, vars text återfinns i bilaga II till det här beslutet, ska läggas till som bilaga IV.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 26 juli 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 88, 4.4.2011, s. 45.

1

(2)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/287/EU av den 10 mars 2014 om fastställande av kriterier för etablering och utvärdering av europeiska referensnätverk och deras medlemmar samt för att underlätta utbyte av information och sakkunskap om etablering och utvärdering av sådana nätverk (EUT L 147, 17.5.2014, s. 79).

2

(3)  Kommissionens delegerade beslut 2014/286/EU av den 10 mars 2014 om fastställande av kriterier och villkor som europeiska referensnätverk och vårdgivare som vill gå med i ett europeiskt referensnätverk måste uppfylla (EUT L 147, 17.5.2014, s. 71)

3

(4)  Såsom avses i skäl 14 och punkt 7 led c i bilaga I till delegerat beslut 2014/286/EU och i uttalandet från styrelsen av medlemmar av den 10 oktober 2017, som finns tillgängligt på https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/ern/docs/boms_affiliated_partners_en.pdf

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

6

---

BILAGA I

”BILAGA III

FÖRDELNING AV ANSVAR MELLAN DE GEMENSAMT PERSONUPPGIFTSANSVARIGA

| 1. | Kommissionen ska ansvara för att






  i) | inrätta, driva och förvalta CPMS, |
| --- | --- | --- |

1.

i)

inrätta, driva och förvalta CPMS,

| ii) | vid behov tillhandahålla tekniska hjälpmedel till vårdgivare för att ge möjlighet till patienter att utöva sina rättigheter via CPMS i enlighet med förordning (EU) 2018/1725 och besvara och behandla förfrågningar från de registrerade när så krävs enligt gällande lagstiftning, |
| --- | --- |

ii)

vid behov tillhandahålla tekniska hjälpmedel till vårdgivare för att ge möjlighet till patienter att utöva sina rättigheter via CPMS i enlighet med förordning (EU) 2018/1725 och besvara och behandla förfrågningar från de registrerade när så krävs enligt gällande lagstiftning,

| iii) | säkerställa att CPMS uppfyller de krav som gäller för kommissionens kommunikations- och informationssystem (1), |
| --- | --- |

iii)

säkerställa att CPMS uppfyller de krav som gäller för kommissionens kommunikations- och informationssystem (1),

| iv) | fastställa och genomföra de tekniska hjälpmedel som ska göra det möjligt för patienter att utöva sina rättigheter i enlighet med förordning (EU) 2018/1725, |
| --- | --- |

iv)

fastställa och genomföra de tekniska hjälpmedel som ska göra det möjligt för patienter att utöva sina rättigheter i enlighet med förordning (EU) 2018/1725,

| v) | informera vårdgivarna om eventuella personuppgiftsincidenter inom CPMS, |
| --- | --- |

v)

informera vårdgivarna om eventuella personuppgiftsincidenter inom CPMS,

| vi) | exportera personuppgifter från CPMS om behandlaren av personuppgifter ändras, |
| --- | --- |

vi)

exportera personuppgifter från CPMS om behandlaren av personuppgifter ändras,

| vii) | fastställa de kategorier av personal och andra personer som får beviljas åtkomst till CPMS och som är knutna till vårdgivare som är behöriga att få åtkomst till CPMS, |
| --- | --- |

vii)

fastställa de kategorier av personal och andra personer som får beviljas åtkomst till CPMS och som är knutna till vårdgivare som är behöriga att få åtkomst till CPMS,

| viii) | säkerställa att patientens namn och födelseort (om det inte är nödvändigt för diagnos och behandling) och exakt födelsedatum är krypterade och pseudonymiserade och att andra personuppgifter som krävs för diagnos och behandling är pseudonymiserade i CPMS, |
| --- | --- |

viii)

säkerställa att patientens namn och födelseort (om det inte är nödvändigt för diagnos och behandling) och exakt födelsedatum är krypterade och pseudonymiserade och att andra personuppgifter som krävs för diagnos och behandling är pseudonymiserade i CPMS,

| ix) | införa tillräckliga skyddsåtgärder för att säkerställa säkerheten och sekretessen för patienters personuppgifter som behandlas via CPMS. |
| --- | --- |

ix)

införa tillräckliga skyddsåtgärder för att säkerställa säkerheten och sekretessen för patienters personuppgifter som behandlas via CPMS.

| 2. | Varje vårdgivare som är behörig att få åtkomst till CPMS ska ansvara för att






  i) | välja ut de patienter vars personuppgifter ska behandlas via CPMS, |
| --- | --- | --- |

2.

i)

välja ut de patienter vars personuppgifter ska behandlas via CPMS,

| ii) | samla in och bevara uttryckliga, informerade, frivilliga och specifika samtycken från de patienter vars uppgifter behandlas via CPMS i enlighet med de obligatoriska minimikrav för samtyckesformuläret som anges i bilaga IV, |
| --- | --- |

ii)

samla in och bevara uttryckliga, informerade, frivilliga och specifika samtycken från de patienter vars uppgifter behandlas via CPMS i enlighet med de obligatoriska minimikrav för samtyckesformuläret som anges i bilaga IV,

| iii) | fungera som kontaktpunkt för sina patienter, även när de utövar sina rättigheter, svara på förfrågningar från patienter eller deras företrädare och säkerställa att patienter vars uppgifter behandlas via CPMS kan utöva sina rättigheter i enlighet med dataskyddslagstiftningen, vid behov med hjälp av de tekniska hjälpmedel som kommissionen tillhandahåller i enlighet med punkt 1 ii, |
| --- | --- |

iii)

fungera som kontaktpunkt för sina patienter, även när de utövar sina rättigheter, svara på förfrågningar från patienter eller deras företrädare och säkerställa att patienter vars uppgifter behandlas via CPMS kan utöva sina rättigheter i enlighet med dataskyddslagstiftningen, vid behov med hjälp av de tekniska hjälpmedel som kommissionen tillhandahåller i enlighet med punkt 1 ii,

| iv) | minst vart femtonde år se över behovet av att behandla specifika patienters personuppgifter via CPMS, |
| --- | --- |

iv)

minst vart femtonde år se över behovet av att behandla specifika patienters personuppgifter via CPMS,

| v) | säkerställa säkerhet och sekretess vid all behandling av patienters personuppgifter utanför CPMS som utförs av den vårdgivaren, om sådana uppgifter behandlas med avseende på eller i samband med behandling av patienters personuppgifter via CPMS, |
| --- | --- |

v)

säkerställa säkerhet och sekretess vid all behandling av patienters personuppgifter utanför CPMS som utförs av den vårdgivaren, om sådana uppgifter behandlas med avseende på eller i samband med behandling av patienters personuppgifter via CPMS,

| vi) | informera kommissionen, de behöriga tillsynsmyndigheterna och, om så krävs, patienterna om eventuella personuppgiftsincidenter med avseende på patientuppgifter som behandlas via CPMS, i enlighet med artiklarna 33 och 34 i förordning (EU) 2016/679 eller på begäran av kommissionen, |
| --- | --- |

vi)

informera kommissionen, de behöriga tillsynsmyndigheterna och, om så krävs, patienterna om eventuella personuppgiftsincidenter med avseende på patientuppgifter som behandlas via CPMS, i enlighet med artiklarna 33 och 34 i förordning (EU) 2016/679 eller på begäran av kommissionen,

| vii) | i enlighet med de kriterier för åtkomst som avses i punkt 1 vii i denna bilaga, identifiera personal och andra personer som är knutna till dem, som ska beviljas åtkomst till patienternas personuppgifter i CPMS och meddela kommissionen detta, |
| --- | --- |

vii)

i enlighet med de kriterier för åtkomst som avses i punkt 1 vii i denna bilaga, identifiera personal och andra personer som är knutna till dem, som ska beviljas åtkomst till patienternas personuppgifter i CPMS och meddela kommissionen detta,

| viii) | säkerställa att deras personal och andra personer som är knutna till dem och som har åtkomst till patienters personuppgifter i CPMS får lämplig utbildning för att säkerställa att de utför sina uppgifter i enlighet med de regler som gäller för skydd av personuppgifter och omfattas av tystnadsplikt i enlighet med artikel 9.3 i förordning (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

viii)

säkerställa att deras personal och andra personer som är knutna till dem och som har åtkomst till patienters personuppgifter i CPMS får lämplig utbildning för att säkerställa att de utför sina uppgifter i enlighet med de regler som gäller för skydd av personuppgifter och omfattas av tystnadsplikt i enlighet med artikel 9.3 i förordning (EU) 2016/679.

---

(1)  Kommissionens beslut (EU, Euratom) 2017/46 av den 10 januari 2017 om säkerheten i Europeiska kommissionens kommunikations- och informationssystem (EUT L 6, 11.1.2017, s. 40) och kommissionens beslut av den 13 december 2017 om tillämpningsföreskrifter för artiklarna 3, 5, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 14 och 15 i beslut (EU, Euratom) 2017/46 om säkerheten i kommissionens kommunikations- och informationssystem (C(2017) 8841 final).

1

---

BILAGA II

”BILAGA IV

Obligatoriska minimikrav för samtyckesformulär som ska tillhandahållas av vårdgivare som är behöriga att få åtkomst till CPMS

| 1. | Samtyckesformuläret ska innehålla en beskrivning av den rättsliga grunden för och lagenligheten i behandling, koncept och ändamål för de europeiska referensnätverk som inrättats genom direktiv 2011/24/EU om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård. Formuläret ska innehålla information om den specifika behandlingen och den registrerades respektive rättigheter i enlighet med tillämplig dataskyddslagstiftning. Formuläret ska innehålla en förklaring om att nätverk består av medlemmar som är högt specialiserade vårdgivare, i syfte att göra det möjligt för hälso- och sjukvårdspersonal att samarbeta för att stödja patienter med sällsynta eller sällan förekommande komplicerade sjukdomar eller tillstånd som kräver mycket specialiserad hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

1.

| 2. | I samtyckesformuläret ska man begära patientens uttryckliga samtycke till att dennes personuppgifter utbyts med ett eller flera europeiska referensnätverk, med det enda syftet att förbättra vederbörandes åtkomst till diagnos och behandling och tillhandahållande av hälso- och sjukvård av hög kvalitet. I detta syfte ska formuläret innehålla en förklaring om följande:






  a) | Om samtycket ges kommer patienternas personuppgifter att behandlas av vårdgivare som är behöriga att få åtkomst till CPMS under förutsättning att följande villkor uppfylls:






  i) | Patientens namn samt födelseort och exakt födelsedatum kommer inte att ingå i de uppgifter som utbyts. Patientens identifieringsuppgifter kommer att ersättas av en unik identifikationskod som hindrar att patienten kan identifieras av någon annan än vårdgivaren (pseudonymisering). |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

Om samtycket ges kommer patienternas personuppgifter att behandlas av vårdgivare som är behöriga att få åtkomst till CPMS under förutsättning att följande villkor uppfylls:

i)

Patientens namn samt födelseort och exakt födelsedatum kommer inte att ingå i de uppgifter som utbyts. Patientens identifieringsuppgifter kommer att ersättas av en unik identifikationskod som hindrar att patienten kan identifieras av någon annan än vårdgivaren (pseudonymisering).

| ii) | Endast uppgifter som är relevanta för diagnos och behandling kommer att utbytas. Detta kan omfatta födelseregion och hemort, kön, födelseår, födelsemånad, medicinska bilder, laboratorierapporter samt uppgifter om biologiska prover. Det får också innehålla brev och rapporter från annan hälso- och sjukvårdspersonal som tidigare gett patienten vård. |
| --- | --- |

ii)

Endast uppgifter som är relevanta för diagnos och behandling kommer att utbytas. Detta kan omfatta födelseregion och hemort, kön, födelseår, födelsemånad, medicinska bilder, laboratorierapporter samt uppgifter om biologiska prover. Det får också innehålla brev och rapporter från annan hälso- och sjukvårdspersonal som tidigare gett patienten vård.

| iii) | Patientuppgifter kommer att utbyts genom det kliniska patienthanteringssystemet (nedan kallat CPMS), som är ett säkert elektroniskt informationssystem. |
| --- | --- |

iii)

Patientuppgifter kommer att utbyts genom det kliniska patienthanteringssystemet (nedan kallat CPMS), som är ett säkert elektroniskt informationssystem.

| iv) | Endast hälso- och sjukvårdspersonal och andra personer som är knutna till sådana vårdgivare som omfattas av tystnadsplikt och som har rätt att få åtkomst till patientuppgifter i nätverken kommer att få åtkomst till patientuppgifter. |
| --- | --- |

iv)

Endast hälso- och sjukvårdspersonal och andra personer som är knutna till sådana vårdgivare som omfattas av tystnadsplikt och som har rätt att få åtkomst till patientuppgifter i nätverken kommer att få åtkomst till patientuppgifter.

| v) | Hälso- och sjukvårdspersonal och andra personer som är knutna till sådana vårdgivare som har rätt att få åtkomst till patientuppgifter får ställa frågor i CPMS och ta fram rapporter i syfte att identifiera liknande patientfall. |
| --- | --- |

v)

Hälso- och sjukvårdspersonal och andra personer som är knutna till sådana vårdgivare som har rätt att få åtkomst till patientuppgifter får ställa frågor i CPMS och ta fram rapporter i syfte att identifiera liknande patientfall.

| b) | Om samtycke inte ges kommer det inte på något sätt att påverka patientens vård av den berörda vårdgivaren. |
| --- | --- |

b)

Om samtycke inte ges kommer det inte på något sätt att påverka patientens vård av den berörda vårdgivaren.

| 3. | I samtyckesformuläret får man också begära ytterligare samtycke från patienten till att dennes uppgifter förs in i register eller andra databaser för sällsynta och sällan förekommande komplicerade sjukdomar, vilka används för vetenskapliga, kliniska eller hälsorelaterade ändamål. Om samtycke begärs för detta ändamål ska samtyckesformuläret innehålla en beskrivning av konceptet och syftet med register eller databaser över sällsynta sjukdomar och en förklaring av följande:






  a) | om samtycke ges kommer patientens personuppgifter att behandlas av vårdgivare som är behöriga att få åtkomst till CPMS under förutsättning att följande villkor uppfylls:






  i) | Endast relevanta data om patientens medicinska tillstånd kommer att utbytas. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

om samtycke ges kommer patientens personuppgifter att behandlas av vårdgivare som är behöriga att få åtkomst till CPMS under förutsättning att följande villkor uppfylls:

i)

Endast relevanta data om patientens medicinska tillstånd kommer att utbytas.

| ii) | Hälso- och sjukvårdspersonal och andra personer som är knutna till sådana vårdgivare som har rätt att få åtkomst till patientuppgifter får ställa frågor i CPMS och ta fram rapporter i syfte att identifiera liknande patientfall. |
| --- | --- |

ii)

Hälso- och sjukvårdspersonal och andra personer som är knutna till sådana vårdgivare som har rätt att få åtkomst till patientuppgifter får ställa frågor i CPMS och ta fram rapporter i syfte att identifiera liknande patientfall.

| b) | Om samtycke inte ges kommer det inte på något sätt att påverka vare sig den vård som den berörda vårdgivaren ger patienten eller det faktum att nätverket ger råd om diagnoser och behandling på begäran av patienten. |
| --- | --- |

b)

Om samtycke inte ges kommer det inte på något sätt att påverka vare sig den vård som den berörda vårdgivaren ger patienten eller det faktum att nätverket ger råd om diagnoser och behandling på begäran av patienten.

| 4. | I samtyckesformuläret får man också begära att patienten ger sitt ytterligare samtycke till att bli kontaktad av en nätverksmedlem som anser att patienten skulle kunna vara lämplig för ett vetenskapligt forskningsinitiativ, ett specifikt vetenskapligt forskningsprojekt eller delar av ett vetenskapligt forskningsprojekt. Om samtycke begärs för detta ändamål ska det i samtyckesformuläret ges en förklaring om att i detta skede samtycka till att bli kontaktad för vetenskapliga forskningsändamål inte innebär att patientens samtycke ges för användning av patientens uppgifter för ett specifikt vetenskapligt forskningsinitiativ, och det innebär inte heller att patienten under alla omständigheter kommer att kontaktas i samband med eller att patienten kommer att ingå i ett specifikt vetenskapligt forskningsprojekt och att






  a) | om samtycke ges kommer patientens personuppgifter att behandlas av vårdgivare som är behöriga att få åtkomst till CPMS under förutsättning att följande villkor uppfylls:






  i) | Hälso- och sjukvårdspersonal och andra personer som är knutna till sådana vårdgivare som har rätt att få åtkomst till patientuppgifter får ställa frågor i CPMS och ta fram rapporter i syfte att hitta patienter som är lämpliga för vetenskaplig forskning. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

a)

om samtycke ges kommer patientens personuppgifter att behandlas av vårdgivare som är behöriga att få åtkomst till CPMS under förutsättning att följande villkor uppfylls:

i)

Hälso- och sjukvårdspersonal och andra personer som är knutna till sådana vårdgivare som har rätt att få åtkomst till patientuppgifter får ställa frågor i CPMS och ta fram rapporter i syfte att hitta patienter som är lämpliga för vetenskaplig forskning.

| ii) | Om patienten lider av en sjukdom eller ett tillstånd som är relevant för ett specifikt vetenskapligt forskningsprojekt, får patienten kontaktas för detta specifika forskningsprojekt för att erhålla patientens samtycke till att dennes uppgifter används för det vetenskapliga forskningsprojektet. |
| --- | --- |

ii)

Om patienten lider av en sjukdom eller ett tillstånd som är relevant för ett specifikt vetenskapligt forskningsprojekt, får patienten kontaktas för detta specifika forskningsprojekt för att erhålla patientens samtycke till att dennes uppgifter används för det vetenskapliga forskningsprojektet.

| b) | Om samtycke inte ges kommer det inte på något sätt att påverka vare sig den vård som den berörda vårdgivaren ger patienten eller det faktum att nätverket ger råd om diagnoser och behandling på begäran av patienten. |
| --- | --- |

b)

Om samtycke inte ges kommer det inte på något sätt att påverka vare sig den vård som den berörda vårdgivaren ger patienten eller det faktum att nätverket ger råd om diagnoser och behandling på begäran av patienten.

| 5. | Samtyckesformuläret ska innehålla en förklaring av patientens rättigheter i fråga om dennes respektive samtycke till utbyte av personuppgifter och särskilt tillhandahålla information om att patienten






  a) | har rätt att ge eller dra tillbaka ett samtycke och detta kommer inte att påverka den vård denne får, |
| --- | --- | --- |

5.

a)

har rätt att ge eller dra tillbaka ett samtycke och detta kommer inte att påverka den vård denne får,

| b) | kan dra tillbaka sitt tidigare samtycke när som helst, |
| --- | --- |

b)

kan dra tillbaka sitt tidigare samtycke när som helst,

| c) | har rätt att få veta vilka uppgifter som utbyts i ett nätverk och att få åtkomst till uppgifter om sig och att begära rättelse av eventuella fel, |
| --- | --- |

c)

har rätt att få veta vilka uppgifter som utbyts i ett nätverk och att få åtkomst till uppgifter om sig och att begära rättelse av eventuella fel,

| d) | kan begära att dennes personuppgifter spärras eller raderas och har rätt till dataportabilitet. |
| --- | --- |

d)

kan begära att dennes personuppgifter spärras eller raderas och har rätt till dataportabilitet.

| 6. | Samtyckesformuläret ska innehålla information till patienten om att vårdgivaren kommer att bevara personuppgifterna endast så länge som krävs för de syften som patienten har gett sitt samtycke till, med en översyn av nödvändigheten av att lagra en specifik patients personuppgifter i CPMS minst vart femtonde år. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Samtyckesformuläret ska innehålla information till patienten om de personuppgiftsansvarigas identitet och kontaktuppgifter, med en tydlig angivelse av att kontaktpunkten för utövande av patientens rättigheter är den specifika vårdgivare som är behörig att få åtkomst till CPMS, uppgifter om dataskyddsombudens kontaktuppgifter och, i förekommande fall, om tillgängliga rättsmedel som rör uppgiftsskydd, och lämna kontaktuppgifter för den nationella dataskyddsmyndigheten. |
| --- | --- |

7.

| 8. | I samtyckesformuläret ska varje enskilt samtycke registreras separat för var och en av de tre olika formerna av utbyte av uppgifter på ett specifikt, uttryckligt och otvetydigt sätt enligt följande:






  a) | Samtycket måste framgå genom en entydig affirmativ handling, t.ex. genom att en ruta ska kryssas i och formuläret undertecknas. |
| --- | --- | --- |

8.

a)

Samtycket måste framgå genom en entydig affirmativ handling, t.ex. genom att en ruta ska kryssas i och formuläret undertecknas.

| b) | Båda alternativen (att ge eller vägra samtycke) ska ingå. |
| --- | --- |

b)

Båda alternativen (att ge eller vägra samtycke) ska ingå.

---

| 29.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 200/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 200/44

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2019/1270

av den 26 juli 2019

om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater

[delgivet med nr C(2019) 5737]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom unionen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4,

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (3), särskilt artikel 4.3, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater där fall av sjukdomen har bekräftats hos tamsvin eller viltlevande svin (nedan kallade de berörda medlemsstaterna). I delarna I–IV i bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i de berörda medlemsstaterna uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU har ändrats flera gånger med beaktande av förändringar i den epidemiologiska situationen i unionen vad gäller afrikansk svinpest som bör återspeglas i den bilagan. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ändrades senast genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1247 (5) till följd av fall av afrikansk svinpest i Polen, Bulgarien och Litauen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater där fall av sjukdomen har bekräftats hos tamsvin eller viltlevande svin (nedan kallade de berörda medlemsstaterna). I delarna I–IV i bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i de berörda medlemsstaterna uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU har ändrats flera gånger med beaktande av förändringar i den epidemiologiska situationen i unionen vad gäller afrikansk svinpest som bör återspeglas i den bilagan. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ändrades senast genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1247 (5) till följd av fall av afrikansk svinpest i Polen, Bulgarien och Litauen.

| (2) | Sedan genomförandebeslut (EU) 2019/1247 antogs har ytterligare fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin och tamsvin konstaterats i Bulgarien, Polen och Litauen, vilket också måste återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(2)

Sedan genomförandebeslut (EU) 2019/1247 antogs har ytterligare fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin och tamsvin konstaterats i Bulgarien, Polen och Litauen, vilket också måste återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (3) | I juli 2019 konstaterades ett utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i förvaltningsdistriktet Ruse i Bulgarien, i ett område som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Detta utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Detta område i Bulgarien som drabbats av afrikansk svinpest bör därför förtecknas i del III i stället för i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(3)

I juli 2019 konstaterades ett utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i förvaltningsdistriktet Ruse i Bulgarien, i ett område som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Detta utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Detta område i Bulgarien som drabbats av afrikansk svinpest bör därför förtecknas i del III i stället för i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (4) | I juli 2019 konstaterades ett fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin i förvaltningsdistriktet Silistra i Bulgarien i ett område som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Detta fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Detta område i Bulgarien som drabbats av afrikansk svinpest bör därför förtecknas i del II i stället för i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(4)

I juli 2019 konstaterades ett fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin i förvaltningsdistriktet Silistra i Bulgarien i ett område som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Detta fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Detta område i Bulgarien som drabbats av afrikansk svinpest bör därför förtecknas i del II i stället för i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (5) | I juli 2019 konstaterades tre utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i förvaltningsdistrikten lubartowski, ciechanowski och sokołowski i Polen, i områden som för närvarande förtecknas i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Dessa utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Dessa områden i Polen som drabbats av afrikansk svinpest bör därför förtecknas i del III i stället för i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(5)

I juli 2019 konstaterades tre utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i förvaltningsdistrikten lubartowski, ciechanowski och sokołowski i Polen, i områden som för närvarande förtecknas i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Dessa utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Dessa områden i Polen som drabbats av afrikansk svinpest bör därför förtecknas i del III i stället för i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (6) | I juli 2019 konstaterades ett utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i förvaltningsdistriktet Alytus i Litauen, i ett område som för närvarande förtecknas i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Detta utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Detta område i Litauen som drabbats av afrikansk svinpest bör därför förtecknas i del III i stället för i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(6)

I juli 2019 konstaterades ett utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i förvaltningsdistriktet Alytus i Litauen, i ett område som för närvarande förtecknas i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Detta utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Detta område i Litauen som drabbats av afrikansk svinpest bör därför förtecknas i del III i stället för i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (7) | För att beakta den senaste epidemiologiska utvecklingen av afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora högriskområden avgränsas i Bulgarien, Polen och Litauen och tas med i förteckningarna i delarna I, II och III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

För att beakta den senaste epidemiologiska utvecklingen av afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora högriskområden avgränsas i Bulgarien, Polen och Litauen och tas med i förteckningarna i delarna I, II och III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 26 juli 2019.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU av den 9 oktober 2014 om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater och om upphävande av genomförandebeslut 2014/178/EU (EUT L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

(5)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1247 av den 19 juli 2019 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater (EUT L 194, 22.7.2019, s. 27).

5

---

BILAGA

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ska ersättas med följande:

”BILAGA

DEL I

1.   Belgien

Följande områden i Belgien:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | Rue Mersinhat, |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat,

| — | La N818 jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N818 jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| — | La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- | --- |

—

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| — | La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- | --- |

—

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| — | Le Routeux, |
| --- | --- |

—

Le Routeux,

| — | Rue d'Orgéo, |
| --- | --- |

—

Rue d'Orgéo,

| — | Rue de la Vierre, |
| --- | --- |

—

Rue de la Vierre,

| — | Rue du Bout-d'en-Bas, |
| --- | --- |

—

Rue du Bout-d'en-Bas,

| — | Rue Sous l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue Sous l'Eglise,

| — | Rue Notre-Dame, |
| --- | --- |

—

Rue Notre-Dame,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| — | La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- | --- |

—

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| — | La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| — | N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois, |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois,

| — | Rue Du Pierroy, |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy,

| — | Rue Saint-Orban, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban,

| — | Rue Saint-Aubain, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain,

| — | Rue des Cottages, |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages,

| — | Rue de Relune, |
| --- | --- |

—

Rue de Relune,

| — | Rue de Rulune, |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune,

| — | Route de l'Ermitage, |
| --- | --- |

—

Route de l'Ermitage,

| — | N87: Route de Habay, |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay,

| — | Chemin des Ecoliers, |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers,

| — | Le Routy, |
| --- | --- |

—

Le Routy,

| — | Rue Burgknapp, |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp,

| — | Rue de la Halte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | Rue de l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Eglise,

| — | Rue du Marquisat, |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat,

| — | Rue de la Carrière, |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière,

| — | Rue de la Lorraine, |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine,

| — | Rue du Beynert, |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | Rue du Tram, |
| --- | --- |

—

Rue du Tram,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| — | Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange,

| — | La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet,

| — | Rue du Fet, |
| --- | --- |

—

Rue du Fet,

| — | Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères,

| — | Rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue des Bruyères,

| — | Rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

Rue de Neufchâteau,

| — | Rue de la Motte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Motte,

| — | La N894 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgarien

Följande områden i Bulgarien:

| the whole region of Yambol, |
| --- |

the whole region of Yambol,

| the whole region of Sliven, |
| --- |

the whole region of Sliven,

| the whole region of Vidin, |
| --- |

the whole region of Vidin,

| in the region of Sofia District:





  the whole municipality of Dragoman, |
| --- |

in the region of Sofia District:

the whole municipality of Dragoman,

| the whole municipality of Svoge, |
| --- |

the whole municipality of Svoge,

| the whole municipality of Botevgrad, |
| --- |

the whole municipality of Botevgrad,

| the whole municipality of Etropole, |
| --- |

the whole municipality of Etropole,

| the whole region of Lovech excluding the areas in Part III, |
| --- |

the whole region of Lovech excluding the areas in Part III,

| the whole region of Burgas excluding the areas in Part III. |
| --- |

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III.

3.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

4.   Ungern

Följande områden i Ungern:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350 kódszámúvadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350 kódszámúvadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és 755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és 755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660 és 855850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660 és 855850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Aizputes novada Cīravas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa 1192, Lažas pagasta daļa uz ziemeļrietumiem no autoceļa 1199 un uz ziemeļiem no Padures autoceļa, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Cīravas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa 1192, Lažas pagasta daļa uz ziemeļrietumiem no autoceļa 1199 un uz ziemeļiem no Padures autoceļa,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Durbes novada Dunalkas pagasta daļa uz rietumiem no autoceļiem P112, 1193 un 1192, un Tadaiķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Dunalkas pagasta daļa uz rietumiem no autoceļiem P112, 1193 un 1192, un Tadaiķu pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novads, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novads, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

6.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

7.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Ruciane – Nida w powiecie piskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Ruciane – Nida w powiecie piskim,

| część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- |

część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gminy Dźwierzuty, Pasym, Rozogi i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Pasym, Rozogi i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na zachódod zachodniej granicy powiatu miejskiego Elbląg i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na zachódod zachodniej granicy powiatu miejskiego Elbląg i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| gminy Gietrzwałd, Purda, Stawiguda, Jonkowo, Świątki i miasto Olsztyn w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Gietrzwałd, Purda, Stawiguda, Jonkowo, Świątki i miasto Olsztyn w powiecie olsztyńskim,

| gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat zambrowski, |
| --- |

powiat zambrowski,

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat płocki, |
| --- |

powiat płocki,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| powiat żuromiński, |
| --- |

powiat żuromiński,

| gminy Andrzejewo, Boguty – Pianki, Brok, Małkinia Górna, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Zaręby Kościelne i Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Andrzejewo, Boguty – Pianki, Brok, Małkinia Górna, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Zaręby Kościelne i Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim,

| gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, Radzanów, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wieczfnia Kościelna, Wiśniewo i część gminy Strzegowo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, Radzanów, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wieczfnia Kościelna, Wiśniewo i część gminy Strzegowo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówkai Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówkai Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i Radzanów w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i Radzanów w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim, |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim,

| gmina Janowiec i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gmina Janowiec i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Konopnica, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Konopnica, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim,

| gminy Adamów, Miączyn, Radecznica, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Sułów, Szczebrzeszyn, Zamość, Zwierzyniec i Radecznica w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Adamów, Miączyn, Radecznica, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Sułów, Szczebrzeszyn, Zamość, Zwierzyniec i Radecznica w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| gmina Żółkiewka w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Żółkiewka w powiecie krasnostawskim,

| gminy Krynice, Rachanie i Tarnawatka w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Krynice, Rachanie i Tarnawatka w powiecie tomaszowskim,

| gminy Aleksandrów, Józefów, Łukowa, Obsza, Tereszpol, Turobin, Frampol, Goraj w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Aleksandrów, Józefów, Łukowa, Obsza, Tereszpol, Turobin, Frampol, Goraj w powiecie biłgorajskim,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim,

| gminy Modliborzyce, Potok Wielki, Chrzanów i Batorz w powiecie janowskim; |
| --- |

gminy Modliborzyce, Potok Wielki, Chrzanów i Batorz w powiecie janowskim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików, Wielki Oczy i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików, Wielki Oczy i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim,

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim; |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim;

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim,

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

8.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Iași cu restul comunelor care nu sunt incluse in partea II, |
| --- | --- |

—

Județul Iași cu restul comunelor care nu sunt incluse in partea II,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Garla Mare, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Garla Mare,

| — | Hinova, |
| --- | --- |

—

Hinova,

| — | Burila Mare, |
| --- | --- |

—

Burila Mare,

| — | Gruia, |
| --- | --- |

—

Gruia,

| — | Pristol, |
| --- | --- |

—

Pristol,

| — | Dubova, |
| --- | --- |

—

Dubova,

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin, |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin,

| — | Eselnița, |
| --- | --- |

—

Eselnița,

| — | Salcia, |
| --- | --- |

—

Salcia,

| — | Devesel, |
| --- | --- |

—

Devesel,

| — | Svinița, |
| --- | --- |

—

Svinița,

| — | Gogoșu, |
| --- | --- |

—

Gogoșu,

| — | Simian, |
| --- | --- |

—

Simian,

| — | Orșova, |
| --- | --- |

—

Orșova,

| — | Obârșia Closani, |
| --- | --- |

—

Obârșia Closani,

| — | Baia de Aramă, |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă,

| — | Bala, |
| --- | --- |

—

Bala,

| — | Florești, |
| --- | --- |

—

Florești,

| — | Broșteni, |
| --- | --- |

—

Broșteni,

| — | Corcova, |
| --- | --- |

—

Corcova,

| — | Isverna, |
| --- | --- |

—

Isverna,

| — | Balta, |
| --- | --- |

—

Balta,

| — | Podeni, |
| --- | --- |

—

Podeni,

| — | Cireșu, |
| --- | --- |

—

Cireșu,

| — | Ilovița, |
| --- | --- |

—

Ilovița,

| — | Ponoarele, |
| --- | --- |

—

Ponoarele,

| — | Ilovăț, |
| --- | --- |

—

Ilovăț,

| — | Patulele, |
| --- | --- |

—

Patulele,

| — | Jiana, |
| --- | --- |

—

Jiana,

| — | Iyvoru Bârzii, |
| --- | --- |

—

Iyvoru Bârzii,

| — | Malovat, |
| --- | --- |

—

Malovat,

| — | Bălvănești, |
| --- | --- |

—

Bălvănești,

| — | Breznița Ocol, |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol,

| — | Godeanu, |
| --- | --- |

—

Godeanu,

| — | Padina Mare, |
| --- | --- |

—

Padina Mare,

| — | Corlățel, |
| --- | --- |

—

Corlățel,

| — | Vânju Mare, |
| --- | --- |

—

Vânju Mare,

| — | Vânjuleț, |
| --- | --- |

—

Vânjuleț,

| — | Obârșia de Câmp, |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Vladaia, |
| --- | --- |

—

Vladaia,

| — | Punghina, |
| --- | --- |

—

Punghina,

| — | Cujmir, |
| --- | --- |

—

Cujmir,

| — | Oprișor, |
| --- | --- |

—

Oprișor,

| — | Dârvari, |
| --- | --- |

—

Dârvari,

| — | Căzănești, |
| --- | --- |

—

Căzănești,

| — | Husnicioara, |
| --- | --- |

—

Husnicioara,

| — | Poroina Mare, |
| --- | --- |

—

Poroina Mare,

| — | Prunișor, |
| --- | --- |

—

Prunișor,

| — | Tămna, |
| --- | --- |

—

Tămna,

| — | Livezile, |
| --- | --- |

—

Livezile,

| — | Rogova, |
| --- | --- |

—

Rogova,

| — | Voloiac, |
| --- | --- |

—

Voloiac,

| — | Sisești, |
| --- | --- |

—

Sisești,

| — | Sovarna, |
| --- | --- |

—

Sovarna,

| — | Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Bălăcița,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Suceava, |
| --- | --- |

—

Județul Suceava,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin. |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin.

DEL II

1.   Belgien

Följande områden i Belgien:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | La frontière avec la France au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La frontière avec la France au niveau de Florenville,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N894 au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N894 au niveau de Florenville,

| — | La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte,

| — | La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| — | La rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de Neufchâteau,

| — | La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord,

| — | La rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de l'Accord,

| — | La rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La rue du Fet,

| — | La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| — | La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgarien

Följande områden i Bulgarien:

| — | the whole region of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Shumen. |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen.

3.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Ungern

Följande områden i Ungern:

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821,552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821,552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850,900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850,900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasts pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa A9, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasts pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa A9,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novada Durbes pagasta daļa uz dienvidiem no dzelzceļa līnijas Jelgava-Liepāja, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Durbes pagasta daļa uz dienvidiem no dzelzceļa līnijas Jelgava-Liepāja,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios, Raitininkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios, Raitininkų seniūnijos,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė: Akmenynų, Liubavo, Kalvarijos seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 131 ir į pietus nuo kelio Nr. 200 ir Sangrūdos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė: Akmenynų, Liubavo, Kalvarijos seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 131 ir į pietus nuo kelio Nr. 200 ir Sangrūdos seniūnijos,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Batniavos, Čekiškės, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vandžiogalos, Vilkijos ir Vilkijos apylinkių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Batniavos, Čekiškės, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vandžiogalos, Vilkijos ir Vilkijos apylinkių seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Degučių, Mokolų ir Narto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Degučių, Mokolų ir Narto seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos,Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos,Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Sintautų, Slavikų. Sudargo, Žvirgždaičių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 140 ir į pietvakarius nuo kelio Nr. 137 |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Sintautų, Slavikų. Sudargo, Žvirgždaičių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 140 ir į pietvakarius nuo kelio Nr. 137

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė:Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė:Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 oraz na południe i na południowy wschód od granicy powiatu miejskiego Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 oraz na południe i na południowy wschód od granicy powiatu miejskiego Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| gmina Wieliczki w powiecie oleckim, |
| --- |

gmina Wieliczki w powiecie oleckim,

| gminy Orzysz, Biała Piska i Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i Pisz w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Bisztynek w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Bisztynek w powiecie bartoszyckim,

| gminy Kolno, Jeziorany, Barczewo, Biskupiec, Dywity i Dobre Miasto w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Kolno, Jeziorany, Barczewo, Biskupiec, Dywity i Dobre Miasto w powiecie olsztyńskim,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gmina Sorkwity i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim; |
| --- |

gmina Sorkwity i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim;

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Dziadkowice, Grodzisk, Mielnik, Nurzec-Stacja i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Dziadkowice, Grodzisk, Mielnik, Nurzec-Stacja i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| miasto Bielsk Podlaski, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski oraz na północ i północny zachód od granicy miasta Bielsk Podlaski, część gminy Boćki położona na zachód od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

miasto Bielsk Podlaski, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski oraz na północ i północny zachód od granicy miasta Bielsk Podlaski, część gminy Boćki położona na zachód od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok; |
| --- |

powiat miejski Białystok;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Kosów Lacki, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Kosów Lacki, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Grudusk, Opinogóra Górna, Gołymin-Ośrodek i część gminy Glinojeck położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Grudusk, Opinogóra Górna, Gołymin-Ośrodek i część gminy Glinojeck położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim,

| gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| powiat płoński, |
| --- |

powiat płoński,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warkaw powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warkaw powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa; |
| --- |

powiat miejski Warszawa;

| w województwie lubelskim:





  gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim,

| gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim; |
| --- |

gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim;

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Jabłonna, Krzczonów i Garbów w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Jabłonna, Krzczonów i Garbów w powiecie lubelskim,

| gminy Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim,

| gminy Fajsławice i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Fajsławice i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| Łaszczów, Telatyn, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

Łaszczów, Telatyn, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Grabowiec i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Grabowiec i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim,

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim, |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim,

| gmina Horyniec-Zdrój w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

gmina Horyniec-Zdrój w powiecie lubaczowskim.

8.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus,

| — | Comuna Moisei, |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei,

| — | Comuna Borșa, |
| --- | --- |

—

Comuna Borșa,

| — | Comuna Oarța de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos,

| — | Comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus,

| — | Comuna Coroieni, |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni,

| — | Comuna Târgu Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Târgu Lăpuș,

| — | Comuna Vima Mică, |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică,

| — | Comuna Boiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare,

| — | Comuna Valea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului,

| — | Comuna Ulmeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni,

| — | Comuna Băsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești,

| — | Comuna Baia Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Mare,

| — | Comuna Tăuții Magherăuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Magherăuș,

| — | Comuna Cicărlău, |
| --- | --- |

—

Comuna Cicărlău,

| — | Comuna Seini, |
| --- | --- |

—

Comuna Seini,

| — | Comuna Ardusat, |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat,

| — | Comuna Farcasa, |
| --- | --- |

—

Comuna Farcasa,

| — | Comuna Salsig, |
| --- | --- |

—

Comuna Salsig,

| — | Comuna Asuaju de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus,

| — | Comuna Băița de sub Codru, |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru,

| — | Comuna Bicaz, |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz,

| — | Comuna Grosi, |
| --- | --- |

—

Comuna Grosi,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Baia Sprie, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Sprie,

| — | Comuna Sisesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Sisesti,

| — | Comuna Cernesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Cernesti,

| — | Copalnic Mănăstur, |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăstur,

| — | Comuna Dumbrăvița, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița,

| — | Comuna Cupseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Cupseni,

| — | Comuna Șomcuța Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Șomcuța Mare,

| — | Comuna Sacaleșeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Sacaleșeni,

| — | Comuna Remetea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului,

| — | Comuna Mireșu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare,

| — | Comuna Ariniș, |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș,

| — | Județul Bistrița-Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița-Năsăud,

| — | Județul Iași cu următoarele comune:






  — | Bivolari, |
| --- | --- | --- |

—

Județul Iași cu următoarele comune:

—

Bivolari,

| — | Trifești, |
| --- | --- |

—

Trifești,

| — | Probota, |
| --- | --- |

—

Probota,

| — | Movileni, |
| --- | --- |

—

Movileni,

| — | Țigănași, |
| --- | --- |

—

Țigănași,

| — | Popricani, |
| --- | --- |

—

Popricani,

| — | Victoria, |
| --- | --- |

—

Victoria,

| — | Golăești, |
| --- | --- |

—

Golăești,

| — | Aroneanu, |
| --- | --- |

—

Aroneanu,

| — | Iași, |
| --- | --- |

—

Iași,

| — | Rediu, |
| --- | --- |

—

Rediu,

| — | Miroslava, |
| --- | --- |

—

Miroslava,

| — | Bârnova, |
| --- | --- |

—

Bârnova,

| — | Ciurea, |
| --- | --- |

—

Ciurea,

| — | Mogosești, |
| --- | --- |

—

Mogosești,

| — | Grajduri, |
| --- | --- |

—

Grajduri,

| — | Scânteia, |
| --- | --- |

—

Scânteia,

| — | Scheia, |
| --- | --- |

—

Scheia,

| — | Dobrovăț, |
| --- | --- |

—

Dobrovăț,

| — | Schitu Duca, |
| --- | --- |

—

Schitu Duca,

| — | Tuțora, |
| --- | --- |

—

Tuțora,

| — | Tomești, |
| --- | --- |

—

Tomești,

| — | Bosia, |
| --- | --- |

—

Bosia,

| — | Prisăcani, |
| --- | --- |

—

Prisăcani,

| — | Osoi, |
| --- | --- |

—

Osoi,

| — | Costuleni, |
| --- | --- |

—

Costuleni,

| — | Răducăneni, |
| --- | --- |

—

Răducăneni,

| — | Dolhești, |
| --- | --- |

—

Dolhești,

| — | Gorban, |
| --- | --- |

—

Gorban,

| — | Ciortești, |
| --- | --- |

—

Ciortești,

| — | Moșna, |
| --- | --- |

—

Moșna,

| — | Cozmești, |
| --- | --- |

—

Cozmești,

| — | Grozești, |
| --- | --- |

—

Grozești,

| — | Holboca. |
| --- | --- |

—

Holboca.

DEL III

1.   Bulgarien

Följande områden i Bulgarien:

| the whole region of Montana, |
| --- |

the whole region of Montana,

| the whole region of Ruse, |
| --- |

the whole region of Ruse,

| the whole region of Razgrad, |
| --- |

the whole region of Razgrad,

| the whole region of Silistra, |
| --- |

the whole region of Silistra,

| the whole region of Pleven, |
| --- |

the whole region of Pleven,

| the whole region of Vratza, |
| --- |

the whole region of Vratza,

| the whole region of Targovishte, |
| --- |

the whole region of Targovishte,

| in the region of Lovech:





  within municipality of Lovech:





  Bahovitsa, |
| --- |

in the region of Lovech:

within municipality of Lovech:

Bahovitsa,

| Vladinya, |
| --- |

Vladinya,

| Goran, |
| --- |

Goran,

| Devetaki, |
| --- |

Devetaki,

| Doyrentsi, |
| --- |

Doyrentsi,

| Drenov, |
| --- |

Drenov,

| Yoglav, |
| --- |

Yoglav,

| Lisets, |
| --- |

Lisets,

| Slavyani, |
| --- |

Slavyani,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| Smochan, |
| --- |

Smochan,

| within municipality of Lukovit:





  Bezhanovo, |
| --- |

within municipality of Lukovit:

Bezhanovo,

| Dermantsi, |
| --- |

Dermantsi,

| Karlukovo, |
| --- |

Karlukovo,

| Lukovit, |
| --- |

Lukovit,

| Petrevene, |
| --- |

Petrevene,

| Todorichene, |
| --- |

Todorichene,

| Aglen, |
| --- |

Aglen,

| within municipality of Ugarchin:





  Dragana, |
| --- |

within municipality of Ugarchin:

Dragana,

| Katunets, |
| --- |

Katunets,

| in the region of Veliko Tarnovo:





  the whole municipality of Svishtov, |
| --- |

in the region of Veliko Tarnovo:

the whole municipality of Svishtov,

| the whole municipality of Pavlikeni |
| --- |

the whole municipality of Pavlikeni

| the whole municipality of Polski Trambesh |
| --- |

the whole municipality of Polski Trambesh

| the whole municipality of Strajitsa, |
| --- |

the whole municipality of Strajitsa,

| in Burgas region:





  the whole municipality of Burgas, |
| --- |

in Burgas region:

the whole municipality of Burgas,

| the whole municipality of Kameno, |
| --- |

the whole municipality of Kameno,

| the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- |

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| the whole municipality of Primorsko, |
| --- |

the whole municipality of Primorsko,

| the whole municipality of Sozopol, |
| --- |

the whole municipality of Sozopol,

| the whole municipality of Sredets, |
| --- |

the whole municipality of Sredets,

| the whole municipality of Tsarevo. |
| --- |

the whole municipality of Tsarevo.

2.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Aizputes novada Aizputes pagasts, Cīravas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa 1192, Kazdangas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa A9, Lažas pagasta dienvidaustrumu daļa un pagasta daļa uz dienvidaustrumiem no autoceļa 1199 un uz dienvidiem no Padures autoceļa, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes pagasts, Cīravas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa 1192, Kazdangas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa A9, Lažas pagasta dienvidaustrumu daļa un pagasta daļa uz dienvidaustrumiem no autoceļa 1199 un uz dienvidiem no Padures autoceļa, Aizputes pilsēta,

| — | Durbes novada Vecpils pagasts, Durbes pagasta daļa uz ziemeļiem no dzelzceļa līnijas Jelgava-Liepāja, Dunalkas pagasta daļa uz austrumiem no autoceļiem P112, 1193 un 1192, Durbes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Vecpils pagasts, Durbes pagasta daļa uz ziemeļiem no dzelzceļa līnijas Jelgava-Liepāja, Dunalkas pagasta daļa uz austrumiem no autoceļiem P112, 1193 un 1192, Durbes pilsēta,

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

3.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Simno sen, Krokialaukio ir Miroslavo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Simno sen, Krokialaukio ir Miroslavo seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė:Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė:Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos,

| — | Kalvarijos savivaldybė: Kalvarijos seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 131 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 200, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė: Kalvarijos seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 131 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 200,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Ežerėlio, Kačerginės, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Ežerėlio, Kačerginės, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos,

| — | Kazlų Rudos savivaldybė: Antanavo, Kazlų Rudos, Jankų ir Plutiškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rudos savivaldybė: Antanavo, Kazlų Rudos, Jankų ir Plutiškių seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Krosnos, Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Krosnos, Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Gudelių, Igliaukos, Liudvinavo, Marijampolės,Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Gudelių, Igliaukos, Liudvinavo, Marijampolės,Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137,

| — | Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos.

4.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Stare Juchy w powiecie ełckim, |
| --- |

gmina Stare Juchy w powiecie ełckim,

| gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim, |
| --- |

gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| w województwie podlaskim:





  gmina Orla, część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Orla, część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim,

| gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gminy Perlejewo, Drohiczyn i Milejczyce w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Perlejewo, Drohiczyn i Milejczyce w powiecie siemiatyckim,

| gmina Ciechanowiec w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gmina Ciechanowiec w powiecie wysokomazowieckim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim,

| gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| powiat miński, |
| --- |

powiat miński,

| gminy Jabłonna Lacka, Sabnie i Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Jabłonna Lacka, Sabnie i Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| gminy Ojrzeń, Sońsk, Regimin, Ciechanów z miastem Ciechanów i część gminy Glinojeck położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ojrzeń, Sońsk, Regimin, Ciechanów z miastem Ciechanów i część gminy Glinojeck położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim,

| część gminy Strzegowo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim, |
| --- |

część gminy Strzegowo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim,

| gmina Nur w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gmina Nur w powiecie ostrowskim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Susiec, Tomaszów Lubelski i miasto Tomaszów Lubelski w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Susiec, Tomaszów Lubelski i miasto Tomaszów Lubelski w powiecie tomaszowskim,

| gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gmina Stary Zamość, Nielisz i część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Stary Zamość, Nielisz i część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Sławatycze, Sosnówka i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Sławatycze, Sosnówka i Wisznice w powiecie bialskim,

| gminy Adamów, Krzywda, Serokomla, Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów, Krzywda, Serokomla, Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim,

| powiat parczewski, |
| --- |

powiat parczewski,

| powiat radzyński, |
| --- |

powiat radzyński,

| powiat lubartowski, |
| --- |

powiat lubartowski,

| gminy Horodło, Uchanie, Niedźwiada i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie, Niedźwiada i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gminy Głusk, Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Głusk, Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim,

| gminy Mełgiew i miasto Świdnik w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Mełgiew i miasto Świdnik w powiecie świdnickim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| w województwie podkarpackim:





  gmina Narol w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gmina Narol w powiecie lubaczowskim.

5.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:






  — | Comuna Petrova, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova,

| — | Comuna Bistra, |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra,

| — | Comuna Repedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea,

| — | Comuna Poienile de sub Munte, |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte,

| — | Comuna Vișeu e Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu e Jos,

| — | Comuna Ruscova, |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova,

| — | Comuna Leordina, |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina,

| — | Comuna Rozavlea, |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea,

| — | Comuna Strâmtura, |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura,

| — | Comuna Bârsana, |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana,

| — | Comuna Rona de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus,

| — | Comuna Rona de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos,

| — | Comuna Bocoiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare,

| — | Comuna Sighetu Marmației, |
| --- | --- |

—

Comuna Sighetu Marmației,

| — | Comuna Sarasau, |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasau,

| — | Comuna Câmpulung la Tisa, |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa,

| — | Comuna Săpânța, |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța,

| — | Comuna Remeti, |
| --- | --- |

—

Comuna Remeti,

| — | Comuna Giulești, |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești,

| — | Comuna Ocna Șugatag, |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag,

| — | Comuna Desești, |
| --- | --- |

—

Comuna Desești,

| — | Comuna Budești, |
| --- | --- |

—

Comuna Budești,

| — | Comuna Băiuț, |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț,

| — | Comuna Cavnic, |
| --- | --- |

—

Comuna Cavnic,

| — | Comuna Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș,

| — | Comuna Dragomirești, |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești,

| — | Comuna Ieud, |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud,

| — | Comuna Saliștea de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Saliștea de Sus,

| — | Comuna Săcel, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel,

| — | Comuna Călinești, |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești,

| — | Comuna Vadu Izei, |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei,

| — | Comuna Botiza, |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza,

| — | Comuna Bogdan Vodă, |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă,

| — | Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:






  — | Comuna Strehaia, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia,

| — | Comuna Greci, |
| --- | --- |

—

Comuna Greci,

| — | Comuna Brejnita Motru, |
| --- | --- |

—

Comuna Brejnita Motru,

| — | Comuna Butoiești, |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești,

| — | Comuna Stângăceaua, |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua,

| — | Comuna Grozesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Grozesti,

| — | Comuna Dumbrava de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos,

| — | Comuna Băcles, |
| --- | --- |

—

Comuna Băcles,

| — | Comuna Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea. |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea.

DEL IV

Italien

Följande områden i Italien:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---