# Euroopan unionin L 194/2019

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 194 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 62. vuosikerta22. heinäkuu 2019 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 194

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

62. vuosikerta22. heinäkuu 2019

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | * | Ilmoitus itäisen ja eteläisen Afrikan valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen talouskumppanuussopimuksen puitteet muodostavan väliaikaisen sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta | 1 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2019/1245, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2019, EU:n joukkojen komentajan nimittämisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä (Atalanta), sekä päätöksen (YUTP) 2019/373 kumoamisesta (ATALANTA/2/2019) | 2 |
| | * | Komission päätös (EU) 2019/1246, annettu 23 päivänä marraskuuta 2018, valtiontuesta SA.35905 (2016/C) (ex 2015/NN) (ex 2012/CP) – Belgia Antwerpenin satamassa toimivat käyttöoikeuksien haltijat
  (tiedoksiannettu numerolla C(2018) 7690)

   (
  1
  ) | 4 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1247, annettu 19 päivänä heinäkuuta 2019, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2019) 5533)

   (
  1
  ) | 27 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

*

Ilmoitus itäisen ja eteläisen Afrikan valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen talouskumppanuussopimuksen puitteet muodostavan väliaikaisen sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta

1

PÄÄTÖKSET

*

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2019/1245, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2019, EU:n joukkojen komentajan nimittämisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä (Atalanta), sekä päätöksen (YUTP) 2019/373 kumoamisesta (ATALANTA/2/2019)

2

*

Komission päätös (EU) 2019/1246, annettu 23 päivänä marraskuuta 2018, valtiontuesta SA.35905 (2016/C) (ex 2015/NN) (ex 2012/CP) – Belgia Antwerpenin satamassa toimivat käyttöoikeuksien haltijat
  (tiedoksiannettu numerolla C(2018) 7690)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2018) 7690)

1

4

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1247, annettu 19 päivänä heinäkuuta 2019, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2019) 5533)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2019) 5533)

1

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 22.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 194/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 194/1

---

Ilmoitus itäisen ja eteläisen Afrikan valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen talouskumppanuussopimuksen puitteet muodostavan väliaikaisen sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta (1)

Euroopan unioni ja Komorien liitto ovat ilmoittaneet, että menettelyt itäisen ja eteläisen Afrikan valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen talouskumppanuussopimuksen puitteet muodostavan väliaikaisen sopimuksen soveltamiseksi väliaikaisesti on saatettu päätökseen talouskumppanuussopimuksen 62 artiklan mukaisesti. Sopimusta sovelletaan näin ollen väliaikaisesti Euroopan unionin ja Komorien liiton välillä 7. helmikuuta 2019 alkaen.

---

(1)  
  EUVL L 111, 24.4.2012, s. 2.

1

---

PÄÄTÖKSET

| 22.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 194/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 194/2

---

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS (YUTP) 2019/1245,

annettu 18 päivänä heinäkuuta 2019,

EU:n joukkojen komentajan nimittämisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä (Atalanta), sekä päätöksen (YUTP) 2019/373 kumoamisesta (ATALANTA/2/2019)

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 38 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan unionin sotilasoperaatiosta, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä, 10 päivänä marraskuuta 2008 hyväksytyn neuvoston yhteisen toiminnan 2008/851/YUTP (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto on yhteisen toiminnan 2008/851/YUTP 6 artiklan 1 kohdan nojalla valtuuttanut poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PTK) tekemään asiaankuuluvat päätökset EU:n joukkojen komentajan nimittämisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä, jäljempänä ’EU:n joukkojen komentaja’. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto on yhteisen toiminnan 2008/851/YUTP 6 artiklan 1 kohdan nojalla valtuuttanut poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PTK) tekemään asiaankuuluvat päätökset EU:n joukkojen komentajan nimittämisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä, jäljempänä ’EU:n joukkojen komentaja’.

| (2) | PTK hyväksyi 5 päivänä maaliskuuta 2019 päätöksen (YUTP) 2019/373 (2), jolla kontra-amiraali Ricardo A. HERNÁNDEZ nimitettiin EU:n joukkojen komentajaksi. |
| --- | --- |

(2)

PTK hyväksyi 5 päivänä maaliskuuta 2019 päätöksen (YUTP) 2019/373 (2), jolla kontra-amiraali Ricardo A. HERNÁNDEZ nimitettiin EU:n joukkojen komentajaksi.

| (3) | EU:n operaation komentaja on suosittanut, että kontra-amiraali Armando Paolo SIMI nimitetään uudeksi EU:n joukkojen komentajaksi 23 päivästä heinäkuuta 2019. |
| --- | --- |

(3)

EU:n operaation komentaja on suosittanut, että kontra-amiraali Armando Paolo SIMI nimitetään uudeksi EU:n joukkojen komentajaksi 23 päivästä heinäkuuta 2019.

| (4) | EU:n sotilaskomitea tuki kyseistä suositusta 24 päivänä kesäkuuta 2019. |
| --- | --- |

(4)

EU:n sotilaskomitea tuki kyseistä suositusta 24 päivänä kesäkuuta 2019.

| (5) | Päätös (YUTP) 2019/373 olisi näin ollen kumottava. |
| --- | --- |

(5)

Päätös (YUTP) 2019/373 olisi näin ollen kumottava.

| (6) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 5 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu niiden unionin päätösten ja toimien valmisteluun ja täytäntöönpanoon, joilla on merkitystä puolustuksen alalla, |
| --- | --- |

(6)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 5 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu niiden unionin päätösten ja toimien valmisteluun ja täytäntöönpanoon, joilla on merkitystä puolustuksen alalla,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimitetään kontra-amiraali Armando Paolo SIMI 23 päivästä heinäkuuta 2019 EU:n joukkojen komentajaksi Euroopan unionin sotilasoperaatioon, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä (Atalanta).

2 artikla

Kumotaan päätös (YUTP) 2019/373.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 23 päivänä heinäkuuta 2019.

Tehty Brysselissä 18 päivänä heinäkuuta 2019.

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puolesta

Puheenjohtaja

S. FROM-EMMESBERGER

---

(1)  
  EUVL L 301, 12.11.2008, s. 33.

1

(2)  Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2019/373, annettu 5 päivänä maaliskuuta 2019, EU:n joukkojen komentajan nimittämisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä (Atalanta), sekä päätöksen (YUTP) 2018/925 kumoamisesta (ATALANTA/1/2019) (EUVL L 68, 8.3.2019, s. 7).

2

---

| 22.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 194/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 194/4

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2019/1246,

annettu 23 päivänä marraskuuta 2018,

valtiontuesta SA.35905 (2016/C) (ex 2015/NN) (ex 2012/CP) – Belgia Antwerpenin satamassa toimivat käyttöoikeuksien haltijat

(tiedoksiannettu numerolla C(2018) 7690)

(Ainoastaan hollannin- ja ranskankieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen määräysten mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Komissio vastaanotti 17 päivänä joulukuuta 2012 kantelun, jonka tekijä oli Katoen Natie NV, jäljempänä ’kantelija’ tai ’KN’. Kantelussa väitettiin, että Belgia olisi myöntänyt valtiontukea kahdelle Antwerpenin satamassa toimivalle terminaalikäyttöoikeuksien haltijalle, jotka olivat PSA Antwerp NV, jäljempänä ’PSA’ (2), ja Antwerp Gateway NV, jäljempänä ’AG’. Kantelija toimitti komission yksiköille 4 ja 7 päivänä tammikuuta 2013 lisätietoja väitetystä valtiontuesta. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti 17 päivänä joulukuuta 2012 kantelun, jonka tekijä oli Katoen Natie NV, jäljempänä ’kantelija’ tai ’KN’. Kantelussa väitettiin, että Belgia olisi myöntänyt valtiontukea kahdelle Antwerpenin satamassa toimivalle terminaalikäyttöoikeuksien haltijalle, jotka olivat PSA Antwerp NV, jäljempänä ’PSA’ (2), ja Antwerp Gateway NV, jäljempänä ’AG’. Kantelija toimitti komission yksiköille 4 ja 7 päivänä tammikuuta 2013 lisätietoja väitetystä valtiontuesta.

2

| (2) | Valitus toimitettiin 29 päivänä tammikuuta 2013 Belgialle kommentoitavaksi. Belgia ilmoitti komission yksiköille 8 päivänä huhtikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä, että sen näkemyksen mukaan kantelun kohteena oleva toimenpide ei ollut sääntöjenvastaista tukea. Belgia toimitti nämä lisätiedot 11 päivänä heinäkuuta 2013. |
| --- | --- |

(2)

Valitus toimitettiin 29 päivänä tammikuuta 2013 Belgialle kommentoitavaksi. Belgia ilmoitti komission yksiköille 8 päivänä huhtikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä, että sen näkemyksen mukaan kantelun kohteena oleva toimenpide ei ollut sääntöjenvastaista tukea. Belgia toimitti nämä lisätiedot 11 päivänä heinäkuuta 2013.

| (3) | Komission yksiköt pyysivät tämän jälkeen 12 päivänä heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä Belgialta lisätietoja, ja Belgia vastasi tähän 2 päivänä syyskuuta 2013. Komission yksiköiden 4 päivänä maaliskuuta 2014 päivätyn pyynnön perusteella Belgia toimitti lisäselvennyksiä 6 päivänä maaliskuuta 2014, 1 ja 24 päivänä huhtikuuta 2014 ja 19 päivänä toukokuuta 2014. |
| --- | --- |

(3)

Komission yksiköt pyysivät tämän jälkeen 12 päivänä heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä Belgialta lisätietoja, ja Belgia vastasi tähän 2 päivänä syyskuuta 2013. Komission yksiköiden 4 päivänä maaliskuuta 2014 päivätyn pyynnön perusteella Belgia toimitti lisäselvennyksiä 6 päivänä maaliskuuta 2014, 1 ja 24 päivänä huhtikuuta 2014 ja 19 päivänä toukokuuta 2014.

| (4) | Komission yksiköt lähettivät 11 päivänä elokuuta 2014 kantelijalle ennakkoarviointikirjeen, jonka mukaan kantelun kohteena ollut toimenpide ei ensi näkemältä ollut valtiontukea. Samalla kirjeellä kantelijalle toimitettiin Belgian huomautukset kantelusta. |
| --- | --- |

(4)

Komission yksiköt lähettivät 11 päivänä elokuuta 2014 kantelijalle ennakkoarviointikirjeen, jonka mukaan kantelun kohteena ollut toimenpide ei ensi näkemältä ollut valtiontukea. Samalla kirjeellä kantelijalle toimitettiin Belgian huomautukset kantelusta.

| (5) | Kantelija kiisti 9 päivänä syyskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä komission yksiköiden ennakkoarvioinnin ja toimitti komissiolle tietoja asiaan liittyvistä uusista tosiseikoista. Belgia toimitti 7 päivänä tammikuuta 2015 huomautuksia kantelijan esittämistä uusista seikoista. |
| --- | --- |

(5)

Kantelija kiisti 9 päivänä syyskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä komission yksiköiden ennakkoarvioinnin ja toimitti komissiolle tietoja asiaan liittyvistä uusista tosiseikoista. Belgia toimitti 7 päivänä tammikuuta 2015 huomautuksia kantelijan esittämistä uusista seikoista.

| (6) | Komissio ilmoitti 18 päivänä tammikuuta 2016 päivätyllä kirjeellä Belgialle päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. Menettelyn aloittamisen jälkeen Belgia toimitti huomautuksia 15 päivänä maaliskuuta 2016. Komission päätös menettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’aloittamispäätös’, julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3)18 päivänä maaliskuuta 2016. Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ilmoitti 18 päivänä tammikuuta 2016 päivätyllä kirjeellä Belgialle päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. Menettelyn aloittamisen jälkeen Belgia toimitti huomautuksia 15 päivänä maaliskuuta 2016. Komission päätös menettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’aloittamispäätös’, julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3)18 päivänä maaliskuuta 2016. Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

3

| (7) | Kolme asianosaista toimitti 18 päivän huhtikuuta ja 3 päivän toukokuuta 2016 välisenä aikana komissiolle huomautuksia. Komission yksiköt toimittivat asianosaisten huomautukset Belgialle 20 päivänä toukokuuta 2016. Belgia vastasi näihin huomautuksiin 15 päivänä kesäkuuta 2016. |
| --- | --- |

(7)

Kolme asianosaista toimitti 18 päivän huhtikuuta ja 3 päivän toukokuuta 2016 välisenä aikana komissiolle huomautuksia. Komission yksiköt toimittivat asianosaisten huomautukset Belgialle 20 päivänä toukokuuta 2016. Belgia vastasi näihin huomautuksiin 15 päivänä kesäkuuta 2016.

| (8) | Komission yksiköt pyysivät 23 päivänä kesäkuuta 2016 Belgialta lisätietoja, jotka toimitettiin 19 ja 29 päivänä elokuuta 2016. |
| --- | --- |

(8)

Komission yksiköt pyysivät 23 päivänä kesäkuuta 2016 Belgialta lisätietoja, jotka toimitettiin 19 ja 29 päivänä elokuuta 2016.

| (9) | AG toimitti 10 päivänä lokakuuta 2016 huomautuksia komission yksiköille. |
| --- | --- |

(9)

AG toimitti 10 päivänä lokakuuta 2016 huomautuksia komission yksiköille.

| (10) | Komission yksiköt pyysivät 20 päivänä lokakuuta 2016 Belgian viranomaisilta lisätietoja, jotka toimitettiin 16 päivänä joulukuuta 2016. |
| --- | --- |

(10)

Komission yksiköt pyysivät 20 päivänä lokakuuta 2016 Belgian viranomaisilta lisätietoja, jotka toimitettiin 16 päivänä joulukuuta 2016.

| (11) | Komission yksiköt pyysivät 20 päivänä helmikuuta 2017 Belgialta lisätietoja, jotka toimitettiin 21 päivänä maaliskuuta 2017. |
| --- | --- |

(11)

Komission yksiköt pyysivät 20 päivänä helmikuuta 2017 Belgialta lisätietoja, jotka toimitettiin 21 päivänä maaliskuuta 2017.

| (12) | Komission yksiköiden kanssa 2 päivänä maaliskuuta 2017 järjestetyn kokouksen yhteydessä kantelija toimitti huomautuksia, jotka oli päivätty 2 päivänä maaliskuuta 2017. |
| --- | --- |

(12)

Komission yksiköiden kanssa 2 päivänä maaliskuuta 2017 järjestetyn kokouksen yhteydessä kantelija toimitti huomautuksia, jotka oli päivätty 2 päivänä maaliskuuta 2017.

| (13) | Komission yksiköt pyysivät 7 päivänä maaliskuuta 2017 Belgialta lisätietoja, jotka toimitettiin 5 ja 20 päivänä huhtikuuta 2017. |
| --- | --- |

(13)

Komission yksiköt pyysivät 7 päivänä maaliskuuta 2017 Belgialta lisätietoja, jotka toimitettiin 5 ja 20 päivänä huhtikuuta 2017.

| (14) | Komission yksiköt pyysivät 4 päivänä elokuuta 2017 päivätyillä kirjeillä tietoja PSA:lta ja AG:ltä, jotka kumpikin toimittivat tiedot 15 päivänä syyskuuta 2017. |
| --- | --- |

(14)

Komission yksiköt pyysivät 4 päivänä elokuuta 2017 päivätyillä kirjeillä tietoja PSA:lta ja AG:ltä, jotka kumpikin toimittivat tiedot 15 päivänä syyskuuta 2017.

| (15) | Komission yksiköt pyysivät 13 päivänä marraskuuta 2017 Belgialta lisätietoja, jotka toimitettiin 1, 4 ja 14 päivänä joulukuuta 2017. |
| --- | --- |

(15)

Komission yksiköt pyysivät 13 päivänä marraskuuta 2017 Belgialta lisätietoja, jotka toimitettiin 1, 4 ja 14 päivänä joulukuuta 2017.

| (16) | Komission yksiköt pyysivät 16 päivänä heinäkuuta 2018 Belgialta lisätietoja, jotka toimitettiin 18 ja 27 päivänä heinäkuuta ja 10 päivänä elokuuta 2018. |
| --- | --- |

(16)

Komission yksiköt pyysivät 16 päivänä heinäkuuta 2018 Belgialta lisätietoja, jotka toimitettiin 18 ja 27 päivänä heinäkuuta ja 10 päivänä elokuuta 2018.

2.   TAUSTA JA TOIMENPITEIDEN KUVAUS

TAUSTA JA TOIMENPITEIDEN KUVAUS

| (17) | Antwerpenin satamaviranomainen (Gemeentelijk Havenbedrijf Antwerpen, jäljempänä ’GHA’) teki vuonna 2004 julkisen tarjouskilpailun perusteella käyttöoikeussopimukset (4) PSA:n ja AG:n kanssa 42 vuoden ajaksi konttien uudelleenlastauspalvelujen tarjoamisesta Antwerpenin sataman uudessa Deurganckdokin terminaalissa, jäljempänä ’DGD’. |
| --- | --- |

(17)

Antwerpenin satamaviranomainen (Gemeentelijk Havenbedrijf Antwerpen, jäljempänä ’GHA’) teki vuonna 2004 julkisen tarjouskilpailun perusteella käyttöoikeussopimukset (4) PSA:n ja AG:n kanssa 42 vuoden ajaksi konttien uudelleenlastauspalvelujen tarjoamisesta Antwerpenin sataman uudessa Deurganckdokin terminaalissa, jäljempänä ’DGD’.

4

| (18) | Sopimuksissa määrätään vähimmäismäärävaatimuksista, jotka mitataan 20 jalan konttia vastaavina lastikapasiteetteina, jäljempänä ’TEU’, ja joiden tarkoituksena on estää käyttöoikeuksien haltijoita pitämästä niille osoitettuja alueita käyttämättöminä. DGD:n vähimmäismäärävaatimukset otettiin asteittain käyttöön vuoteen 2012 kestäneen käynnistysvaiheen aikana (5). Sen jälkeen vähimmäismäärävaatimusten oli tarkoitus olla kiinteitä. Jos käyttöoikeuksien haltijat eivät täyttäneet niille määrättyjä vähimmäismäärävaatimuksia, niillä oli sopimukseen perustuva velvoite maksaa GHA:lle sopimussakkoja/korvauksia. Käyttöoikeussopimuksissa määrättiin myös, että GHA voi irtisanoa ne ennen niiden voimassaolon päättymistä, mikäli käyttöoikeuksien haltija selvästi käyttää sopimusta liian vähän tai joutuu maksukyvyttömäksi. |
| --- | --- |

(18)

Sopimuksissa määrätään vähimmäismäärävaatimuksista, jotka mitataan 20 jalan konttia vastaavina lastikapasiteetteina, jäljempänä ’TEU’, ja joiden tarkoituksena on estää käyttöoikeuksien haltijoita pitämästä niille osoitettuja alueita käyttämättöminä. DGD:n vähimmäismäärävaatimukset otettiin asteittain käyttöön vuoteen 2012 kestäneen käynnistysvaiheen aikana (5). Sen jälkeen vähimmäismäärävaatimusten oli tarkoitus olla kiinteitä. Jos käyttöoikeuksien haltijat eivät täyttäneet niille määrättyjä vähimmäismäärävaatimuksia, niillä oli sopimukseen perustuva velvoite maksaa GHA:lle sopimussakkoja/korvauksia. Käyttöoikeussopimuksissa määrättiin myös, että GHA voi irtisanoa ne ennen niiden voimassaolon päättymistä, mikäli käyttöoikeuksien haltija selvästi käyttää sopimusta liian vähän tai joutuu maksukyvyttömäksi.

5

| (19) | Konttiliikenne Hampurin ja Le Havren välisissä merisatamissa (6) väheni 15,8 prosenttia vuosina 2008–2009 ja niistä viidessä suurimmassa satamassa (Rotterdam, Antwerpen, Hampuri, Bremen ja Le Havre) 16,3 prosenttia (7). Tämä liikenteen väheneminen heijasti vuonna 2008 alkaneen maailmanlaajuisen talouden supistumisen, jäljempänä ’kriisi’, vaikutuksia Hampurin ja Le Havren välisiin merisatamiin. Myös Antwerpenissa konttiliikenteen kokonaismäärä väheni 16,3 prosenttia. DGD:ssä liikenne väheni yhteensä 38,6 prosenttia (37,7 prosenttia PSA:n ja 39,9 prosenttia AG:n osalta). PSA ja AG eivät enää pystyneet täyttämän vähimmäismäärävaatimuksiaan, jotka kasvoivat vuosi vuodelta vaiheittaisen käyttöönottomekanismin vuoksi. Näin ollen niiden oli sopimuksen mukaan maksettava korvauksia GHA:lle, mutta vuosina 2009–2012 korvauksia ei kuitenkaan peritty. |
| --- | --- |

(19)

Konttiliikenne Hampurin ja Le Havren välisissä merisatamissa (6) väheni 15,8 prosenttia vuosina 2008–2009 ja niistä viidessä suurimmassa satamassa (Rotterdam, Antwerpen, Hampuri, Bremen ja Le Havre) 16,3 prosenttia (7). Tämä liikenteen väheneminen heijasti vuonna 2008 alkaneen maailmanlaajuisen talouden supistumisen, jäljempänä ’kriisi’, vaikutuksia Hampurin ja Le Havren välisiin merisatamiin. Myös Antwerpenissa konttiliikenteen kokonaismäärä väheni 16,3 prosenttia. DGD:ssä liikenne väheni yhteensä 38,6 prosenttia (37,7 prosenttia PSA:n ja 39,9 prosenttia AG:n osalta). PSA ja AG eivät enää pystyneet täyttämän vähimmäismäärävaatimuksiaan, jotka kasvoivat vuosi vuodelta vaiheittaisen käyttöönottomekanismin vuoksi. Näin ollen niiden oli sopimuksen mukaan maksettava korvauksia GHA:lle, mutta vuosina 2009–2012 korvauksia ei kuitenkaan peritty.

6

7

| (20) | GHA:n ja AG:n välillä joulukuussa 2009 sähköpostitse käydyn kirjeenvaihdon perusteella käytiin keskusteluja alkuperäisten vähimmäismäärävaatimusten alentamisesta. Tässä yhteydessä GHA ehdotti alustavasti alkuperäisten vähimmäismäärävaatimusten alentamista Hampurin ja Le Havren välisissä merisatamissa kyseisenä vuonna todetulla vähenemisasteella (eli 15,8 prosentilla) (8). GHA muistutti helmikuusta 2011 lähtien PSA:ta ja AG:tä useaan otteeseen niiden täyttämättömistä vähimmäismäärävaatimuksista ja pyysi niitä esittämään näkemyksensä. PSA ja AG viittasivat useissa vastauksissa (9) niiden merkitykseen sataman kehittämisen kannalta (10) – vihjaten mahdollisesti siirtyvänsä muihin satamiin (11) – sekä kriisin vaikutukseen. Lisäksi sekä PSA että AG toimittivat oikeusavustajiensa laatimat oikeudelliset lausunnot, joissa esitettiin, miksi sopimussakkolausekkeita ei voitu soveltaa ja ne eivät olleet täytäntöönpanokelpoisia (12). Sekä PSA että AG käyttivät myöhemmin näitä perusteluja välitystuomioistuimessa käsitellyissä riita-asioissa GHA:ta vastaan (13). |
| --- | --- |

(20)

GHA:n ja AG:n välillä joulukuussa 2009 sähköpostitse käydyn kirjeenvaihdon perusteella käytiin keskusteluja alkuperäisten vähimmäismäärävaatimusten alentamisesta. Tässä yhteydessä GHA ehdotti alustavasti alkuperäisten vähimmäismäärävaatimusten alentamista Hampurin ja Le Havren välisissä merisatamissa kyseisenä vuonna todetulla vähenemisasteella (eli 15,8 prosentilla) (8). GHA muistutti helmikuusta 2011 lähtien PSA:ta ja AG:tä useaan otteeseen niiden täyttämättömistä vähimmäismäärävaatimuksista ja pyysi niitä esittämään näkemyksensä. PSA ja AG viittasivat useissa vastauksissa (9) niiden merkitykseen sataman kehittämisen kannalta (10) – vihjaten mahdollisesti siirtyvänsä muihin satamiin (11) – sekä kriisin vaikutukseen. Lisäksi sekä PSA että AG toimittivat oikeusavustajiensa laatimat oikeudelliset lausunnot, joissa esitettiin, miksi sopimussakkolausekkeita ei voitu soveltaa ja ne eivät olleet täytäntöönpanokelpoisia (12). Sekä PSA että AG käyttivät myöhemmin näitä perusteluja välitystuomioistuimessa käsitellyissä riita-asioissa GHA:ta vastaan (13).

8

9

10

11

12

13

| (21) | Kuten edellä johdanto-osan 1 kappaleessa mainittiin, KN toimitti 17 päivänä joulukuuta 2012 komissiolle kantelun siitä, että korvausmaksuja, jotka PSA:n ja AG:n olisi täytynyt maksaa vähimmäismäärävaatimusten saavuttamatta jäämisen vuoksi, ei ollut pantu täytäntöön. GHA teki vuonna 1992 käyttöoikeussopimuksen KN:n kanssa. Vuonna 1998 KN:n käyttöoikeussopimuksessa otettiin käyttöön vähimmäismäärävaatimukset. KN ei pystynyt täyttämään vähimmäismäärävaatimuksia vuonna 2009. GHA pienensi KN:n sopimuksen perusteella maksamaa korvausta (kuten se teki myös muiden terminaaliyritysten osalta kriisin yhteydessä), jolloin KN:n täytyi maksaa [180 000–250 000] euron (*1) sijasta [7 500–9 000] euroa vuonna 2009 (ja vain vuodelta 2009). |
| --- | --- |

(21)

Kuten edellä johdanto-osan 1 kappaleessa mainittiin, KN toimitti 17 päivänä joulukuuta 2012 komissiolle kantelun siitä, että korvausmaksuja, jotka PSA:n ja AG:n olisi täytynyt maksaa vähimmäismäärävaatimusten saavuttamatta jäämisen vuoksi, ei ollut pantu täytäntöön. GHA teki vuonna 1992 käyttöoikeussopimuksen KN:n kanssa. Vuonna 1998 KN:n käyttöoikeussopimuksessa otettiin käyttöön vähimmäismäärävaatimukset. KN ei pystynyt täyttämään vähimmäismäärävaatimuksia vuonna 2009. GHA pienensi KN:n sopimuksen perusteella maksamaa korvausta (kuten se teki myös muiden terminaaliyritysten osalta kriisin yhteydessä), jolloin KN:n täytyi maksaa [180 000–250 000] euron (*1) sijasta [7 500–9 000] euroa vuonna 2009 (ja vain vuodelta 2009).

*1

| (22) | GHA päätti 26 päivänä maaliskuuta 2013 tehdä tarkistuksia PSA:n ja AG:n kanssa tehtyihin käyttöoikeussopimuksiin, jäljempänä ’GHA:n vuonna 2013 tekemä päätös’. GHA:n vuonna 2013 tekemä päätös sisälsi seuraavaa:

  Toimenpide 1 (sovellettiin PSA:han ja AG:hen) – ks. jäljempänä kaaviot
   (14)
  1 ja 2: Toimenpide 1 (15) koostui vähimmäismäärävaatimusten täyttämättä jäämisestä johtuvien PSA:n ja AG:n korvausmaksujen pienentämisestä taannehtivasti vuodesta 2009 lähtien GHA:n määrittämän ”75/125-säännön” mukaisesti. Tämän säännön mukaisesti vähimmäismäärävaatimuksia mukautettiin lisäämällä 125 prosenttia Hampurin ja Le Havren välisten merisatamien vuotuisesta kasvuasteesta edellisen vuoden vähimmäismäärävaatimukseen. Jos liikenne väheni, edellisen vuoden vähimmäismäärävaatimuksista vähennettiin 75 prosenttia Hampurin ja Le Havren välisten merisatamien vuotuisesta vähenemästä. Näin ollen tämän säännön mukaan PSA:n ja AG:n tuloksen on oltava 25 prosenttia parempi kuin muiden Hampurin ja Le Havren välisten merisatamien vastaavien toimijoiden. Vahvistettaessa uusia vähimmäismäärävaatimuksia vuodeksi 2009 viitearvona oli DGD:ssä vuonna 2008 toteutunut liikenne. Tämä 25 prosentin ”paremman tuloksen kerroin” perustui Antwerpenin sataman aiempiin tuloksiin, jotka olivat liikenteen vuosittaisen kasvuasteen osalta pidemmällä aikavälillä keskimäärin 25 prosenttia parempia kuin Hampurin ja Le Havren välisten merisatamien keskiarvo. Toimenpiteen 1 toteuttaminen johti pelkästään vuoden 2009 osalta siihen, että vähimmäismäärävaatimuksia pienennettiin – 41,7 prosenttia (PSA) ja – 29,7 prosenttia (AG) verrattuna vuoden 2009 alkuperäisiin vähimmäismäärävaatimuksiin. |
| --- | --- |

(22)

GHA päätti 26 päivänä maaliskuuta 2013 tehdä tarkistuksia PSA:n ja AG:n kanssa tehtyihin käyttöoikeussopimuksiin, jäljempänä ’GHA:n vuonna 2013 tekemä päätös’. GHA:n vuonna 2013 tekemä päätös sisälsi seuraavaa:

Toimenpide 1 (sovellettiin PSA:han ja AG:hen) – ks. jäljempänä kaaviot
   (14)
  1 ja 2: Toimenpide 1 (15) koostui vähimmäismäärävaatimusten täyttämättä jäämisestä johtuvien PSA:n ja AG:n korvausmaksujen pienentämisestä taannehtivasti vuodesta 2009 lähtien GHA:n määrittämän ”75/125-säännön” mukaisesti. Tämän säännön mukaisesti vähimmäismäärävaatimuksia mukautettiin lisäämällä 125 prosenttia Hampurin ja Le Havren välisten merisatamien vuotuisesta kasvuasteesta edellisen vuoden vähimmäismäärävaatimukseen. Jos liikenne väheni, edellisen vuoden vähimmäismäärävaatimuksista vähennettiin 75 prosenttia Hampurin ja Le Havren välisten merisatamien vuotuisesta vähenemästä. Näin ollen tämän säännön mukaan PSA:n ja AG:n tuloksen on oltava 25 prosenttia parempi kuin muiden Hampurin ja Le Havren välisten merisatamien vastaavien toimijoiden. Vahvistettaessa uusia vähimmäismäärävaatimuksia vuodeksi 2009 viitearvona oli DGD:ssä vuonna 2008 toteutunut liikenne. Tämä 25 prosentin ”paremman tuloksen kerroin” perustui Antwerpenin sataman aiempiin tuloksiin, jotka olivat liikenteen vuosittaisen kasvuasteen osalta pidemmällä aikavälillä keskimäärin 25 prosenttia parempia kuin Hampurin ja Le Havren välisten merisatamien keskiarvo. Toimenpiteen 1 toteuttaminen johti pelkästään vuoden 2009 osalta siihen, että vähimmäismäärävaatimuksia pienennettiin – 41,7 prosenttia (PSA) ja – 29,7 prosenttia (AG) verrattuna vuoden 2009 alkuperäisiin vähimmäismäärävaatimuksiin.

Toimenpide 1 (sovellettiin PSA:han ja AG:hen) – ks. jäljempänä kaaviot

14

1 ja 2:

15

| (23) | GHA päätti 12 päivänä toukokuuta 2014 seuraavaa:

  Toimenpide 2 – ks. jäljempänä kaavio 2: Toimenpide 2 (16) muodostuu (75/125-säännön mukaisesti) alennettujen korvausten säilyttämisestä vain AG:n osalta. |
| --- | --- |

(23)

GHA päätti 12 päivänä toukokuuta 2014 seuraavaa:

Toimenpide 2 – ks. jäljempänä kaavio 2: Toimenpide 2 (16) muodostuu (75/125-säännön mukaisesti) alennettujen korvausten säilyttämisestä vain AG:n osalta.

Toimenpide 2 – ks. jäljempänä kaavio 2:

16

| (24) | PSA maksoi GHA:lle alennetut sopimussakot, kun vähimmäismäärävaatimuksia oli mukautettu GHA:n vuonna 2013 tekemän päätöksen mukaisesti, mutta varasi oikeuden riitauttaa tämän maksun sillä perusteella, että sopimussakkolauseke oli yleisen järjestyksen vastainen, koska se oli puhtaasti rankaiseva, ja että kertyneiden sopimussakkojen täytäntöönpano oli oikeuden väärinkäyttöä GHA:n taholta. PSA pyysi 2 päivänä toukokuuta 2016 välimiespaneelia määräämään GHA:n maksamaan PSA:lle takaisin korvaukset, jotka se oli maksanut GHA:n vuonna 2013 tekemän päätöksen perusteella. Menettely on vielä kesken tämän päätöksen hyväksymisajankohtana. |
| --- | --- |

(24)

PSA maksoi GHA:lle alennetut sopimussakot, kun vähimmäismäärävaatimuksia oli mukautettu GHA:n vuonna 2013 tekemän päätöksen mukaisesti, mutta varasi oikeuden riitauttaa tämän maksun sillä perusteella, että sopimussakkolauseke oli yleisen järjestyksen vastainen, koska se oli puhtaasti rankaiseva, ja että kertyneiden sopimussakkojen täytäntöönpano oli oikeuden väärinkäyttöä GHA:n taholta. PSA pyysi 2 päivänä toukokuuta 2016 välimiespaneelia määräämään GHA:n maksamaan PSA:lle takaisin korvaukset, jotka se oli maksanut GHA:n vuonna 2013 tekemän päätöksen perusteella. Menettely on vielä kesken tämän päätöksen hyväksymisajankohtana.

| (25) | AG ei maksanut alennettuja sopimussakkoja, ja GHA haastoi sen myöhemmin oikeuteen. Asia saatettiin välimiespaneelin käsiteltäväksi. AG väitti muun muassa, että sopimussakkolauseketta voitaisiin soveltaa vain, jos vähimmäismäärävaatimukset jäisivät saavuttamatta AG:sta johtuvista syistä, mutta todellisuudessa ne jäivät saavuttamatta kriisin takia, ja että alennettujen sopimussakkojen täytäntöönpano oli oikeuden väärinkäyttöä GHA:n taholta. Menettelyn tulos oli kuitenkin se, että GHA:n soveltamat alennetut sopimussakot katsottiin kohtuullisiksi. |
| --- | --- |

(25)

AG ei maksanut alennettuja sopimussakkoja, ja GHA haastoi sen myöhemmin oikeuteen. Asia saatettiin välimiespaneelin käsiteltäväksi. AG väitti muun muassa, että sopimussakkolauseketta voitaisiin soveltaa vain, jos vähimmäismäärävaatimukset jäisivät saavuttamatta AG:sta johtuvista syistä, mutta todellisuudessa ne jäivät saavuttamatta kriisin takia, ja että alennettujen sopimussakkojen täytäntöönpano oli oikeuden väärinkäyttöä GHA:n taholta. Menettelyn tulos oli kuitenkin se, että GHA:n soveltamat alennetut sopimussakot katsottiin kohtuullisiksi.

| (26) | GHA muutti 12 päivänä toukokuuta 2014 yksipuolisesti PSA:n ja AG:n kanssa tehtyjä käyttöoikeussopimuksia. Muutoksiin sisältyi alun perin AG:lle osoitetun, mutta sen käyttämättä jättämän DGD:n alueen osoittaminen PSA:lle. Tämän tuloksena PSA:n käytössä oli noin 20 prosenttia suurempi alue ja AG:n käytössä puolestaan noin 30 prosenttia pienempi alue verrattuna alun perin osoitettuihin alueisiin. Samalla GHA päätti säilyttää toimenpiteen 2 mukaisen 75/125-säännön AG:n osalta (ks. johdanto-osan 22 kappale). PSA:n osalta GHA päätti soveltaa 75/125-sääntöä viimeisen kerran vuonna 2013. GHA palautti asteittain alkuperäisten sopimusten mukaiset vähimmäismäärävaatimukset (vuoteen 2016 kestäneen vaiheittaisen käyttöönoton jälkeen) (17). Lisäksi PSA:han on vuodesta 2016 lähtien sovellettu täydentäviä vähimmäismäärävaatimuksia sille vuonna 2014 osoitetun alueen osalta. |
| --- | --- |

(26)

GHA muutti 12 päivänä toukokuuta 2014 yksipuolisesti PSA:n ja AG:n kanssa tehtyjä käyttöoikeussopimuksia. Muutoksiin sisältyi alun perin AG:lle osoitetun, mutta sen käyttämättä jättämän DGD:n alueen osoittaminen PSA:lle. Tämän tuloksena PSA:n käytössä oli noin 20 prosenttia suurempi alue ja AG:n käytössä puolestaan noin 30 prosenttia pienempi alue verrattuna alun perin osoitettuihin alueisiin. Samalla GHA päätti säilyttää toimenpiteen 2 mukaisen 75/125-säännön AG:n osalta (ks. johdanto-osan 22 kappale). PSA:n osalta GHA päätti soveltaa 75/125-sääntöä viimeisen kerran vuonna 2013. GHA palautti asteittain alkuperäisten sopimusten mukaiset vähimmäismäärävaatimukset (vuoteen 2016 kestäneen vaiheittaisen käyttöönoton jälkeen) (17). Lisäksi PSA:han on vuodesta 2016 lähtien sovellettu täydentäviä vähimmäismäärävaatimuksia sille vuonna 2014 osoitetun alueen osalta.

17

| (27) | Brysselin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin hylkäsi vuonna 2015 KN:n GHA:ta vastaan nostaman kanteen, jonka mukaan GHA:n suorittama AG:n ja PSA:n vähimmäismäärävaatimusten mukauttaminen oli valtiontukea (18). Tuomioistuin katsoi muun muassa, että mukauttamalla vähimmäismäärävaatimuksia GHA otti kohtuullisesti huomioon kriisin ja että voitiin olettaa, että yksityinen velkoja olisi tehnyt samanlaisen päätöksen. KN haki tähän 12 päivänä helmikuuta 2015 annettuun tuomioon muutosta. Muutoksenhaku on vireillä Brysselin muutoksenhakutuomioistuimessa tämän päätöksen hyväksymisajankohtana. |
| --- | --- |

(27)

Brysselin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin hylkäsi vuonna 2015 KN:n GHA:ta vastaan nostaman kanteen, jonka mukaan GHA:n suorittama AG:n ja PSA:n vähimmäismäärävaatimusten mukauttaminen oli valtiontukea (18). Tuomioistuin katsoi muun muassa, että mukauttamalla vähimmäismäärävaatimuksia GHA otti kohtuullisesti huomioon kriisin ja että voitiin olettaa, että yksityinen velkoja olisi tehnyt samanlaisen päätöksen. KN haki tähän 12 päivänä helmikuuta 2015 annettuun tuomioon muutosta. Muutoksenhaku on vireillä Brysselin muutoksenhakutuomioistuimessa tämän päätöksen hyväksymisajankohtana.

18

| (28) | Komissio aloitti 15 päivänä tammikuuta 2016 muodollisen tutkintamenettelyn. Se suhtautui epäillen siihen, olivatko toimenpiteet 1 ja 2 valtiontukea. |
| --- | --- |

(28)

Komissio aloitti 15 päivänä tammikuuta 2016 muodollisen tutkintamenettelyn. Se suhtautui epäillen siihen, olivatko toimenpiteet 1 ja 2 valtiontukea.

| (29) | Tässä päätöksessä kuvaillaan ja arvioidaan edellä johdanto-osan 22 kappaleessa ja alun perin aloittamispäätöksen johdanto-osan 49 kappaleen i ja ii alakohdassa sekä 81 ja 82 kappaleessa määritellyt toimenpiteet 1 ja 2. |
| --- | --- |

(29)

Tässä päätöksessä kuvaillaan ja arvioidaan edellä johdanto-osan 22 kappaleessa ja alun perin aloittamispäätöksen johdanto-osan 49 kappaleen i ja ii alakohdassa sekä 81 ja 82 kappaleessa määritellyt toimenpiteet 1 ja 2.

Image 1

Image 2

3.   ALOITTAMISPÄÄTÖS

ALOITTAMISPÄÄTÖS

3.1   Tuen olemassaolo

Tuen olemassaolo

| (30) | Komissio esitti aloittamispäätöksessä epäilyjä siitä, olivatko toimenpiteet 1 ja 2 SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(30)

Komissio esitti aloittamispäätöksessä epäilyjä siitä, olivatko toimenpiteet 1 ja 2 SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

3.1.1   Toimenpide 1

Toimenpide 1

| (31) | Ensinnäkin komissio epäili, olisiko järkevä yksityinen markkinatoimija odottanut maksettavien korvausten alentamista koskevaa päätöstä neljä vuotta. Se huomautti, että kriisin vaikutus olisi pitänyt ottaa huomioon arvioitaessa toimenpiteen 1 markkinaehtoisuutta. Lisäksi huomautettiin, että vain PSA:han ja AG:hen sovellettiin progressiivisia vähimmäismäärävaatimuksia, jotka lisääntyivät vuosittain vuosina 2004–2012, kun taas muilla Antwerpenin sataman käyttöoikeuksien haltijoilla, kantelija mukaan lukien, oli kiinteät vähimmäismäärävaatimukset. Näin ollen PSA:n ja AG:n tilanne oli kriisin yhteydessä erityinen ja erilainen kuin muilla Antwerpenin satamassa toimivilla operaattoreilla. |
| --- | --- |

(31)

Ensinnäkin komissio epäili, olisiko järkevä yksityinen markkinatoimija odottanut maksettavien korvausten alentamista koskevaa päätöstä neljä vuotta. Se huomautti, että kriisin vaikutus olisi pitänyt ottaa huomioon arvioitaessa toimenpiteen 1 markkinaehtoisuutta. Lisäksi huomautettiin, että vain PSA:han ja AG:hen sovellettiin progressiivisia vähimmäismäärävaatimuksia, jotka lisääntyivät vuosittain vuosina 2004–2012, kun taas muilla Antwerpenin sataman käyttöoikeuksien haltijoilla, kantelija mukaan lukien, oli kiinteät vähimmäismäärävaatimukset. Näin ollen PSA:n ja AG:n tilanne oli kriisin yhteydessä erityinen ja erilainen kuin muilla Antwerpenin satamassa toimivilla operaattoreilla.

| (32) | Komissio myönsi, että kriisin ennennäkemätön vaikutus pakotti kaikkien talouden alojen yritykset mukauttamaan toimintaansa. |
| --- | --- |

(32)

Komissio myönsi, että kriisin ennennäkemätön vaikutus pakotti kaikkien talouden alojen yritykset mukauttamaan toimintaansa.

| (33) | Kriisin muodostaman toimintaympäristön lisäksi komissio huomautti, että sataman pitkän aikavälin etujen kannalta oli tärkeää säilyttää yhteistyö PSA:n ja AG:n kanssa. |
| --- | --- |

(33)

Kriisin muodostaman toimintaympäristön lisäksi komissio huomautti, että sataman pitkän aikavälin etujen kannalta oli tärkeää säilyttää yhteistyö PSA:n ja AG:n kanssa.

| (34) | Näistä perusteluista huolimatta katsottiin, että järkevä yksityinen markkinatoimija olisi pyrkinyt maksimoimaan voittonsa (tai minimoimaan tappionsa) käynnistämällä saatavien perinnän mahdollisimman pian. Vuodesta 2009 lähtien kertyneitä maksamattomia korvauksia alennettiin huomattavasti ja niitä käsiteltiin vasta GHA:n vuonna 2013 tekemällä päätöksellä taannehtivasti. |
| --- | --- |

(34)

Näistä perusteluista huolimatta katsottiin, että järkevä yksityinen markkinatoimija olisi pyrkinyt maksimoimaan voittonsa (tai minimoimaan tappionsa) käynnistämällä saatavien perinnän mahdollisimman pian. Vuodesta 2009 lähtien kertyneitä maksamattomia korvauksia alennettiin huomattavasti ja niitä käsiteltiin vasta GHA:n vuonna 2013 tekemällä päätöksellä taannehtivasti.

| (35) | Useissa vuoden 2009 jälkeen järjestetyissä kokouksissa hallitus käsitteli liikennetietoja sekä kriisiä koskevia kysymyksiä, mutta ei suorasti kysymystä laskun lähettämisestä PSA:lle ja AG:lle niiden vähimmäismäärävaatimusten täyttämättä jättämisestä johtuvista korvauksista. Kuten GHA:n vuonna 2013 tekemän päätöksen 5.3 kohdassa todettiin, vähimmäismäärävaatimuksia koskevasta kysymyksestä neuvoteltiin jatkuvasti, mutta korvauksien laskuttamista lykättiin (19). |
| --- | --- |

(35)

Useissa vuoden 2009 jälkeen järjestetyissä kokouksissa hallitus käsitteli liikennetietoja sekä kriisiä koskevia kysymyksiä, mutta ei suorasti kysymystä laskun lähettämisestä PSA:lle ja AG:lle niiden vähimmäismäärävaatimusten täyttämättä jättämisestä johtuvista korvauksista. Kuten GHA:n vuonna 2013 tekemän päätöksen 5.3 kohdassa todettiin, vähimmäismäärävaatimuksia koskevasta kysymyksestä neuvoteltiin jatkuvasti, mutta korvauksien laskuttamista lykättiin (19).

19

| (36) | Toiseksi, komissio epäili, olisiko järkevä yksityinen markkinatoimija myöntänyt PSA:lle ja AG:lle samanlaisen alennuksen kuin GHA oli myöntänyt. Komissio huomautti, että vaikka liikenteen todellinen väheneminen DGD:ssä vuonna 2009 oli – 38,6 prosenttia (eikä – 16 prosenttia, kuten kantelija ilmoitti), korvausta alennettiin noin – 80 prosenttia (joskin neljän vuoden aikana) (20). |
| --- | --- |

(36)

Toiseksi, komissio epäili, olisiko järkevä yksityinen markkinatoimija myöntänyt PSA:lle ja AG:lle samanlaisen alennuksen kuin GHA oli myöntänyt. Komissio huomautti, että vaikka liikenteen todellinen väheneminen DGD:ssä vuonna 2009 oli – 38,6 prosenttia (eikä – 16 prosenttia, kuten kantelija ilmoitti), korvausta alennettiin noin – 80 prosenttia (joskin neljän vuoden aikana) (20).

20

| (37) | Kolmanneksi, komissio esitti epäilyjä siitä, olisiko järkevä yksityinen markkinatoimija myöntänyt PSA:lle ja AG:lle alennusta korvauksista, kun otetaan huomioon, että GHA:n neuvotteluasema vaikutti varsin vahvalta käyttöoikeussopimusten perusteella. Koska konttiterminaaliyritykset eivät voineet yksipuolisesti sanoa irti suhdettaan GHA:n kanssa, mutta GHA pystyi peruuttamaan täysin tai osittain käyttöoikeuden, jos DGD:tä käytettiin selvästi liian vähän, PSA ja AG eivät voineet uskottavasti uhata lähteä Antwerpenin satamasta, jos vähimmäismäärävaatimuksia ei olisi pienennetty tai korvauksista luovuttu. |
| --- | --- |

(37)

Kolmanneksi, komissio esitti epäilyjä siitä, olisiko järkevä yksityinen markkinatoimija myöntänyt PSA:lle ja AG:lle alennusta korvauksista, kun otetaan huomioon, että GHA:n neuvotteluasema vaikutti varsin vahvalta käyttöoikeussopimusten perusteella. Koska konttiterminaaliyritykset eivät voineet yksipuolisesti sanoa irti suhdettaan GHA:n kanssa, mutta GHA pystyi peruuttamaan täysin tai osittain käyttöoikeuden, jos DGD:tä käytettiin selvästi liian vähän, PSA ja AG eivät voineet uskottavasti uhata lähteä Antwerpenin satamasta, jos vähimmäismäärävaatimuksia ei olisi pienennetty tai korvauksista luovuttu.

| (38) | Neljänneksi, komissio huomautti myös, että se, että GHA jätti korvausmaksut panematta täytäntöön, saattoi muodostaa PSA:lle ja AG:lle kannustimen siirtää liikenteensä satamiin, joissa vähimmäismäärävaatimusten noudattamista valvottiin tiukasti, jotta niille ei olisi määrätty seuraamuksia näissä satamissa. |
| --- | --- |

(38)

Neljänneksi, komissio huomautti myös, että se, että GHA jätti korvausmaksut panematta täytäntöön, saattoi muodostaa PSA:lle ja AG:lle kannustimen siirtää liikenteensä satamiin, joissa vähimmäismäärävaatimusten noudattamista valvottiin tiukasti, jotta niille ei olisi määrätty seuraamuksia näissä satamissa.

| (39) | Viidenneksi, komissio suhtautui epäillen siihen, että GHA:n vuonna 2013 tekemässä päätöksessä oli otettu huomioon maankäytön suunnittelun, liikkuvuuden ja pitkän aikavälin työllisyyden kaltaisia seikkoja. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti (21) tällaisia liiketoimintapäätösten muita kuin taloudellisia näkökohtia ei tulisi ottaa huomioon markkinataloustoimijaperiaatetta sovellettaessa. |
| --- | --- |

(39)

Viidenneksi, komissio suhtautui epäillen siihen, että GHA:n vuonna 2013 tekemässä päätöksessä oli otettu huomioon maankäytön suunnittelun, liikkuvuuden ja pitkän aikavälin työllisyyden kaltaisia seikkoja. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti (21) tällaisia liiketoimintapäätösten muita kuin taloudellisia näkökohtia ei tulisi ottaa huomioon markkinataloustoimijaperiaatetta sovellettaessa.

21

| (40) | Kuudenneksi, komissio epäili, kohdistuiko GHA:han todella vakava riski siitä, että PSA ja AG panisivat vireille oikeudenkäynnin sitä vastaan ja uhkaisivat jättää Antwerpenin sataman. PSA:n ja AG:n kirjeet, joissa ne selittivät oikeudellisen näkökantansa ja jotka oli päivätty 19 päivänä helmikuuta 2013 ja 23 päivänä helmikuuta 2013, lähetettiin GHA:lle sen jälkeen, kun tätä asiaa koskeva kanne oli toimitettu Belgialle kommentoitavaksi 29 päivänä tammikuuta 2013. |
| --- | --- |

(40)

Kuudenneksi, komissio epäili, kohdistuiko GHA:han todella vakava riski siitä, että PSA ja AG panisivat vireille oikeudenkäynnin sitä vastaan ja uhkaisivat jättää Antwerpenin sataman. PSA:n ja AG:n kirjeet, joissa ne selittivät oikeudellisen näkökantansa ja jotka oli päivätty 19 päivänä helmikuuta 2013 ja 23 päivänä helmikuuta 2013, lähetettiin GHA:lle sen jälkeen, kun tätä asiaa koskeva kanne oli toimitettu Belgialle kommentoitavaksi 29 päivänä tammikuuta 2013.

3.1.2   Toimenpide 2

Toimenpide 2

| (41) | Toimenpiteen 2 osalta komissio huomautti, että alkuperäisiä vähimmäismäärävaatimuksia oli mahdoton täyttää kriisin vuoksi. Koska GHA totesi 12 päivänä toukokuuta 2014 tekemässään päätöksessä, että enää ei voitu väittää, että alkuperäisiä vähimmäismäärävaatimuksia oli mahdoton täyttää kriisin vuoksi, komissio esitti epäilyjä siitä, voitiinko alennusten säilyttämistä niistä korvauksista, joita AG:n oli maksettava, jos se ei noudattanut vähimmäismäärävaatimuksia, pitää markkinaehtoisena. |
| --- | --- |

(41)

Toimenpiteen 2 osalta komissio huomautti, että alkuperäisiä vähimmäismäärävaatimuksia oli mahdoton täyttää kriisin vuoksi. Koska GHA totesi 12 päivänä toukokuuta 2014 tekemässään päätöksessä, että enää ei voitu väittää, että alkuperäisiä vähimmäismäärävaatimuksia oli mahdoton täyttää kriisin vuoksi, komissio esitti epäilyjä siitä, voitiinko alennusten säilyttämistä niistä korvauksista, joita AG:n oli maksettava, jos se ei noudattanut vähimmäismäärävaatimuksia, pitää markkinaehtoisena.

| (42) | Erityisesti alennetun korvauksen säilyttäminen vaikutti tarpeettomalta AG:n käyttöoikeuden osittaisen väliaikaisen menettämisen hyvittämiseksi, sillä AG ei joka tapauksessa tosiasiallisesti käyttänyt tätä osaa käyttöoikeusalueestaan. Toimenpiteen 2 mukaan AG:n pienennettyjen vähimmäismäärävaatimusten (ja siten alennettujen korvausten) oli tarkoitus pysyä voimassa vuoteen 2042 asti eli paljon kauemmin kuin ne seitsemän vuotta, joiden aikana käyttöoikeus olisi siirretty (22). |
| --- | --- |

(42)

Erityisesti alennetun korvauksen säilyttäminen vaikutti tarpeettomalta AG:n käyttöoikeuden osittaisen väliaikaisen menettämisen hyvittämiseksi, sillä AG ei joka tapauksessa tosiasiallisesti käyttänyt tätä osaa käyttöoikeusalueestaan. Toimenpiteen 2 mukaan AG:n pienennettyjen vähimmäismäärävaatimusten (ja siten alennettujen korvausten) oli tarkoitus pysyä voimassa vuoteen 2042 asti eli paljon kauemmin kuin ne seitsemän vuotta, joiden aikana käyttöoikeus olisi siirretty (22).

22

3.2   Soveltuvuus sisämarkkinoille

Soveltuvuus sisämarkkinoille

| (43) | Komissio huomautti, että kyseiset toimenpiteet johtivat PSA:n ja AG:n normaalisti maksamien maksujen alentamiseen ja olisivat siten toimintatukea. Tällaista tukea ei voitu pitää sisämarkkinoille soveltuvana, koska se ei edistänyt tietyn toiminnan tai talousalueen kehitystä. Aloittamispäätöksen tekoajankohtana komissio katsoi näin ollen, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa vahvistettuja poikkeuksia ei voitu soveltaa. |
| --- | --- |

(43)

Komissio huomautti, että kyseiset toimenpiteet johtivat PSA:n ja AG:n normaalisti maksamien maksujen alentamiseen ja olisivat siten toimintatukea. Tällaista tukea ei voitu pitää sisämarkkinoille soveltuvana, koska se ei edistänyt tietyn toiminnan tai talousalueen kehitystä. Aloittamispäätöksen tekoajankohtana komissio katsoi näin ollen, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa vahvistettuja poikkeuksia ei voitu soveltaa.

4.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

4.1   Katoen Natie

Katoen Natie

| (44) | KN oli samaa mieltä komission alustavasta arviosta, jonka mukaan kyseiset toimenpiteet olivat Belgian valtion toteuttamia, ja se lisäsi, että koska GHA:n vuonna 2013 tekemän päätökseen sovellettiin hyvän hallintotavan periaatteita, GHA:n hallituksen täytyi olla tietoinen siitä, että se toimi yleisen edun hyväksi julkisoikeudellisena yhteisönä. |
| --- | --- |

(44)

KN oli samaa mieltä komission alustavasta arviosta, jonka mukaan kyseiset toimenpiteet olivat Belgian valtion toteuttamia, ja se lisäsi, että koska GHA:n vuonna 2013 tekemän päätökseen sovellettiin hyvän hallintotavan periaatteita, GHA:n hallituksen täytyi olla tietoinen siitä, että se toimi yleisen edun hyväksi julkisoikeudellisena yhteisönä.

| (45) | KN:n mukaan kaikki GHA:n hallituksen arkaluonteiset päätökset (kuten päätös vähimmäismäärävaatimusten täyttämättä jäämisen seurauksista) tehtiin Antwerpenin kaupunginvaltuuston hallitsevan koalition täydellä tuella. |
| --- | --- |

(45)

KN:n mukaan kaikki GHA:n hallituksen arkaluonteiset päätökset (kuten päätös vähimmäismäärävaatimusten täyttämättä jäämisen seurauksista) tehtiin Antwerpenin kaupunginvaltuuston hallitsevan koalition täydellä tuella.

| (46) | KN oli samaa mieltä myös komission alustavasta arviosta, jonka mukaan kyseiset toimenpiteet olivat luonteeltaan valikoivia. |
| --- | --- |

(46)

KN oli samaa mieltä myös komission alustavasta arviosta, jonka mukaan kyseiset toimenpiteet olivat luonteeltaan valikoivia.

| (47) | KN:n mukaan GHA:n vuosina 2013 ja 2014 tekemät päätökset osoittavat, että GHA varasi oikeuden suorittaa erityisiä ja yksilöllisiä harkinnanvaraisia arviointeja kyseisiä käyttöoikeussopimuksia koskevista erityisistä olosuhteista ja tehdä asianmukaisiksi katsomiaan päätöksiä. GHA:n vuonna 2013 tekemässä päätöksessä GHA totesi, että sen päätös tehtiin GHA:n käytettävissä olevan ”harkintavaran” perusteella. KN:n näkemyksen mukaan tämä todistaa, että toimenpiteet koskivat nimenomaan PSA:ta ja AG:tä ja olivat siten valikoivia. |
| --- | --- |

(47)

KN:n mukaan GHA:n vuosina 2013 ja 2014 tekemät päätökset osoittavat, että GHA varasi oikeuden suorittaa erityisiä ja yksilöllisiä harkinnanvaraisia arviointeja kyseisiä käyttöoikeussopimuksia koskevista erityisistä olosuhteista ja tehdä asianmukaisiksi katsomiaan päätöksiä. GHA:n vuonna 2013 tekemässä päätöksessä GHA totesi, että sen päätös tehtiin GHA:n käytettävissä olevan ”harkintavaran” perusteella. KN:n näkemyksen mukaan tämä todistaa, että toimenpiteet koskivat nimenomaan PSA:ta ja AG:tä ja olivat siten valikoivia.

| (48) | KN oli samaa mieltä myös komission alustavasta arviosta, jonka mukaan toimenpiteet vääristivät kilpailua ja vaikuttivat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tässä yhteydessä KN korosti, että koska Antwerpenin satama sijaitsee sisämaassa ja sillä on hyvät rautatie-, vesiliikenne- ja tieliikenneyhteydet sisämaahan, se toimi kansainvälisenä keskuksena ja PSA ja AG kilpailivat KN:n kaltaisten muiden terminaaliyritysten kanssa sekä Antwerpenin satamassa että Hampurin ja Le Havren välisissä merisatamissa. |
| --- | --- |

(48)

KN oli samaa mieltä myös komission alustavasta arviosta, jonka mukaan toimenpiteet vääristivät kilpailua ja vaikuttivat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tässä yhteydessä KN korosti, että koska Antwerpenin satama sijaitsee sisämaassa ja sillä on hyvät rautatie-, vesiliikenne- ja tieliikenneyhteydet sisämaahan, se toimi kansainvälisenä keskuksena ja PSA ja AG kilpailivat KN:n kaltaisten muiden terminaaliyritysten kanssa sekä Antwerpenin satamassa että Hampurin ja Le Havren välisissä merisatamissa.

| (49) | KN yhtyi komission aloittamispäätöksessä ilmaisemiin epäilyihin, joiden mukaan toimenpide 1 aiheutti taloudellisen edun sekä PSA:lle että AG:lle. |
| --- | --- |

(49)

KN yhtyi komission aloittamispäätöksessä ilmaisemiin epäilyihin, joiden mukaan toimenpide 1 aiheutti taloudellisen edun sekä PSA:lle että AG:lle.

| (50) | KN totesi lisäksi, että markkinataloustoimija, jolla on yhtä vahva neuvotteluasema kuin GHA:lla, olisi perinyt korvaukset täysimääräisinä tai ainakin neuvotellut niiden huomattavasti pienemmästä ja oikeasuhteisesta alentamisesta. |
| --- | --- |

(50)

KN totesi lisäksi, että markkinataloustoimija, jolla on yhtä vahva neuvotteluasema kuin GHA:lla, olisi perinyt korvaukset täysimääräisinä tai ainakin neuvotellut niiden huomattavasti pienemmästä ja oikeasuhteisesta alentamisesta.

| (51) | KN huomautti, että käyttöoikeussopimuksilla myönnettiin GHA:lle vahvat oikeudet, sillä niiden mukaan GHA:lla oli oikeus vaatia 7,31 euroa jokaista saavuttamatta jäänyttä TEU:ta kohti ja, jos kapasiteetti on selvästi vajaakäytössä, joko asettaa käyttöoikeuksien haltijalle lisäehtoja, jotta tämä lisäisi käyttöastetta, tai peruuttaa käyttöoikeus täysin tai osittain. |
| --- | --- |

(51)

KN huomautti, että käyttöoikeussopimuksilla myönnettiin GHA:lle vahvat oikeudet, sillä niiden mukaan GHA:lla oli oikeus vaatia 7,31 euroa jokaista saavuttamatta jäänyttä TEU:ta kohti ja, jos kapasiteetti on selvästi vajaakäytössä, joko asettaa käyttöoikeuksien haltijalle lisäehtoja, jotta tämä lisäisi käyttöastetta, tai peruuttaa käyttöoikeus täysin tai osittain.

| (52) | KN korosti myös, että molemmat käyttöoikeussopimukset antoivat GHA:lle oikeuden veloittaa maksettavat sopimussakot suoraan. |
| --- | --- |

(52)

KN korosti myös, että molemmat käyttöoikeussopimukset antoivat GHA:lle oikeuden veloittaa maksettavat sopimussakot suoraan.

| (53) | KN:n mukaan kyseisten sopimussakkojen alennus oli kohtuuttoman suuri eikä siten liittynyt kriisiin. Vaikka liikenne koko Antwerpenin satamassa väheni 15,6 prosenttia ja DGD:ssä, jossa PSA ja AG toimivat, 38,6 prosenttia, alennus oli tosiasiallisesti 80 prosenttia. |
| --- | --- |

(53)

KN:n mukaan kyseisten sopimussakkojen alennus oli kohtuuttoman suuri eikä siten liittynyt kriisiin. Vaikka liikenne koko Antwerpenin satamassa väheni 15,6 prosenttia ja DGD:ssä, jossa PSA ja AG toimivat, 38,6 prosenttia, alennus oli tosiasiallisesti 80 prosenttia.

| (54) | Kuten KN lisäksi huomautti, PSA:n ja AG:n pienennettyjä vähimmäismäärävaatimuksia sovellettaisiin jatkossakin riippumatta siitä, kuinka kauan kriisi kestäisi. Tästä syystä toimenpide 2, jolla pienennetyt vähimmäismäärävaatimukset säilytettiin vuoden 2013 jälkeen, ei KN:n näkemyksen mukaan liittynyt kriisiin. |
| --- | --- |

(54)

Kuten KN lisäksi huomautti, PSA:n ja AG:n pienennettyjä vähimmäismäärävaatimuksia sovellettaisiin jatkossakin riippumatta siitä, kuinka kauan kriisi kestäisi. Tästä syystä toimenpide 2, jolla pienennetyt vähimmäismäärävaatimukset säilytettiin vuoden 2013 jälkeen, ei KN:n näkemyksen mukaan liittynyt kriisiin.

| (55) | KN huomautti myös, että GHA otti riidanalaiset päätökset tehdessään huomioon maankäytön suunnittelun, liikkuvuuden ja pitkän aikavälin työllisyyden ja että tällaiset tavoitteet eivät ole markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisia. |
| --- | --- |

(55)

KN huomautti myös, että GHA otti riidanalaiset päätökset tehdessään huomioon maankäytön suunnittelun, liikkuvuuden ja pitkän aikavälin työllisyyden ja että tällaiset tavoitteet eivät ole markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisia.

| (56) | KN väitti, että GHA:n toiminta kriisin jälkeen poikkesi täysin muiden satamaviranomaisten toiminnasta naapuri- ja kilpailevissa satamissa. Rotterdamin satama oli KN:n mukaan myöntänyt, että korvauksista vapauttamisella olisi vain haitallisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

(56)

KN väitti, että GHA:n toiminta kriisin jälkeen poikkesi täysin muiden satamaviranomaisten toiminnasta naapuri- ja kilpailevissa satamissa. Rotterdamin satama oli KN:n mukaan myöntänyt, että korvauksista vapauttamisella olisi vain haitallisia vaikutuksia.

| (57) | KN katsoi, että toimenpidettä 1 ei voida perustella siten, että sillä pyrittiin estämään PSA:n ja AG:n siirtyminen pois Antwerpenin satamasta. KN:n mukaan ei ollut mitään viitteitä siitä, että PSA ja AG suunnittelivat tekevänsä toiminnasta luopumista koskevia päätöksiä sen vuoksi, että niillä oli vaikeuksia täyttää vähimmäismäärävaatimuksensa. Tässä yhteydessä KN viittasi niiden konsernien konsolidoituihin liikevaihtoihin ja voittoihin vuosina 2013–2015, joihin PSA ja AG kuuluivat. Voitot ylittivät moninkertaisesti sopimussakot, joita PSA:n ja AG:n täytyi alun perin maksaa Antwerpenin satamassa saavuttamatta jääneistä vähimmäismäärävaatimuksista. |
| --- | --- |

(57)

KN katsoi, että toimenpidettä 1 ei voida perustella siten, että sillä pyrittiin estämään PSA:n ja AG:n siirtyminen pois Antwerpenin satamasta. KN:n mukaan ei ollut mitään viitteitä siitä, että PSA ja AG suunnittelivat tekevänsä toiminnasta luopumista koskevia päätöksiä sen vuoksi, että niillä oli vaikeuksia täyttää vähimmäismäärävaatimuksensa. Tässä yhteydessä KN viittasi niiden konsernien konsolidoituihin liikevaihtoihin ja voittoihin vuosina 2013–2015, joihin PSA ja AG kuuluivat. Voitot ylittivät moninkertaisesti sopimussakot, joita PSA:n ja AG:n täytyi alun perin maksaa Antwerpenin satamassa saavuttamatta jääneistä vähimmäismäärävaatimuksista.

| (58) | KN totesi myös, että vain GHA:lla oli oikeus irtisanoa yksipuolisesti käyttöoikeussopimukset. Käyttöoikeussopimuksen irtisanominen ei olisi aiheuttanut GHA:lle mitään kielteisiä taloudellisia seurauksia, koska sopimuksen irtisanomislausekkeen nojalla GHA voisi aina vaatia korvauksia käyttöoikeuksien haltijalta vahingoista, joita se kärsii siksi, että käyttöoikeuksien haltija irtisanoo sopimuksen. Irtisanomisen aiheuttama ylimääräinen taloudellinen rasitus kohdistuisi näin ollen pikemmin käyttöoikeuksien haltijaan kuin GHA:han. |
| --- | --- |

(58)

KN totesi myös, että vain GHA:lla oli oikeus irtisanoa yksipuolisesti käyttöoikeussopimukset. Käyttöoikeussopimuksen irtisanominen ei olisi aiheuttanut GHA:lle mitään kielteisiä taloudellisia seurauksia, koska sopimuksen irtisanomislausekkeen nojalla GHA voisi aina vaatia korvauksia käyttöoikeuksien haltijalta vahingoista, joita se kärsii siksi, että käyttöoikeuksien haltija irtisanoo sopimuksen. Irtisanomisen aiheuttama ylimääräinen taloudellinen rasitus kohdistuisi näin ollen pikemmin käyttöoikeuksien haltijaan kuin GHA:han.

| (59) | KN huomautti, että myös MSC-Maersk oli kiinnostunut tekemään käyttöoikeussopimuksen GHA:n kansa. Tällaisen uuden käyttöoikeuksien haltijan tuottamat tulot olisivat lievittäneet PSA:n ja AG:n kanssa tehtyjen sopimusten irtisanomisesta mahdollisesti aiheutuvia tappioita. KN totesi edelleen, että kun käyttöoikeus alun perin myönnettiin PSA:lle vuonna 2004, Maersk oli myös kiinnostunut osapuoli, mutta käyttöoikeus myönnettiin PSA:lle, koska se suostui suurempiin vähimmäismäärävaatimuksiin. |
| --- | --- |

(59)

KN huomautti, että myös MSC-Maersk oli kiinnostunut tekemään käyttöoikeussopimuksen GHA:n kansa. Tällaisen uuden käyttöoikeuksien haltijan tuottamat tulot olisivat lievittäneet PSA:n ja AG:n kanssa tehtyjen sopimusten irtisanomisesta mahdollisesti aiheutuvia tappioita. KN totesi edelleen, että kun käyttöoikeus alun perin myönnettiin PSA:lle vuonna 2004, Maersk oli myös kiinnostunut osapuoli, mutta käyttöoikeus myönnettiin PSA:lle, koska se suostui suurempiin vähimmäismäärävaatimuksiin.

| (60) | KN ei pitänyt uhkaa siitä, että PSA ja AG olisivat riitauttaneet käyttöoikeussopimukset, uskottavana, koska täyttämättömistä vähimmäismäärävaatimuksista maksettavat korvaukset olivat täytäntöönpanokelpoisia Belgian lainsäädännön nojalla. Sopimuksiin ei myöskään voitu soveltaa kohtuullistamista (23) Belgian lainsäädännön nojalla. |
| --- | --- |

(60)

KN ei pitänyt uhkaa siitä, että PSA ja AG olisivat riitauttaneet käyttöoikeussopimukset, uskottavana, koska täyttämättömistä vähimmäismäärävaatimuksista maksettavat korvaukset olivat täytäntöönpanokelpoisia Belgian lainsäädännön nojalla. Sopimuksiin ei myöskään voitu soveltaa kohtuullistamista (23) Belgian lainsäädännön nojalla.

23

| (61) | AG:ta koskeneen toimenpiteen 2 osalta KN oli samaa mieltä komission alustavan arvion kanssa siitä, että pienennettyihin vähimmäismäärävaatimuksiin liittyvä mahdollinen etu jatkuisi edelleen AG:n hyväksi, koska toimenpiteellä 2 säilytettiin pienennetyt vähimmäismäärävaatimukset (75/125-säännön mukaisesti) tämän yrityksen osalta. |
| --- | --- |

(61)

AG:ta koskeneen toimenpiteen 2 osalta KN oli samaa mieltä komission alustavan arvion kanssa siitä, että pienennettyihin vähimmäismäärävaatimuksiin liittyvä mahdollinen etu jatkuisi edelleen AG:n hyväksi, koska toimenpiteellä 2 säilytettiin pienennetyt vähimmäismäärävaatimukset (75/125-säännön mukaisesti) tämän yrityksen osalta.

| (62) | PSA:n osalta KN väitti, että GHA myönsi PSA:lle perusteettoman edun, kun se ei palauttanut PSA:n vuoden 2004 vähimmäismäärävaatimuksia välittömästi vaan vaiheittain ja säilytti siten ainakin osittain pienemmät vähimmäismäärävaatimukset. Koska GHA myönsi, ettei kriisiin enää voitu vedota syynä, jonka perusteella vuoden 2004 vähimmäismäärävaatimukset olisi voitu katsoa mahdottomiksi saavuttaa, ei ollut objektiivista perustetta olla nostamatta vähimmäismäärävaatimuksia välittömästi. Tästä huolimatta GHA ei korottanut PSA:n vähimmäismäärävaatimuksia kuin vaiheittain 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2015 välisenä aikana. Tämä aiheutti PSA:lle lisäedun. |
| --- | --- |

(62)

PSA:n osalta KN väitti, että GHA myönsi PSA:lle perusteettoman edun, kun se ei palauttanut PSA:n vuoden 2004 vähimmäismäärävaatimuksia välittömästi vaan vaiheittain ja säilytti siten ainakin osittain pienemmät vähimmäismäärävaatimukset. Koska GHA myönsi, ettei kriisiin enää voitu vedota syynä, jonka perusteella vuoden 2004 vähimmäismäärävaatimukset olisi voitu katsoa mahdottomiksi saavuttaa, ei ollut objektiivista perustetta olla nostamatta vähimmäismäärävaatimuksia välittömästi. Tästä huolimatta GHA ei korottanut PSA:n vähimmäismäärävaatimuksia kuin vaiheittain 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2015 välisenä aikana. Tämä aiheutti PSA:lle lisäedun.

| (63) | KN väitti myös, että edellä mainittua etua lisäsi entisestään PSA:n 12 päivänä toukokuuta 2014 saama lisäalue, jonka osalta PSA:n ei tarvinnut täyttää mitään vähimmäismäärävaatimuksia vuosina 2014 ja 2015. |
| --- | --- |

(63)

KN väitti myös, että edellä mainittua etua lisäsi entisestään PSA:n 12 päivänä toukokuuta 2014 saama lisäalue, jonka osalta PSA:n ei tarvinnut täyttää mitään vähimmäismäärävaatimuksia vuosina 2014 ja 2015.

| (64) | KN huomautti, että Maerskin, MSC:n ja CMA CGM:n, jäljempänä ’P3-verkko’, välisen toiminnallisen sopimuksen alusten yhteisestä käytöstä oli tarkoitus parantaa talousnäkymiä. Näin ollen GHA:n olisi pitänyt ottaa tämä huomioon mukauttaessaan PSA:n vähimmäismäärävaatimuksia. KN totesi lisäksi, että vaikka PSA:han sovellettiin vuodesta 2016 lähtien alkuperäisiä vähimmäismäärävaatimuksia, joita oli korotettu siirrettyä aluetta koskevien lisävähimmäisvaatimusten mukaisesti, alkuperäisen käyttöoikeuksien haltijan korvaavalla PSA:n ja MSC:n yhteisyritykselle aiheutuisi edelleen etu. KN ei määrittänyt tätä etua määrällisesti. |
| --- | --- |

(64)

KN huomautti, että Maerskin, MSC:n ja CMA CGM:n, jäljempänä ’P3-verkko’, välisen toiminnallisen sopimuksen alusten yhteisestä käytöstä oli tarkoitus parantaa talousnäkymiä. Näin ollen GHA:n olisi pitänyt ottaa tämä huomioon mukauttaessaan PSA:n vähimmäismäärävaatimuksia. KN totesi lisäksi, että vaikka PSA:han sovellettiin vuodesta 2016 lähtien alkuperäisiä vähimmäismäärävaatimuksia, joita oli korotettu siirrettyä aluetta koskevien lisävähimmäisvaatimusten mukaisesti, alkuperäisen käyttöoikeuksien haltijan korvaavalla PSA:n ja MSC:n yhteisyritykselle aiheutuisi edelleen etu. KN ei määrittänyt tätä etua määrällisesti.

| (65) | AG:ltä PSA:lle siirretyn käyttöoikeusalueen osalta KN katsoi, ettei se, että AG menetti siirretyn alueen, oikeuttanut säilyttämään AG:n maksamaa alennettua korvausta, koska AG ei joka tapauksessa käyttänyt aluetta, ja että PSA:n käyttöoikeuden kasvun olisi pitänyt johtaa vuoden 2004 vähimmäismäärävaatimusten korottamiseen PSA:n osalta. |
| --- | --- |

(65)

AG:ltä PSA:lle siirretyn käyttöoikeusalueen osalta KN katsoi, ettei se, että AG menetti siirretyn alueen, oikeuttanut säilyttämään AG:n maksamaa alennettua korvausta, koska AG ei joka tapauksessa käyttänyt aluetta, ja että PSA:n käyttöoikeuden kasvun olisi pitänyt johtaa vuoden 2004 vähimmäismäärävaatimusten korottamiseen PSA:n osalta.

| (66) | Kyseisten toimenpiteiden soveltuvuudesta sisämarkkinoille KN huomautti, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa viitataan tukeen, jota myönnetään ”tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen”. Sana ”edistämiseen” viittaa KN:n näkemyksen mukaan siihen, että tuen on annettava tuensaajalle kannustin investoida taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitykseen. KN:n mukaan GHA kannusti PSA:ta ja AG:tä vain ohjaamaan liikennettä pois Antwerpenin satamasta. Edellä mainitun perussopimuksen määräyksen mukaista soveltuvuutta ei näin ollen voinut olla olemassa. |
| --- | --- |

(66)

Kyseisten toimenpiteiden soveltuvuudesta sisämarkkinoille KN huomautti, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa viitataan tukeen, jota myönnetään ”tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen”. Sana ”edistämiseen” viittaa KN:n näkemyksen mukaan siihen, että tuen on annettava tuensaajalle kannustin investoida taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitykseen. KN:n mukaan GHA kannusti PSA:ta ja AG:tä vain ohjaamaan liikennettä pois Antwerpenin satamasta. Edellä mainitun perussopimuksen määräyksen mukaista soveltuvuutta ei näin ollen voinut olla olemassa.

| (67) | Sisämarkkinoille soveltuvuuden suhteen KN käsitteli myös kysymyksiä yhteisen edun mukaisesta tavoitteesta, tuen tarpeellisuudesta ja oikeasuhteisuudesta, kilpailun vääristymisestä ja EU:n sisäiseen kauppaan kohdistuvasta vaikutuksesta. KN oli myös samaa mieltä komission alustavasta arviosta, jonka mukaan kyseiset toimenpiteet olivat PSA:lle ja AG:lle myönnettyä toimintatukea. KN katsoi, etteivät toimenpiteet soveltuneet sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(67)

Sisämarkkinoille soveltuvuuden suhteen KN käsitteli myös kysymyksiä yhteisen edun mukaisesta tavoitteesta, tuen tarpeellisuudesta ja oikeasuhteisuudesta, kilpailun vääristymisestä ja EU:n sisäiseen kauppaan kohdistuvasta vaikutuksesta. KN oli myös samaa mieltä komission alustavasta arviosta, jonka mukaan kyseiset toimenpiteet olivat PSA:lle ja AG:lle myönnettyä toimintatukea. KN katsoi, etteivät toimenpiteet soveltuneet sisämarkkinoille.

4.1.1   KN:n toimittamat lisähuomautukset

KN:n toimittamat lisähuomautukset

| (68) | KN toimitti 2 päivänä maaliskuuta 2017 lisähuomautuksia PSA:lle ja AG:lle myönnetystä väitetystä valtiontuesta ja totesi, että GHA jatkoi valtiontuen myöntämistä ainakin vuoteen 2015 asti. GHA jatkoi kriisistä johtuvien alennusten soveltamista ja luopui korvausmaksuista, jotka AG:n ja PSA:n oli maksettava, jos ne eivät täyttäneet alkuperäisiä vähimmäismäärävaatimuksiaan. Vuonna 2015 PSA ja AG eivät täyttäneet sopimukseen perustuvia vähimmäismäärävaatimuksia. GHA päätti (24) kuitenkin olla panematta PSA:n ja AG:n sopimusvelvoitteita täytäntöön. KN totesi, että tämän seurauksena PSA:n ja AG:n ei edelleenkään tarvitse maksaa mitään korvauksia sopimukseen perustuvien vähimmäismäärävaatimusten olennaisesta rikkomisesta. |
| --- | --- |

(68)

KN toimitti 2 päivänä maaliskuuta 2017 lisähuomautuksia PSA:lle ja AG:lle myönnetystä väitetystä valtiontuesta ja totesi, että GHA jatkoi valtiontuen myöntämistä ainakin vuoteen 2015 asti. GHA jatkoi kriisistä johtuvien alennusten soveltamista ja luopui korvausmaksuista, jotka AG:n ja PSA:n oli maksettava, jos ne eivät täyttäneet alkuperäisiä vähimmäismäärävaatimuksiaan. Vuonna 2015 PSA ja AG eivät täyttäneet sopimukseen perustuvia vähimmäismäärävaatimuksia. GHA päätti (24) kuitenkin olla panematta PSA:n ja AG:n sopimusvelvoitteita täytäntöön. KN totesi, että tämän seurauksena PSA:n ja AG:n ei edelleenkään tarvitse maksaa mitään korvauksia sopimukseen perustuvien vähimmäismäärävaatimusten olennaisesta rikkomisesta.

24

| (69) | KN täsmensi lisäksi, että AG:lle oli myönnetty 31 039 997,83 euron suuruinen valikoiva etu vuosina 2009–2015 ja PSA:lle oli myönnetty 61 122 116,16 euron suuruinen valikoiva etu vuosina 2009–2015. |
| --- | --- |

(69)

KN täsmensi lisäksi, että AG:lle oli myönnetty 31 039 997,83 euron suuruinen valikoiva etu vuosina 2009–2015 ja PSA:lle oli myönnetty 61 122 116,16 euron suuruinen valikoiva etu vuosina 2009–2015.

| (70) | KN korosti, että AG:lle ja PSA:lle myönnettyä taloudellista etua ei voitu pitää kriisitoimenpiteenä, vaan se muodosti pikemminkin rakenteellisen hyödyn. |
| --- | --- |

(70)

KN korosti, että AG:lle ja PSA:lle myönnettyä taloudellista etua ei voitu pitää kriisitoimenpiteenä, vaan se muodosti pikemminkin rakenteellisen hyödyn.

| (71) | KN huomautti myös, että PSA oli kieltäytynyt maksamasta korvauksia ja aloittanut menettelyn Brysselin muutoksenhakutuomioistuimessa aiemmin maksamiensa korvausmaksujen perimiseksi takaisin. |
| --- | --- |

(71)

KN huomautti myös, että PSA oli kieltäytynyt maksamasta korvauksia ja aloittanut menettelyn Brysselin muutoksenhakutuomioistuimessa aiemmin maksamiensa korvausmaksujen perimiseksi takaisin.

4.2   PSA Antwerp

PSA Antwerp

| (72) | PSA kiisti, että kyseiset toimenpiteet rahoitettiin valtion varoista. PSA viittasi Flanderin satama-asetuksen 15 §:n 1 momenttiin ja 20 §:ään ja väitti, että GHA peri kaikenlaisia satamamaksuja omaksi hyödykseen ja kaikista muista viranomaisista riippumatta ja että GHA sai kaikki tulonsa sataman hallinnointiin liittyvien valtuuksien käytöstä ja kaikesta muusta harjoittamastaan toiminnasta. GHA:n tappiot eivät johtuneet Belgian valtiosta eivätkä aiheuttaneet tälle mitään lisärasitetta. Koska GHA tosiasiallisesti omisti kaikki sataman hallinnointiin liittyvien valtuuksiensa käytöstä aiheutuvat tulot ja koska valtio ei vastannut mistään tähän liittyvistä kustannuksista, mitään PSA:lle aiheutunutta etua ei rahoitettu valtion varoista. |
| --- | --- |

(72)

PSA kiisti, että kyseiset toimenpiteet rahoitettiin valtion varoista. PSA viittasi Flanderin satama-asetuksen 15 §:n 1 momenttiin ja 20 §:ään ja väitti, että GHA peri kaikenlaisia satamamaksuja omaksi hyödykseen ja kaikista muista viranomaisista riippumatta ja että GHA sai kaikki tulonsa sataman hallinnointiin liittyvien valtuuksien käytöstä ja kaikesta muusta harjoittamastaan toiminnasta. GHA:n tappiot eivät johtuneet Belgian valtiosta eivätkä aiheuttaneet tälle mitään lisärasitetta. Koska GHA tosiasiallisesti omisti kaikki sataman hallinnointiin liittyvien valtuuksiensa käytöstä aiheutuvat tulot ja koska valtio ei vastannut mistään tähän liittyvistä kustannuksista, mitään PSA:lle aiheutunutta etua ei rahoitettu valtion varoista.

| (73) | PSA korosti lisäksi, että GHA:n valvontarakenne oli riippumaton. Flanderin satama-asetuksella oli tarkoitus perusta Antwerpenin kaupungista erillinen oikeushenkilö, jolle siirrettiin kaikki satamien hallintoon liittyvät valtuudet Antwerpenin kaupungilta (GHA:n yhtiöjärjestyksen 1 artikla). |
| --- | --- |

(73)

PSA korosti lisäksi, että GHA:n valvontarakenne oli riippumaton. Flanderin satama-asetuksella oli tarkoitus perusta Antwerpenin kaupungista erillinen oikeushenkilö, jolle siirrettiin kaikki satamien hallintoon liittyvät valtuudet Antwerpenin kaupungilta (GHA:n yhtiöjärjestyksen 1 artikla).

| (74) | PSA huomautti, että GHA pystyi tekemään yhden tai useamman – erityisesti satama- ja kaupunkipolitiikkaan liittyvän – poliittisen sopimuksen Antwerpenin kaupungin kanssa (GHA:n yhtiöjärjestyksen 7 artiklan 2 kohta), ja tästä syystä Antwerpenin kaupungilla ei ollut siihen nähden määräysvaltaa, vaan sen täytyi neuvotella GHA:n kanssa näiden poliittisten sopimusten aikaan saamiseksi. |
| --- | --- |

(74)

PSA huomautti, että GHA pystyi tekemään yhden tai useamman – erityisesti satama- ja kaupunkipolitiikkaan liittyvän – poliittisen sopimuksen Antwerpenin kaupungin kanssa (GHA:n yhtiöjärjestyksen 7 artiklan 2 kohta), ja tästä syystä Antwerpenin kaupungilla ei ollut siihen nähden määräysvaltaa, vaan sen täytyi neuvotella GHA:n kanssa näiden poliittisten sopimusten aikaan saamiseksi.

| (75) | PSA selitti lisäksi, että kaupunginvaltuuston jäsenet muodostavat enemmistön GHA:n hallituksesta, mutta eivät koko hallitusta. Nämä jäsenet edustivat eri puolueita ja erilaisia poliittisia näkemyksiä, ja kaiken kaikkiaan he eivät edustaneet edes yhtä kolmasosaa Antwerpenin koko kaupunginvaltuustosta. Lisäksi koskaan ei järjestetty kokousta, jossa kaupunginvaltuuston yleinen näkemys olisi esitetty nimitetyille hallituksen jäsenille. |
| --- | --- |

(75)

PSA selitti lisäksi, että kaupunginvaltuuston jäsenet muodostavat enemmistön GHA:n hallituksesta, mutta eivät koko hallitusta. Nämä jäsenet edustivat eri puolueita ja erilaisia poliittisia näkemyksiä, ja kaiken kaikkiaan he eivät edustaneet edes yhtä kolmasosaa Antwerpenin koko kaupunginvaltuustosta. Lisäksi koskaan ei järjestetty kokousta, jossa kaupunginvaltuuston yleinen näkemys olisi esitetty nimitetyille hallituksen jäsenille.

| (76) | Yhteenvetona voidaan todeta, että PSA ei ollut samaa mieltä siitä, että kyseiset toimenpiteet olisivat johtuneet Belgian valtiosta. PSA:n mukaan kaupunginvaltuuston raporteissa ei ollut viitteitä siitä, että kaupunginvaltuustolla olisi ollut määräysvaltaa GHA:n suhteen. GHA:han viitattiin päinvastoin riippumattomana osapuolena neuvotteluissa ja sopimuksissa. PSA viittasi muun muassa äskettäiseen unionin tuomioistuimen asiassa Commerz Nederland antamaan tuomioon (25), jossa todettiin, että toimenpiteen johtuminen valtiosta on voitava päätellä ”sellaisten seikkojen perusteella, jotka ilmenevat käsiteltävänä olevan asian olosuhteista ja asiayhteydestä, jossa kyseisen toimenpide toteutettiin”. PSA lainasi tässä yhteydessä lisäksi professori Eric van Hooydonkin tutkimusta, jonka mukaan kunnallisten satamaviranomaisten päätöksenteossa keskityttiin lähes yksinomaan sataman etujen eikä laajempien kunnallisten etujen edistämiseen. |
| --- | --- |

(76)

Yhteenvetona voidaan todeta, että PSA ei ollut samaa mieltä siitä, että kyseiset toimenpiteet olisivat johtuneet Belgian valtiosta. PSA:n mukaan kaupunginvaltuuston raporteissa ei ollut viitteitä siitä, että kaupunginvaltuustolla olisi ollut määräysvaltaa GHA:n suhteen. GHA:han viitattiin päinvastoin riippumattomana osapuolena neuvotteluissa ja sopimuksissa. PSA viittasi muun muassa äskettäiseen unionin tuomioistuimen asiassa Commerz Nederland antamaan tuomioon (25), jossa todettiin, että toimenpiteen johtuminen valtiosta on voitava päätellä ”sellaisten seikkojen perusteella, jotka ilmenevat käsiteltävänä olevan asian olosuhteista ja asiayhteydestä, jossa kyseisen toimenpide toteutettiin”. PSA lainasi tässä yhteydessä lisäksi professori Eric van Hooydonkin tutkimusta, jonka mukaan kunnallisten satamaviranomaisten päätöksenteossa keskityttiin lähes yksinomaan sataman etujen eikä laajempien kunnallisten etujen edistämiseen.

25

| (77) | PSA esitti lisäksi, että satamaa valvova johtaja pystyi tarkastelemaan GHA:n päätösten laillisuutta vain hallinnollisesti (GHA:n yhtiöjärjestyksen 25 artiklan c alakohta). Satamaa valvovalla johtajalla ei ollut valtuuksia arvioida satamaoperaattorin toteuttaman toimenpiteen sisältöä tai tarpeellisuutta. Kyseisessä tapauksessa alueellinen satamaa valvova johtaja ei osallistunut GHA:n hallituksen päätöksentekoon. Koska GHA:n päätös ei ollut Flanderin satama-asetuksen vastainen, satamaa valvova johtaja ei voinut edes vastustaa käsiteltävänä olevaa nimenomaista päätöstä. Koska Antwerpenin kaupungilla tai Flanderin alueella ei ollut varsinaista määräysvaltaa, asian Stardust Marine ehdot eivät täyttyneet. |
| --- | --- |

(77)

PSA esitti lisäksi, että satamaa valvova johtaja pystyi tarkastelemaan GHA:n päätösten laillisuutta vain hallinnollisesti (GHA:n yhtiöjärjestyksen 25 artiklan c alakohta). Satamaa valvovalla johtajalla ei ollut valtuuksia arvioida satamaoperaattorin toteuttaman toimenpiteen sisältöä tai tarpeellisuutta. Kyseisessä tapauksessa alueellinen satamaa valvova johtaja ei osallistunut GHA:n hallituksen päätöksentekoon. Koska GHA:n päätös ei ollut Flanderin satama-asetuksen vastainen, satamaa valvova johtaja ei voinut edes vastustaa käsiteltävänä olevaa nimenomaista päätöstä. Koska Antwerpenin kaupungilla tai Flanderin alueella ei ollut varsinaista määräysvaltaa, asian Stardust Marine ehdot eivät täyttyneet.

| (78) | Sen suhteen, aiheuttivatko kyseiset toimenpiteet taloudellisen edun, PSA huomautti, että markkinataloustoimijaperiaatteen soveltamiseksi tuomioistuimet ovat myöntäneet, ettei voittojen maksimointi tapahtunut yksinomaan sen seurauksena, että todelliset kustannukset perittiin takaisin lyhyellä aikavälillä (26). PSA:n mukaan yksityistäkin velkojaa olisivat ohjanneet pitkän aikavälin näkymät myös siksi, että määrät, joiden perimisestä oli luovuttu, muodostivat sataman kehityksen edistämiseksi annetun kannustimen. Tästä syystä GHA:lle ei aiheutunut tappiota, vaan se jätti ainoastaan perimättä ylimääräisiä tuloja. PSA:n mukaan asetetut vähimmäismäärävaatimukset perustuivat vuonna 1998 toteutettuun markkinatutkimukseen, jossa ennustettiin jatkuvaa 10 prosentin vuotuista kasvua, ja ne olivat siten PSA:n näkemyksen mukaan alusta lähtien liian kunnianhimoiset. PSA lisäsi, että kriisin vaikutukset eivät olleet vielä täysin kadonneet vuoteen 2012 mennessä, sillä tuonti Eurooppaan oli vuonna 2012 edelleen alemmalla tasolla kuin vuonna 2008 (27). |
| --- | --- |

(78)

Sen suhteen, aiheuttivatko kyseiset toimenpiteet taloudellisen edun, PSA huomautti, että markkinataloustoimijaperiaatteen soveltamiseksi tuomioistuimet ovat myöntäneet, ettei voittojen maksimointi tapahtunut yksinomaan sen seurauksena, että todelliset kustannukset perittiin takaisin lyhyellä aikavälillä (26). PSA:n mukaan yksityistäkin velkojaa olisivat ohjanneet pitkän aikavälin näkymät myös siksi, että määrät, joiden perimisestä oli luovuttu, muodostivat sataman kehityksen edistämiseksi annetun kannustimen. Tästä syystä GHA:lle ei aiheutunut tappiota, vaan se jätti ainoastaan perimättä ylimääräisiä tuloja. PSA:n mukaan asetetut vähimmäismäärävaatimukset perustuivat vuonna 1998 toteutettuun markkinatutkimukseen, jossa ennustettiin jatkuvaa 10 prosentin vuotuista kasvua, ja ne olivat siten PSA:n näkemyksen mukaan alusta lähtien liian kunnianhimoiset. PSA lisäsi, että kriisin vaikutukset eivät olleet vielä täysin kadonneet vuoteen 2012 mennessä, sillä tuonti Eurooppaan oli vuonna 2012 edelleen alemmalla tasolla kuin vuonna 2008 (27).

26

27

| (79) | PSA korosti, että maksut, joita sen täytyi maksaa DGD:ssä saavuttamatta jääneistä vähimmäismäärävaatimuksista, olivat korkeammat kuin Antwerpenin sataman muissa satamanosissa perityt maksut (esimerkiksi PSA:lta perittiin [0,30–0,70] euroa tonnilta DGD:ssä, kun KN:ltä perittiin [0,12–0,20] euroa tonnilta Vrasenedockissa). |
| --- | --- |

(79)

PSA korosti, että maksut, joita sen täytyi maksaa DGD:ssä saavuttamatta jääneistä vähimmäismäärävaatimuksista, olivat korkeammat kuin Antwerpenin sataman muissa satamanosissa perityt maksut (esimerkiksi PSA:lta perittiin [0,30–0,70] euroa tonnilta DGD:ssä, kun KN:ltä perittiin [0,12–0,20] euroa tonnilta Vrasenedockissa).

| (80) | PSA kehotti lisäksi ottamaan huomioon, että DGD oli yhä käynnistysvaiheessa kriisin alkaessa. |
| --- | --- |

(80)

PSA kehotti lisäksi ottamaan huomioon, että DGD oli yhä käynnistysvaiheessa kriisin alkaessa.

| (81) | Mitä tulee riskiin siitä, että PSA saattaisi siirtyä pois Antwerpenin satamasta, PSA vakuutti, että oli olemassa keinoja käyttöoikeussopimuksen irtisanomiseksi tai purkamiseksi. Tässä suhteessa PSA viittasi sen ja [...] satamaviranomaisen tekemien käyttöoikeussopimusten ennenaikaisiin irtisanomisiin, jotka tulivat voimaan [...] ja [...]. Jos PSA olisi irtisanonut käyttöoikeussopimuksen GHA:n kanssa, GHA:n menettämien käyttöoikeusmaksujen määrä olisi ollut noin [10–16] miljoonaa euroa vuodessa. |
| --- | --- |

(81)

Mitä tulee riskiin siitä, että PSA saattaisi siirtyä pois Antwerpenin satamasta, PSA vakuutti, että oli olemassa keinoja käyttöoikeussopimuksen irtisanomiseksi tai purkamiseksi. Tässä suhteessa PSA viittasi sen ja [...] satamaviranomaisen tekemien käyttöoikeussopimusten ennenaikaisiin irtisanomisiin, jotka tulivat voimaan [...] ja [...]. Jos PSA olisi irtisanonut käyttöoikeussopimuksen GHA:n kanssa, GHA:n menettämien käyttöoikeusmaksujen määrä olisi ollut noin [10–16] miljoonaa euroa vuodessa.

| (82) | PSA väitti voivansa irtisanoa sopimuksen joko vetoamalla ylivoimaiseen esteeseen, koska sopimus osoittautui kannattamattomaksi kriisin satamatoiminnalle aiheuttamien vakavien vaikutusten vuoksi, tai peruuttamalla sopimuksen, koska sopimussakkolauseke oli pätemätön, tai sillä perusteella, että PSA:sta olisi tullut maksukyvytön, jos alun perin määrätyt sopimussakot olisi peritty täysimääräisesti. |
| --- | --- |

(82)

PSA väitti voivansa irtisanoa sopimuksen joko vetoamalla ylivoimaiseen esteeseen, koska sopimus osoittautui kannattamattomaksi kriisin satamatoiminnalle aiheuttamien vakavien vaikutusten vuoksi, tai peruuttamalla sopimuksen, koska sopimussakkolauseke oli pätemätön, tai sillä perusteella, että PSA:sta olisi tullut maksukyvytön, jos alun perin määrätyt sopimussakot olisi peritty täysimääräisesti.

| (83) | PSA toimitti lisäksi yksinkertaistetun laskelman PSA:n toiminnasta DGD:ssä syntyneistä voitoista, joka osoitti, että vuonna 2013 toiminta olisi ollut tappiollista, jos alkuperäiset sopimussakot olisi peritty täysimääräisesti. |
| --- | --- |

(83)

PSA toimitti lisäksi yksinkertaistetun laskelman PSA:n toiminnasta DGD:ssä syntyneistä voitoista, joka osoitti, että vuonna 2013 toiminta olisi ollut tappiollista, jos alkuperäiset sopimussakot olisi peritty täysimääräisesti.

| (84) | Lisäksi PSA esitti huomautuksia seuraavista seikoista.






  — | PSA olisi voinut pakotta GHA:n irtisanomaan käyttöoikeussopimuksen luomalla vajaakäyttötilanteen. |
| --- | --- | --- |

(84)

Lisäksi PSA esitti huomautuksia seuraavista seikoista.

—

PSA olisi voinut pakotta GHA:n irtisanomaan käyttöoikeussopimuksen luomalla vajaakäyttötilanteen.

| — | Jos GHA olisi pitänyt kiinni alkuperäisestä määrävaatimuksesta, tämä olisi voinut vaikuttaa PSA:n tuleviin investointeihin Antwerpenin satamassa. |
| --- | --- |

—

Jos GHA olisi pitänyt kiinni alkuperäisestä määrävaatimuksesta, tämä olisi voinut vaikuttaa PSA:n tuleviin investointeihin Antwerpenin satamassa.

| — | PSA:n lähtemisellä Antwerpenin satamasta olisi kielteisiä seurauksia GHA:lle, sillä ensinnäkin GHA menettäisi vuosittain noin 12 miljoonaa euroa käyttöoikeusmaksutuloja ja toiseksi GHA:n täytyisi maksaa korvauksia PSA:n tekemistä huomattavista kiinteistöinvestoinneista. Lisäksi PSA olisi lisäinvestoinnit Antwerpenin satamaan tekemättä. |
| --- | --- |

—

PSA:n lähtemisellä Antwerpenin satamasta olisi kielteisiä seurauksia GHA:lle, sillä ensinnäkin GHA menettäisi vuosittain noin 12 miljoonaa euroa käyttöoikeusmaksutuloja ja toiseksi GHA:n täytyisi maksaa korvauksia PSA:n tekemistä huomattavista kiinteistöinvestoinneista. Lisäksi PSA olisi lisäinvestoinnit Antwerpenin satamaan tekemättä.

| — | Muihin GHA:n tulonlähteisiin, kuten satamamaksuihin, jotka liittyvät suorasti PSA:n houkutteleman liikenteen määrään, olisi kohdistunut kielteisiä vaikutuksia, jos PSA olisi jättänyt sataman. |
| --- | --- |

—

Muihin GHA:n tulonlähteisiin, kuten satamamaksuihin, jotka liittyvät suorasti PSA:n houkutteleman liikenteen määrään, olisi kohdistunut kielteisiä vaikutuksia, jos PSA olisi jättänyt sataman.

| — | Tulevaisuudessa GHA:n olisi vaikeaa löytää uusi käyttöoikeuksien haltija, joka olisi valmis hyväksymään PSA:n kanssa alun perin sovitut ehdot. |
| --- | --- |

—

Tulevaisuudessa GHA:n olisi vaikeaa löytää uusi käyttöoikeuksien haltija, joka olisi valmis hyväksymään PSA:n kanssa alun perin sovitut ehdot.

| (85) | Siitä, oliko PSA siirtänyt liikennettä muihin satamiin, joissa vähimmäismäärävaatimuksia sovellettiin tiukasti, PSA painotti, että GHA ei koskaan luopunut vähimmäismäärävaatimuksista, vaan ainoastaan mukautti niitä, ja että näin mukautetut vähimmäismäärävaatimukset edellyttävät yhä Hampurin ja Le Havren välisten merisatamien keskiarvoa parempia tuloksia. |
| --- | --- |

(85)

Siitä, oliko PSA siirtänyt liikennettä muihin satamiin, joissa vähimmäismäärävaatimuksia sovellettiin tiukasti, PSA painotti, että GHA ei koskaan luopunut vähimmäismäärävaatimuksista, vaan ainoastaan mukautti niitä, ja että näin mukautetut vähimmäismäärävaatimukset edellyttävät yhä Hampurin ja Le Havren välisten merisatamien keskiarvoa parempia tuloksia.

| (86) | Vaatimusten alentamisen suuruudesta PSA huomautti, että yhtäältä epätarkan ja tulevaisuuteen suuntautuneen arviointimenetelmän ja toisaalta kriisin yhdistelmä sai GHA:n myöntämään kyseisen vähimmäismäärävaatimusten alennuksen. PSA huomautti lisäksi tässä yhteydessä, että DGD:n käyttöoikeuksien haltijoita koskevat määrävaatimukset olivat progressiivisia, kun taas muille Antwerpenin sataman käyttöoikeuksien haltijoille asetetut vaatimukset olivat lineaarisia. |
| --- | --- |

(86)

Vaatimusten alentamisen suuruudesta PSA huomautti, että yhtäältä epätarkan ja tulevaisuuteen suuntautuneen arviointimenetelmän ja toisaalta kriisin yhdistelmä sai GHA:n myöntämään kyseisen vähimmäismäärävaatimusten alennuksen. PSA huomautti lisäksi tässä yhteydessä, että DGD:n käyttöoikeuksien haltijoita koskevat määrävaatimukset olivat progressiivisia, kun taas muille Antwerpenin sataman käyttöoikeuksien haltijoille asetetut vaatimukset olivat lineaarisia.

| (87) | Maankäytön suunnittelun, liikkuvuuden ja kestävän työllisyyden kaltaisten seikkojen suhteen PSA huomautti, että yksityinen velkoja olisi jo pelkästään kaupallisten näkökohtien perusteella päätynyt samaan päätökseen kuin GHA. |
| --- | --- |

(87)

Maankäytön suunnittelun, liikkuvuuden ja kestävän työllisyyden kaltaisten seikkojen suhteen PSA huomautti, että yksityinen velkoja olisi jo pelkästään kaupallisten näkökohtien perusteella päätynyt samaan päätökseen kuin GHA.

| (88) | Sen suhteen, oliko uhka siitä, että PSA käynnistäisi oikeudellisen menettelyn, uskottava, PSA viittasi GHA:lle helmikuussa 2013 toimitettuun muistioon. Tässä muistiossa PSA ilmaisi näkemyksen, jonka mukaan käyttöoikeussopimukseen sisältynyt sopimussakkolauseke ei ollut täytäntöönpanokelpoinen Belgian lainsäädännön nojalla. PSA myös kehotti muistiossa GHA:ta laatimaan sopimussakkolausekkeen uudelleen siten, että siinä otetaan huomioon PSA:n Antwerpenin kaikissa terminaaleissa saavuttamat määrät yhteensä (28). PSA totesi lisäksi, että jos vuosina 2009–2013 perityt sopimussakot todettaisiin laittomiksi ja näin ollen täytäntöönpanokelvottomiksi Belgian lainsäädännön nojalla, kyse ei voinut olla valtiontuesta, koska GHA:lla ei olisi saatavaa PSA:lta. PSA lisäsi, että kysymystä Belgian lainsäädännön mukaisesta laillisuudesta käsiteltäisiin lähemmin tällä välin käynnistetyssä välimiesmenettelyssä. |
| --- | --- |

(88)

Sen suhteen, oliko uhka siitä, että PSA käynnistäisi oikeudellisen menettelyn, uskottava, PSA viittasi GHA:lle helmikuussa 2013 toimitettuun muistioon. Tässä muistiossa PSA ilmaisi näkemyksen, jonka mukaan käyttöoikeussopimukseen sisältynyt sopimussakkolauseke ei ollut täytäntöönpanokelpoinen Belgian lainsäädännön nojalla. PSA myös kehotti muistiossa GHA:ta laatimaan sopimussakkolausekkeen uudelleen siten, että siinä otetaan huomioon PSA:n Antwerpenin kaikissa terminaaleissa saavuttamat määrät yhteensä (28). PSA totesi lisäksi, että jos vuosina 2009–2013 perityt sopimussakot todettaisiin laittomiksi ja näin ollen täytäntöönpanokelvottomiksi Belgian lainsäädännön nojalla, kyse ei voinut olla valtiontuesta, koska GHA:lla ei olisi saatavaa PSA:lta. PSA lisäsi, että kysymystä Belgian lainsäädännön mukaisesta laillisuudesta käsiteltäisiin lähemmin tällä välin käynnistetyssä välimiesmenettelyssä.

28

| (89) | PSA kiisti, että kyseiset toimenpiteet olivat luonteeltaan valikoivia, koska PSA ja AG olivat erityisessä tilanteessa verrattuna sataman muissa osissa kuin DGD:ssä toimiviin satamaoperaattoreihin. DGD oli erityisesti syvänmeren konttialusten vastaanottoon ja käsittelyyn soveltuva satamanosa. Muut satamaoperaattorit keskittyivät metalli- ja maataloustuotteisiin ja sijaitsivat voimakkaasti logistiikkaan suuntautuneessa satamanosassa. Näin ollen PSA ja AG eivät olleet PSA:n näkemyksen mukaan kantelijan kilpailijoita. PSA huomautti lisäksi, että toimenpiteitä ei toteutettu nimenomaisesti PSA:ta ja AG:tä varten, vaan niitä sovellettiin DGD:ssä toimiviin käyttöoikeuksien haltijoihin. |
| --- | --- |

(89)

PSA kiisti, että kyseiset toimenpiteet olivat luonteeltaan valikoivia, koska PSA ja AG olivat erityisessä tilanteessa verrattuna sataman muissa osissa kuin DGD:ssä toimiviin satamaoperaattoreihin. DGD oli erityisesti syvänmeren konttialusten vastaanottoon ja käsittelyyn soveltuva satamanosa. Muut satamaoperaattorit keskittyivät metalli- ja maataloustuotteisiin ja sijaitsivat voimakkaasti logistiikkaan suuntautuneessa satamanosassa. Näin ollen PSA ja AG eivät olleet PSA:n näkemyksen mukaan kantelijan kilpailijoita. PSA huomautti lisäksi, että toimenpiteitä ei toteutettu nimenomaisesti PSA:ta ja AG:tä varten, vaan niitä sovellettiin DGD:ssä toimiviin käyttöoikeuksien haltijoihin.

4.3   Antwerp Gateway

Antwerp Gateway

| (90) | AG huomautti, että se ei suostunut edes GHA:n vuonna 2013 tekemän päätöksen mukaisesti pyydettyyn alennettuun sopimussakkoon (”toimenpide 1”). Tätä asiaa koskeva oikeudellinen riita oli vireillä välitystuomioistuimessa, kun Antwerpenin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin oli todennut, ettei sillä ollut toimivaltaa käsitellä asiaa käyttöoikeussopimukseen sisältyvän välityslausekkeen vuoksi. |
| --- | --- |

(90)

AG huomautti, että se ei suostunut edes GHA:n vuonna 2013 tekemän päätöksen mukaisesti pyydettyyn alennettuun sopimussakkoon (”toimenpide 1”). Tätä asiaa koskeva oikeudellinen riita oli vireillä välitystuomioistuimessa, kun Antwerpenin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin oli todennut, ettei sillä ollut toimivaltaa käsitellä asiaa käyttöoikeussopimukseen sisältyvän välityslausekkeen vuoksi.

| (91) | AG piti kyseenalaisena, onko ylipäätään perusteltua sisällyttää sopimussakkolausekkeita satamaviranomaisten ja käyttöoikeuksien haltijoiden välisiin käyttöoikeussopimuksiin. AG huomautti, että kaupallisten yritysten (kuten AG:n) tavoitteena on tuottaa voittoa. Lisäksi AG oli tehnyt merkittäviä investointeja DGD:hen ja sillä oli luonnollisesti vahva kannustin saada tuottoa niistä. |
| --- | --- |

(91)

AG piti kyseenalaisena, onko ylipäätään perusteltua sisällyttää sopimussakkolausekkeita satamaviranomaisten ja käyttöoikeuksien haltijoiden välisiin käyttöoikeussopimuksiin. AG huomautti, että kaupallisten yritysten (kuten AG:n) tavoitteena on tuottaa voittoa. Lisäksi AG oli tehnyt merkittäviä investointeja DGD:hen ja sillä oli luonnollisesti vahva kannustin saada tuottoa niistä.

| (92) | AG:n mukaan uhkasakkojärjestelmän tarkoituksena oli arvioida käytettävissä olevan kapasiteetin maksimaalista käyttöä ja kannustaa käyttöoikeuksien haltijaa pyrkimään aktiivisesti käytettävissä olevan kapasiteetin maksimaaliseen käyttöön. |
| --- | --- |

(92)

AG:n mukaan uhkasakkojärjestelmän tarkoituksena oli arvioida käytettävissä olevan kapasiteetin maksimaalista käyttöä ja kannustaa käyttöoikeuksien haltijaa pyrkimään aktiivisesti käytettävissä olevan kapasiteetin maksimaaliseen käyttöön.

| (93) | AG katsoi lisäksi, että sopimussakkoja ei olisi pitänyt periä lainkaan Belgian siviililaissa tarkoitetun ylivoimaisen esteen vuoksi. Ylivoimainen este oli AG:n mukaan olemassa kriisin vuoksi. Toinen seikka, josta käyttöoikeuksien haltijoiden ei voitu katsoa olevan vastuussa ja joka esti ultrasuurten konttialusten käsittelyn Antwerpenin satamassa, oli Schelden syventämisen viivästyminen. |
| --- | --- |

(93)

AG katsoi lisäksi, että sopimussakkoja ei olisi pitänyt periä lainkaan Belgian siviililaissa tarkoitetun ylivoimaisen esteen vuoksi. Ylivoimainen este oli AG:n mukaan olemassa kriisin vuoksi. Toinen seikka, josta käyttöoikeuksien haltijoiden ei voitu katsoa olevan vastuussa ja joka esti ultrasuurten konttialusten käsittelyn Antwerpenin satamassa, oli Schelden syventämisen viivästyminen.

| (94) | Myös AG piti sopimussakkoja laittomina Belgian lainsäädännön nojalla, koska ne olivat luonteeltaan puhtaasti rankaisevia eivätkä siten korvanneet mitään mahdollista menetystä. |
| --- | --- |

(94)

Myös AG piti sopimussakkoja laittomina Belgian lainsäädännön nojalla, koska ne olivat luonteeltaan puhtaasti rankaisevia eivätkä siten korvanneet mitään mahdollista menetystä.

| (95) | Lisäksi AG väitti, että korvauksen määrä oli liiallinen ja kohtuuton suhteessa GHA:lle mahdollisesti aiheutuneeseen menetykseen. Näin ollen korvausta olisi alennettava 25 prosenttia vaaditusta määrästä sovellettavien Belgian siviilioikeuden sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(95)

Lisäksi AG väitti, että korvauksen määrä oli liiallinen ja kohtuuton suhteessa GHA:lle mahdollisesti aiheutuneeseen menetykseen. Näin ollen korvausta olisi alennettava 25 prosenttia vaaditusta määrästä sovellettavien Belgian siviilioikeuden sääntöjen mukaisesti.

| (96) | AG lisäsi myös, että GHA:n perimästä korvausmäärästä ei pitäisi maksaa arvonlisäveroa, koska maksuista, jotka luokitellaan mahdollisista tappioista maksettaviksi kiinteämääräisiksi korvauksiksi, ei kanneta arvonlisäveroa. |
| --- | --- |

(96)

AG lisäsi myös, että GHA:n perimästä korvausmäärästä ei pitäisi maksaa arvonlisäveroa, koska maksuista, jotka luokitellaan mahdollisista tappioista maksettaviksi kiinteämääräisiksi korvauksiksi, ei kanneta arvonlisäveroa.

5.   BELGIAN HUOMAUTUKSET

BELGIAN HUOMAUTUKSET

5.1   Belgian huomautukset aloittamispäätöksestä

Belgian huomautukset aloittamispäätöksestä

| (97) | Belgia kiisti, että GHA:n päätökset olisivat johtuneet valtiosta. Belgian näkemyksen mukaan pelkkä hallituksen kokoonpano (josta päätti ”valtio”) ja ”satamakomissaarin” olemassaolo (jonka valtuudet ovat rajallisemmat kuin valtion komissaarilla valtiollisessa rautatieyhtiössä SNCB:ssä) – kun otetaan huomioon satama-asetuksella taattu autonomia – eivät muodostaneet läheskään riittävää näyttöä siitä, että GHA:n toimi olisi johtunut valtiosta. Näin ollen se, että GHA:n vuonna 2013 tekemä päätös oli esitetty hallintoneuvoston hyväksyttäväksi, ei ollut riittävä peruste olettaa, että päätös johtui valtiosta. |
| --- | --- |

(97)

Belgia kiisti, että GHA:n päätökset olisivat johtuneet valtiosta. Belgian näkemyksen mukaan pelkkä hallituksen kokoonpano (josta päätti ”valtio”) ja ”satamakomissaarin” olemassaolo (jonka valtuudet ovat rajallisemmat kuin valtion komissaarilla valtiollisessa rautatieyhtiössä SNCB:ssä) – kun otetaan huomioon satama-asetuksella taattu autonomia – eivät muodostaneet läheskään riittävää näyttöä siitä, että GHA:n toimi olisi johtunut valtiosta. Näin ollen se, että GHA:n vuonna 2013 tekemä päätös oli esitetty hallintoneuvoston hyväksyttäväksi, ei ollut riittävä peruste olettaa, että päätös johtui valtiosta.

| (98) | Lisäksi Belgia kiisti, että GHA myönsi PSA:lle ja AG:lle taloudellisia etuja hyväksyessään toimenpiteet 1 ja 2. Tässä suhteessa Belgia viittasi oikeuskäytäntöön, jossa käsitellään markkinataloustoimijatestiä, erityisesti asioihin HAMSA v. komissio (29), komissio v. EDF (30), Espanja v. komissio (31) ja DM Transport (32). Belgia korosti, että viranomaisen toimi oli kohtuullisen johdonmukainen – toisin sanoen ”oikeasuhteinen” – sen kannan kanssa, jonka yksityinen velkoja olisi voinut vastaavassa tilanteessa ottaa. |
| --- | --- |

(98)

Lisäksi Belgia kiisti, että GHA myönsi PSA:lle ja AG:lle taloudellisia etuja hyväksyessään toimenpiteet 1 ja 2. Tässä suhteessa Belgia viittasi oikeuskäytäntöön, jossa käsitellään markkinataloustoimijatestiä, erityisesti asioihin HAMSA v. komissio (29), komissio v. EDF (30), Espanja v. komissio (31) ja DM Transport (32). Belgia korosti, että viranomaisen toimi oli kohtuullisen johdonmukainen – toisin sanoen ”oikeasuhteinen” – sen kannan kanssa, jonka yksityinen velkoja olisi voinut vastaavassa tilanteessa ottaa.

29

30

31

32

| (99) | Yleisenä huomautuksena Belgia esitti, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen Brysselissä 12 päivänä helmikuuta 2015 pääasiassa antamassa tuomiossa oli jo todettu, että valtiontukea ei ollut annettu ja että GHA oli toiminut markkinataloustoimijan ja tarkemmin sanottuna hypoteettisen yksityisen velkojan tavoin (33). |
| --- | --- |

(99)

Yleisenä huomautuksena Belgia esitti, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen Brysselissä 12 päivänä helmikuuta 2015 pääasiassa antamassa tuomiossa oli jo todettu, että valtiontukea ei ollut annettu ja että GHA oli toiminut markkinataloustoimijan ja tarkemmin sanottuna hypoteettisen yksityisen velkojan tavoin (33).

33

| (100) | Kriisin alkamisen ja GHA:n vuonna 2013 tekemän päätöksen välillä kuluneen huomattavan ajan vuoksi aloittamispäätöksessä esitettyjen epäilyjen osalta Belgia painotti, että mahdollisia velan anteeksiantoja tai kuittauksia tutkitaan monesti useita vuosia ennen oikeustoimiin ryhtymistä. |
| --- | --- |

(100)

Kriisin alkamisen ja GHA:n vuonna 2013 tekemän päätöksen välillä kuluneen huomattavan ajan vuoksi aloittamispäätöksessä esitettyjen epäilyjen osalta Belgia painotti, että mahdollisia velan anteeksiantoja tai kuittauksia tutkitaan monesti useita vuosia ennen oikeustoimiin ryhtymistä.

| (101) | Belgia totesi lisäksi, että kriisin vaikutukset, poikkeukselliset seuraukset operaattoreille, joiden vähimmäismäärävaatimukset kasvoivat, sekä satamaan kohdistuva vaikutus edellyttivät perusteellisempaa tutkimusta. Liikenteen valtavalla vähenemisellä – se supistui ennennäkemättömät 15,8 prosenttia Hampurin ja Le Havren välisissä merisatamissa ja 15,6 prosenttia Antwerpenissa – oli pitkäaikaisia ja poikkeuksellisia seurauksia: konttien uudelleenlastaus Antwerpenin satamassa oli vuonna 2012 edelleen 0,1 prosenttia alle vuoden 2008 tason. Antwerpenin sataman liikenteen vuonna 2009 tapahtuneen 15,6 prosentin vähenemisen sekä kriisin pitkäaikaisen vaikutuksen vuoksi GHA toteutti vuonna 2013 vähimmäismäärävaatimuksia koskevan kysymyksen rakenteellisen uudelleentarkastelun. Lisäksi määrien vajeiden määrittely- ja kirjausmenettely muodollistettiin GHA:n vuonna 2013 tekemässä päätöksessä johdonmukaisesti kaikkien sellaisten käyttöoikeuksien haltijoiden osalta, joilla oli määrävaatimuksia. |
| --- | --- |

(101)

Belgia totesi lisäksi, että kriisin vaikutukset, poikkeukselliset seuraukset operaattoreille, joiden vähimmäismäärävaatimukset kasvoivat, sekä satamaan kohdistuva vaikutus edellyttivät perusteellisempaa tutkimusta. Liikenteen valtavalla vähenemisellä – se supistui ennennäkemättömät 15,8 prosenttia Hampurin ja Le Havren välisissä merisatamissa ja 15,6 prosenttia Antwerpenissa – oli pitkäaikaisia ja poikkeuksellisia seurauksia: konttien uudelleenlastaus Antwerpenin satamassa oli vuonna 2012 edelleen 0,1 prosenttia alle vuoden 2008 tason. Antwerpenin sataman liikenteen vuonna 2009 tapahtuneen 15,6 prosentin vähenemisen sekä kriisin pitkäaikaisen vaikutuksen vuoksi GHA toteutti vuonna 2013 vähimmäismäärävaatimuksia koskevan kysymyksen rakenteellisen uudelleentarkastelun. Lisäksi määrien vajeiden määrittely- ja kirjausmenettely muodollistettiin GHA:n vuonna 2013 tekemässä päätöksessä johdonmukaisesti kaikkien sellaisten käyttöoikeuksien haltijoiden osalta, joilla oli määrävaatimuksia.

| (102) | Belgia kysyi myös, eikö valtiontukitutkimusten pitäisi koskea hallinnon tehokkuuden ja merkityksellisyyden sijasta pikemminkin sitä, vastasiko valtion toimien rahoituksellinen ja taloudellinen vaikutus (ja niiden vaikutus valtion varoista maksettaviin menoihin) yksityisen velkojan toimintaa. Se, olisiko yksityinen toimija päätynyt samaan ratkaisuun nopeammin, ei ole läheskään yhtä merkittävää. |
| --- | --- |

(102)

Belgia kysyi myös, eikö valtiontukitutkimusten pitäisi koskea hallinnon tehokkuuden ja merkityksellisyyden sijasta pikemminkin sitä, vastasiko valtion toimien rahoituksellinen ja taloudellinen vaikutus (ja niiden vaikutus valtion varoista maksettaviin menoihin) yksityisen velkojan toimintaa. Se, olisiko yksityinen toimija päätynyt samaan ratkaisuun nopeammin, ei ole läheskään yhtä merkittävää.

| (103) | Aloittamispäätöksessä esitetyistä epäilyistä alennuksen suuruuden suhteen Belgia toisti, että vain PSA:lla ja AG:llä oli progressiivisesti kasvavat vähimmäismäärävaatimukset, kun taas muihin yrityksiin sovellettiin kiinteitä vähimmäismäärävaatimuksia. Näin ollen kriisin vaikutukset PSA:han ja AG:hen olivat eksponentiaalisesti suuremmat kuin sen vaikutukset muihin käyttöoikeuksien haltijoihin, ja saman kohtelun soveltaminen PSA:han/AG:hen kuin muihin käyttöoikeuksien haltijoihin olisi ollut syrjintää. |
| --- | --- |

(103)

Aloittamispäätöksessä esitetyistä epäilyistä alennuksen suuruuden suhteen Belgia toisti, että vain PSA:lla ja AG:llä oli progressiivisesti kasvavat vähimmäismäärävaatimukset, kun taas muihin yrityksiin sovellettiin kiinteitä vähimmäismäärävaatimuksia. Näin ollen kriisin vaikutukset PSA:han ja AG:hen olivat eksponentiaalisesti suuremmat kuin sen vaikutukset muihin käyttöoikeuksien haltijoihin, ja saman kohtelun soveltaminen PSA:han/AG:hen kuin muihin käyttöoikeuksien haltijoihin olisi ollut syrjintää.

| (104) | Belgia huomautti, että PSA:han ja AG:hen sovellettavia vähimmäismäärävaatimuksia noudatettiin asianmukaisesti kolmena ensimmäisenä vuonna, vaikka ne kasvoivat huomattavasti – noin 250 prosenttia – 298 000 TEU:sta 1 010 183 TEU:hun PSA:n kohdalla ja 187 000 TEU:sta 665 208 TEU:hun AG:n kohdalla vuosina 2006–2008. |
| --- | --- |

(104)

Belgia huomautti, että PSA:han ja AG:hen sovellettavia vähimmäismäärävaatimuksia noudatettiin asianmukaisesti kolmena ensimmäisenä vuonna, vaikka ne kasvoivat huomattavasti – noin 250 prosenttia – 298 000 TEU:sta 1 010 183 TEU:hun PSA:n kohdalla ja 187 000 TEU:sta 665 208 TEU:hun AG:n kohdalla vuosina 2006–2008.

| (105) | Belgia huomautti lisäksi, että DGD:n käyttöoikeuksiin sovelletut vähimmäismäärävaatimukset poikkesivat perustavanlaatuisesti KN:lle asetetuista vähimmäismäärävaatimuksista, sillä DGD:n käyttöoikeuksien vähimmäismäärävaatimukset neliömetriä kohden olivat noin [14–19] tonnia, kun KN:n vähimmäismäärävaatimukset olivat [2–4] tonnia, ja DGD:n käyttöoikeuksien haltijoiden maksama korvaus määrävaatimusten alittamisesta oli noin [0,30–0,70] euroa tonnilta, kun KN maksoi [0,12–0,20] euroa tonnilta. Jos GHA olisi perinyt PSA:lta ja AG:lta korvaukset vajeista vuosina 2009–2012 KN:ään sovellettavan, vähimmäismäärävaatimuksen alittavalta tonnilta perittävän korvauksen perusteella (eli [0,12–0,20] euroa tonnilta eikä [0,30–0,70] euroa tonnilta) – ja PSA:han ja AG:hen sovellettavien alkuperäisten vähimmäismäärävaatimusten perusteella – PSA:lta peritty määrä olisi ollut noin [10–15] miljoonaa euroa tosiasiallisesti perittyjen [8–10] miljoonan euron sijasta ja AG:ltä peritty määrä olisi ollut noin [4–7] miljoonaa euroa tosiasiallisesti perittyjen [2–5] miljoonan euron sijasta. |
| --- | --- |

(105)

Belgia huomautti lisäksi, että DGD:n käyttöoikeuksiin sovelletut vähimmäismäärävaatimukset poikkesivat perustavanlaatuisesti KN:lle asetetuista vähimmäismäärävaatimuksista, sillä DGD:n käyttöoikeuksien vähimmäismäärävaatimukset neliömetriä kohden olivat noin [14–19] tonnia, kun KN:n vähimmäismäärävaatimukset olivat [2–4] tonnia, ja DGD:n käyttöoikeuksien haltijoiden maksama korvaus määrävaatimusten alittamisesta oli noin [0,30–0,70] euroa tonnilta, kun KN maksoi [0,12–0,20] euroa tonnilta. Jos GHA olisi perinyt PSA:lta ja AG:lta korvaukset vajeista vuosina 2009–2012 KN:ään sovellettavan, vähimmäismäärävaatimuksen alittavalta tonnilta perittävän korvauksen perusteella (eli [0,12–0,20] euroa tonnilta eikä [0,30–0,70] euroa tonnilta) – ja PSA:han ja AG:hen sovellettavien alkuperäisten vähimmäismäärävaatimusten perusteella – PSA:lta peritty määrä olisi ollut noin [10–15] miljoonaa euroa tosiasiallisesti perittyjen [8–10] miljoonan euron sijasta ja AG:ltä peritty määrä olisi ollut noin [4–7] miljoonaa euroa tosiasiallisesti perittyjen [2–5] miljoonan euron sijasta.

| (106) | Muut satamassa toimivat käyttöoikeuksien haltijat saavuttivat vuonna 2012 määrät, jotka olivat suunnilleen kriisiä edeltävällä tasolla, eikä niillä ollut vaikeuksia täyttää sovellettavia vähimmäismäärävaatimuksia. |
| --- | --- |

(106)

Muut satamassa toimivat käyttöoikeuksien haltijat saavuttivat vuonna 2012 määrät, jotka olivat suunnilleen kriisiä edeltävällä tasolla, eikä niillä ollut vaikeuksia täyttää sovellettavia vähimmäismäärävaatimuksia.

| (107) | Alkuperäisten vähimmäismäärävaatimusten mukaisesti PSA:n ja AG:n täytyi saavuttaa ylimääräinen 70 prosentin lisäys, vaikka Antwerpenin sataman kokonaisliikenne väheni 15,6 prosenttia vuonna 2009 ja oli vuonna 2012 yhä hieman alemmalla tasolla kuin vuonna 2008. Vuoden 2009 vähenemisen eksponentiaalinen vaikutus oli vakavampi PSA:n ja AG:n kohdalla. Lisäksi PSA:lle ja AG:lle ei riittänyt, että sekä Antwerpenin sataman että niiden liikennemäärät palautuivat asteittain kriisiä edeltäneelle tasolle. Muille operaattoreille paluu kriisiä edeltäneelle tasolle merkitsi, ettei niillä enää ollut ongelmia, mutta PSA:lla ja AG:llä oli tässä tilanteessa yhä raskaat vähimmäismäärävaatimukset. |
| --- | --- |

(107)

Alkuperäisten vähimmäismäärävaatimusten mukaisesti PSA:n ja AG:n täytyi saavuttaa ylimääräinen 70 prosentin lisäys, vaikka Antwerpenin sataman kokonaisliikenne väheni 15,6 prosenttia vuonna 2009 ja oli vuonna 2012 yhä hieman alemmalla tasolla kuin vuonna 2008. Vuoden 2009 vähenemisen eksponentiaalinen vaikutus oli vakavampi PSA:n ja AG:n kohdalla. Lisäksi PSA:lle ja AG:lle ei riittänyt, että sekä Antwerpenin sataman että niiden liikennemäärät palautuivat asteittain kriisiä edeltäneelle tasolle. Muille operaattoreille paluu kriisiä edeltäneelle tasolle merkitsi, ettei niillä enää ollut ongelmia, mutta PSA:lla ja AG:llä oli tässä tilanteessa yhä raskaat vähimmäismäärävaatimukset.

| (108) | Periaatteessa, jos DGD:n määrät olisivat kehittyneet normaalisti muutamana ensimmäisenä vuonna, molemmat operaattorit olisivat tosiasiallisesti saavuttaneet enimmäismääränsä normaalilla tavalla. Toivuttuaan kriisistä kolme tai neljä vuotta myöhemmin niiden ei enää olisi tarvinnut maksaa korvauksia. Vain koska kriisi tapahtui ajanjaksona, jona uutta satamanosaa rakennettiin, ja tähän uuteen satamanosaan liittyvän erityisen tilanteen vuoksi ongelma oli paljon vakavampi PSA:lle ja AG:lle kuin sataman muille operaattoreille. Belgian mukaan mitään valikoivuutta ei ollut (koska DGD:n operaattorien asema ei ollut verrattavissa sataman muiden operaattorien asemaan) eikä mitään etua aiheutunut. |
| --- | --- |

(108)

Periaatteessa, jos DGD:n määrät olisivat kehittyneet normaalisti muutamana ensimmäisenä vuonna, molemmat operaattorit olisivat tosiasiallisesti saavuttaneet enimmäismääränsä normaalilla tavalla. Toivuttuaan kriisistä kolme tai neljä vuotta myöhemmin niiden ei enää olisi tarvinnut maksaa korvauksia. Vain koska kriisi tapahtui ajanjaksona, jona uutta satamanosaa rakennettiin, ja tähän uuteen satamanosaan liittyvän erityisen tilanteen vuoksi ongelma oli paljon vakavampi PSA:lle ja AG:lle kuin sataman muille operaattoreille. Belgian mukaan mitään valikoivuutta ei ollut (koska DGD:n operaattorien asema ei ollut verrattavissa sataman muiden operaattorien asemaan) eikä mitään etua aiheutunut.

| (109) | Belgia väitti lisäksi, että alkuperäiset vähimmäismäärävaatimukset perustuivat odotettavissa olleeseen markkinamalliin, jota tuki laaja yksimielisyys ennakoiduista kehityssuuntauksista. Perustana olleet odotukset todettiin kuitenkin myöhemmin epärealistisiksi kyseisten operaattorien ja GHA:n vaikutusmahdollisuuksien ulkopuolella olleiden olosuhteiden vuoksi. Rotterdamissa alkuperäisiä vähimmäismäärävaatimuksia mukautettiin muuttuneeseen taloustilanteeseen, ennen kuin Tweede Maasvlakte -terminaalin käyttöoikeudet otettiin käyttöön. Siellä kukaan ei vastustanut tätä toimintatapaa. Vastaavasti olisi kohtuutonta vaatia, että PSA:han ja AG:hen yhä sovellettua järjestelmää, joka merkitsi huomattavia korotuksia myös seuraavina vuosina, olisi sovellettu edelleen, kun Euroopan talous oli ennennäkemättömässä ja odottamattomassa kriisissä. |
| --- | --- |

(109)

Belgia väitti lisäksi, että alkuperäiset vähimmäismäärävaatimukset perustuivat odotettavissa olleeseen markkinamalliin, jota tuki laaja yksimielisyys ennakoiduista kehityssuuntauksista. Perustana olleet odotukset todettiin kuitenkin myöhemmin epärealistisiksi kyseisten operaattorien ja GHA:n vaikutusmahdollisuuksien ulkopuolella olleiden olosuhteiden vuoksi. Rotterdamissa alkuperäisiä vähimmäismäärävaatimuksia mukautettiin muuttuneeseen taloustilanteeseen, ennen kuin Tweede Maasvlakte -terminaalin käyttöoikeudet otettiin käyttöön. Siellä kukaan ei vastustanut tätä toimintatapaa. Vastaavasti olisi kohtuutonta vaatia, että PSA:han ja AG:hen yhä sovellettua järjestelmää, joka merkitsi huomattavia korotuksia myös seuraavina vuosina, olisi sovellettu edelleen, kun Euroopan talous oli ennennäkemättömässä ja odottamattomassa kriisissä.

| (110) | Mitä tulee riskiin, että PSA ja AG siirtyisivät ainakin osittain pois Antwerpenin satamasta, Belgia huomautti, että määritettäessä, onko GHA toiminut yksityisen markkinasijoittajan tavoin, voidaan ja täytyy ottaa huomioon satamaviranomaisen pitkän aikavälin edut. Tässä suhteessa Belgia totesi, että PSA:n ja AG:n vuosina 2008–2012 tuottamien käyttöoikeusmaksujen ja niihin liittyvien maksujen absoluuttinen arvo oli moninkertainen verrattuna 13,5 miljoonaan euroon eli korvaukseen, jonka AG ja PSA olivat velkaa GHA:n vuonna 2013 tekemän päätöksen nojalla siitä, että ne eivät täyttäneet muutettuja vähimmäismäärävaatimuksia. |
| --- | --- |

(110)

Mitä tulee riskiin, että PSA ja AG siirtyisivät ainakin osittain pois Antwerpenin satamasta, Belgia huomautti, että määritettäessä, onko GHA toiminut yksityisen markkinasijoittajan tavoin, voidaan ja täytyy ottaa huomioon satamaviranomaisen pitkän aikavälin edut. Tässä suhteessa Belgia totesi, että PSA:n ja AG:n vuosina 2008–2012 tuottamien käyttöoikeusmaksujen ja niihin liittyvien maksujen absoluuttinen arvo oli moninkertainen verrattuna 13,5 miljoonaan euroon eli korvaukseen, jonka AG ja PSA olivat velkaa GHA:n vuonna 2013 tekemän päätöksen nojalla siitä, että ne eivät täyttäneet muutettuja vähimmäismäärävaatimuksia.

| (111) | Lisäksi Belgia viittasi muihin PSA:n/AG:n käyttöoikeuksiin liittyviin tuloihin ja erityisesti GHA:n liiketoiminnan tuottoon, joka ylitti säännöllisesti [200–400] miljoonaa euroa vuosina 2012–2014. Tästä liiketoiminnan tuotosta [30–50] prosenttia oli peräisin käyttöoikeusmaksuista ja [30–50] prosenttia ankkuroituvien alusten maksamista satamamaksuista. |
| --- | --- |

(111)

Lisäksi Belgia viittasi muihin PSA:n/AG:n käyttöoikeuksiin liittyviin tuloihin ja erityisesti GHA:n liiketoiminnan tuottoon, joka ylitti säännöllisesti [200–400] miljoonaa euroa vuosina 2012–2014. Tästä liiketoiminnan tuotosta [30–50] prosenttia oli peräisin käyttöoikeusmaksuista ja [30–50] prosenttia ankkuroituvien alusten maksamista satamamaksuista.

| (112) | Belgia huomautti myös, että vuonna 2014 GHA:n suorat tulot PSA:n ja AG:n käyttöoikeuksien hallinnasta olivat noin [50–90] miljoonaa euroa, mikä on noin [15–40] prosenttia GHA:n kokonaisliikevaihdosta. |
| --- | --- |

(112)

Belgia huomautti myös, että vuonna 2014 GHA:n suorat tulot PSA:n ja AG:n käyttöoikeuksien hallinnasta olivat noin [50–90] miljoonaa euroa, mikä on noin [15–40] prosenttia GHA:n kokonaisliikevaihdosta.

| (113) | Riskistä, että alkuperäisten vähimmäismäärävaatimusten täytäntöönpano olisi saanut PSA:n ja AG:n vähentämään toimintaansa Antwerpenin satamassa, Belgia totesi, että PSA ja AG olivat jo aikaisemmin päättäneet luopua investoinneista muissa satamissa. Belgia muistutti, että kyseisillä operaattoreilla oli maailmanlaajuinen terminaaliverkko ja että yksittäisten terminaalien tuloksia ja kustannusrakenteita voitiin vertailla paljon nopeammin vertailuanalyyseilla. Kuten Belgia lisäksi huomautti, muissa satamissa toteutettiin toimia (esimerkiksi alennettiin satamamaksuja) kriisin aiheuttamien kustannusten korvaamiseksi osittain ja kriisin jälkeen tuli saataville käyttämätöntä kapasiteettia, mikä mahdollisti toiminnan siirtämisen. Edellä esitettyjen seikkojen valossa GHA oli katsonut, että PSA ja AG eivät suostuisi maksamaan alkuperäisten vähimmäismäärävaatimusten saavuttamatta jäämisestä ja että oli olemassa todellinen vaara, että ne siirtyisivät lähellä sijaitseviin satamiin. |
| --- | --- |

(113)

Riskistä, että alkuperäisten vähimmäismäärävaatimusten täytäntöönpano olisi saanut PSA:n ja AG:n vähentämään toimintaansa Antwerpenin satamassa, Belgia totesi, että PSA ja AG olivat jo aikaisemmin päättäneet luopua investoinneista muissa satamissa. Belgia muistutti, että kyseisillä operaattoreilla oli maailmanlaajuinen terminaaliverkko ja että yksittäisten terminaalien tuloksia ja kustannusrakenteita voitiin vertailla paljon nopeammin vertailuanalyyseilla. Kuten Belgia lisäksi huomautti, muissa satamissa toteutettiin toimia (esimerkiksi alennettiin satamamaksuja) kriisin aiheuttamien kustannusten korvaamiseksi osittain ja kriisin jälkeen tuli saataville käyttämätöntä kapasiteettia, mikä mahdollisti toiminnan siirtämisen. Edellä esitettyjen seikkojen valossa GHA oli katsonut, että PSA ja AG eivät suostuisi maksamaan alkuperäisten vähimmäismäärävaatimusten saavuttamatta jäämisestä ja että oli olemassa todellinen vaara, että ne siirtyisivät lähellä sijaitseviin satamiin.

| (114) | Sen suhteen, voitiinko käyttöoikeussopimukset irtisanoa tai voitiinko niitä muuttaa, Belgia väitti, että PSA ja AG olisivat voineet vedota ylivoimaiseen esteeseen kriisin vuoksi tai väittää, että korvausmaksut vähimmäismäärävaatimusten noudattamatta jättämisestä olivat kiellettyjä sopimussakkolausekkeita ja näin ollen pätemättömiä (sekä AG että PSA toivat tämän seikan esiin välimiesmenettelyssä). Lisäksi rakenteellisesti tappiollisen käyttöoikeuksien haltijan konkurssi olisi myös voinut johtaa sopimuksen irtisanomiseen. |
| --- | --- |

(114)

Sen suhteen, voitiinko käyttöoikeussopimukset irtisanoa tai voitiinko niitä muuttaa, Belgia väitti, että PSA ja AG olisivat voineet vedota ylivoimaiseen esteeseen kriisin vuoksi tai väittää, että korvausmaksut vähimmäismäärävaatimusten noudattamatta jättämisestä olivat kiellettyjä sopimussakkolausekkeita ja näin ollen pätemättömiä (sekä AG että PSA toivat tämän seikan esiin välimiesmenettelyssä). Lisäksi rakenteellisesti tappiollisen käyttöoikeuksien haltijan konkurssi olisi myös voinut johtaa sopimuksen irtisanomiseen.

| (115) | Belgia huomautti myös, että Hampurin ja Le Havren välisissä merisatamissa terminaalioperaattorit kilpailivat houkutellakseen liikennemääriä ja säilyttääkseen ne. Tässä yhteydessä GHA:n oli pysyttävä kilpailukykyisenä ja siihen kohdistui käyttöoikeuksien haltijoiden neuvotteluvoima. |
| --- | --- |

(115)

Belgia huomautti myös, että Hampurin ja Le Havren välisissä merisatamissa terminaalioperaattorit kilpailivat houkutellakseen liikennemääriä ja säilyttääkseen ne. Tässä yhteydessä GHA:n oli pysyttävä kilpailukykyisenä ja siihen kohdistui käyttöoikeuksien haltijoiden neuvotteluvoima.

| (116) | Kuten Belgia selitti, GHA:n oli otettava huomioon, että käyttöoikeussopimukset oli laadittu sekä kysynnän (voimakas kasvu) että kapasiteetin (Luoteis-Euroopan rajallinen kapasiteetti) osalta erilaisessa taloustilanteessa. Kriisin seurauksena satamat toimivat tuolloin ostajan markkinoilla. Näin ollen laivayhtiöistä tuli, osittain niiden koon ja kapasiteettitilanteen vuoksi, hallitseva osapuoli ja ne käyttivät neuvotteluvoimaansa. |
| --- | --- |

(116)

Kuten Belgia selitti, GHA:n oli otettava huomioon, että käyttöoikeussopimukset oli laadittu sekä kysynnän (voimakas kasvu) että kapasiteetin (Luoteis-Euroopan rajallinen kapasiteetti) osalta erilaisessa taloustilanteessa. Kriisin seurauksena satamat toimivat tuolloin ostajan markkinoilla. Näin ollen laivayhtiöistä tuli, osittain niiden koon ja kapasiteettitilanteen vuoksi, hallitseva osapuoli ja ne käyttivät neuvotteluvoimaansa.

| (117) | Sen osalta, saiko GHA:n vuonna 2013 tekemä päätös nimenomaisesti PSA:n ja AG:n siirtämään liikennettään muihin satamiin, joissa määrävaatimusten noudattamista valvottiin tiukasti, välttääkseen seuraamukset näissä satamissa, Belgia viittasi muiden kilpailevien satamien toteuttamiin toimiin satamien käyttäjiin kohdistuvien kriisin vaikutusten lieventämiseksi, esimerkiksi satamamaksujen alennuksiin. Belgia myös mainitsi esimerkkinä Hutchinson Whampoan, joka keskeytti investointinsa sen oman Felixstowen sataman laajennukseen, sekä London Gateway -konttisataman ja logistiikkapuiston operaattorin (DP World), joka myös vähensi investointejaan tai keskeytti ne täysin tai osittain. Belgia ei tässä yhteydessä kuitenkaan maininnut mitään tapausta, joka olisi koskenut vähimmäismäärävaatimusten pienentämistä, mutta sen mukaan mainitut esimerkit viittasivat samaan perusajatukseen eli investointien tai sitoumusten vähentämiseen kriisin aikana. |
| --- | --- |

(117)

Sen osalta, saiko GHA:n vuonna 2013 tekemä päätös nimenomaisesti PSA:n ja AG:n siirtämään liikennettään muihin satamiin, joissa määrävaatimusten noudattamista valvottiin tiukasti, välttääkseen seuraamukset näissä satamissa, Belgia viittasi muiden kilpailevien satamien toteuttamiin toimiin satamien käyttäjiin kohdistuvien kriisin vaikutusten lieventämiseksi, esimerkiksi satamamaksujen alennuksiin. Belgia myös mainitsi esimerkkinä Hutchinson Whampoan, joka keskeytti investointinsa sen oman Felixstowen sataman laajennukseen, sekä London Gateway -konttisataman ja logistiikkapuiston operaattorin (DP World), joka myös vähensi investointejaan tai keskeytti ne täysin tai osittain. Belgia ei tässä yhteydessä kuitenkaan maininnut mitään tapausta, joka olisi koskenut vähimmäismäärävaatimusten pienentämistä, mutta sen mukaan mainitut esimerkit viittasivat samaan perusajatukseen eli investointien tai sitoumusten vähentämiseen kriisin aikana.

| (118) | Belgia selitti lisäksi, että koska GHA päätti vasta vuonna 2013, miten se käsitteli vuosina 2009–2012 saavuttamatta jääneitä vähimmäismäärävaatimuksia, PSA:lla ja AG:llä ei ollut kannustinta siirtää liikennettä muihin satamiin. |
| --- | --- |

(118)

Belgia selitti lisäksi, että koska GHA päätti vasta vuonna 2013, miten se käsitteli vuosina 2009–2012 saavuttamatta jääneitä vähimmäismäärävaatimuksia, PSA:lla ja AG:llä ei ollut kannustinta siirtää liikennettä muihin satamiin.

| (119) | Sen suhteen, otettiinko GHA:n vuonna 2013 tekemässä päätöksessä huomioon maankäytön suunnittelun, liikkuvuuden ja pitkän aikavälin työllisyyden kaltaisia seikkoja, Belgia huomautti, että maankäytön suunnitteluun ja pitkän aikavälin työllisyyteen liittyvät näkökohdat vahvistaisivat taloudellisia vaikuttimia tässä tapauksessa. Siinäkin tapauksessa, että myös tällaisilla näkökohdilla oli merkitystä, ne vahvistivat ajatusta siitä, että GHA:n toimi perustui haluun välttää PSA:n ja AG:n lähteminen Antwerpenin satamasta. Belgian näkemyksen mukaan pelkkä viittaus muihin kuin taloudellisiin näkökohtiin ei vaikuta siihen, että GHA oli toiminut yksityisen markkinasijoittajan tavoin. |
| --- | --- |

(119)

Sen suhteen, otettiinko GHA:n vuonna 2013 tekemässä päätöksessä huomioon maankäytön suunnittelun, liikkuvuuden ja pitkän aikavälin työllisyyden kaltaisia seikkoja, Belgia huomautti, että maankäytön suunnitteluun ja pitkän aikavälin työllisyyteen liittyvät näkökohdat vahvistaisivat taloudellisia vaikuttimia tässä tapauksessa. Siinäkin tapauksessa, että myös tällaisilla näkökohdilla oli merkitystä, ne vahvistivat ajatusta siitä, että GHA:n toimi perustui haluun välttää PSA:n ja AG:n lähteminen Antwerpenin satamasta. Belgian näkemyksen mukaan pelkkä viittaus muihin kuin taloudellisiin näkökohtiin ei vaikuta siihen, että GHA oli toiminut yksityisen markkinasijoittajan tavoin.

| (120) | Mitä tulee riskiin siitä, että PSA ja AG ryhtyisivät oikeustoimiin riitauttaakseen sopimuksen mukaisten täysimääräisten vähimmäismäärävaatimusten täytäntöönpanon, Belgia korosti, että julkinen viranomainen saattaisi toimistaan päättäessään ottaa huomioon menettelyyn liittyvät riskit (esimerkiksi mahdollisesti kauan kestävän velan uudelleenjärjestelyn tai konkurssimenettelyn riskin) (34) ja että valtiontukisäännöt eivät automaattisesti sulkeneet pois esimerkiksi sovintojärjestelyä (35). Näin ollen mahdollisesti legitiimin vaateen olemassaolo oli merkityksellinen tekijä pohdittaessa, toimiko julkinen viranomainen yksityisen velkojan tavoin (36). Tästä syystä GHA:n oli otettava huomioon, että PSA ja AG saattoivat riitauttaa täysimääräisen korvauksen perimisen saavuttamatta jääneistä vähimmäismäärävaatimuksista kansallisissa välitystuomioistuimissa ja että välitystuomioistuimet olisivat voineet hylätä tällaisen täysimääräisen perimisen muun muassa sillä perusteella, että se oli GHA:n taholta oikeuden väärinkäyttöä tai rankaisevan sopimussakkolausekkeen soveltamista. |
| --- | --- |

(120)

Mitä tulee riskiin siitä, että PSA ja AG ryhtyisivät oikeustoimiin riitauttaakseen sopimuksen mukaisten täysimääräisten vähimmäismäärävaatimusten täytäntöönpanon, Belgia korosti, että julkinen viranomainen saattaisi toimistaan päättäessään ottaa huomioon menettelyyn liittyvät riskit (esimerkiksi mahdollisesti kauan kestävän velan uudelleenjärjestelyn tai konkurssimenettelyn riskin) (34) ja että valtiontukisäännöt eivät automaattisesti sulkeneet pois esimerkiksi sovintojärjestelyä (35). Näin ollen mahdollisesti legitiimin vaateen olemassaolo oli merkityksellinen tekijä pohdittaessa, toimiko julkinen viranomainen yksityisen velkojan tavoin (36). Tästä syystä GHA:n oli otettava huomioon, että PSA ja AG saattoivat riitauttaa täysimääräisen korvauksen perimisen saavuttamatta jääneistä vähimmäismäärävaatimuksista kansallisissa välitystuomioistuimissa ja että välitystuomioistuimet olisivat voineet hylätä tällaisen täysimääräisen perimisen muun muassa sillä perusteella, että se oli GHA:n taholta oikeuden väärinkäyttöä tai rankaisevan sopimussakkolausekkeen soveltamista.

34

35

36

| (121) | Belgia viittasi aloittamispäätöksen johdanto-osan 78 kappaleeseen, jonka mukaan Belgia toimitti väitetyn riita-asian riskin todistaakseen komissiolle PSA:n ja AG:n lähettämiä kirjeitä, jossa nämä selittivät oikeudellisia kantojaan. Kirjeet oli kuitenkin päivätty 19 päivänä helmikuuta 2013 ja 23 päivänä helmikuuta 2013. Väitetyt tuensaajat olivat näin ollen lähettäneet ne GHA:lle sen jälkeen, kun käsiteltävänä olevaa asiaa koskeva kantelu oli toimitettu Belgialle huomautusten esittämistä varten 29 päivänä tammikuuta 2013. Belgia väitti, että kantelun jättämisajankohtana vuosina 2009–2012 täyttämättä jääneistä vähimmäismäärävaatimuksista ei vielä ollut tehty päätöstä. Koska tämä päätös tehtiin vasta GHA:n vuonna 2013 tekemässä päätöksessä, PSA ja AG eivät olisi voineet ryhtyä mihinkään oikeustoimiin ennen GHA:n vuonna 2013 tekemää päätöstä ja valtiontukikantelua. |
| --- | --- |

(121)

Belgia viittasi aloittamispäätöksen johdanto-osan 78 kappaleeseen, jonka mukaan Belgia toimitti väitetyn riita-asian riskin todistaakseen komissiolle PSA:n ja AG:n lähettämiä kirjeitä, jossa nämä selittivät oikeudellisia kantojaan. Kirjeet oli kuitenkin päivätty 19 päivänä helmikuuta 2013 ja 23 päivänä helmikuuta 2013. Väitetyt tuensaajat olivat näin ollen lähettäneet ne GHA:lle sen jälkeen, kun käsiteltävänä olevaa asiaa koskeva kantelu oli toimitettu Belgialle huomautusten esittämistä varten 29 päivänä tammikuuta 2013. Belgia väitti, että kantelun jättämisajankohtana vuosina 2009–2012 täyttämättä jääneistä vähimmäismäärävaatimuksista ei vielä ollut tehty päätöstä. Koska tämä päätös tehtiin vasta GHA:n vuonna 2013 tekemässä päätöksessä, PSA ja AG eivät olisi voineet ryhtyä mihinkään oikeustoimiin ennen GHA:n vuonna 2013 tekemää päätöstä ja valtiontukikantelua.

| (122) | Komission aloittamispäätöksessä ilmaisemia epäilyjä lukuun ottamatta Belgia huomautti, että mukautetutkin vähimmäismäärävaatimukset olivat yhä huomattavasti suuremmat kuin vähimmäismäärävaatimukset, joita PSA ja AG ehdottivat alkuperäisessä markkinakartoituksessa, joka johti kyseisten käyttöoikeuksien myöntämiseen julkisen tarjouskilpailun perusteella PSA:lle ja AG:lle. Tarkkaan ilmaistuna alkuperäistä 16 700 000 tonnin (= 1 336 000 TEU) määrävaatimusta korotettiin myöhemmin 53 932 500 tonniin (= 4 131 600 TEU). Vähimmäismäärävaatimusten huomattava korotus johtui siitä, että useita käyttöoikeuksia DGD:n vasemmalla ja oikealla rannalla muutettiin, mikä mahdollisti kyseisten operaattorien suorittaman uudelleenlastauksen optimoinnin. Mukautuksen yhteydessä ennusteet perustuivat markkinoiden huippukohtaan. |
| --- | --- |

(122)

Komission aloittamispäätöksessä ilmaisemia epäilyjä lukuun ottamatta Belgia huomautti, että mukautetutkin vähimmäismäärävaatimukset olivat yhä huomattavasti suuremmat kuin vähimmäismäärävaatimukset, joita PSA ja AG ehdottivat alkuperäisessä markkinakartoituksessa, joka johti kyseisten käyttöoikeuksien myöntämiseen julkisen tarjouskilpailun perusteella PSA:lle ja AG:lle. Tarkkaan ilmaistuna alkuperäistä 16 700 000 tonnin (= 1 336 000 TEU) määrävaatimusta korotettiin myöhemmin 53 932 500 tonniin (= 4 131 600 TEU). Vähimmäismäärävaatimusten huomattava korotus johtui siitä, että useita käyttöoikeuksia DGD:n vasemmalla ja oikealla rannalla muutettiin, mikä mahdollisti kyseisten operaattorien suorittaman uudelleenlastauksen optimoinnin. Mukautuksen yhteydessä ennusteet perustuivat markkinoiden huippukohtaan.

| (123) | Belgia väitti lisäksi, että GHA:n vuonna 2013 tekemä päätös oli johdonmukainen muiden satamaviranomaisten tekemien samanlaisten päätösten kanssa, mikä Belgian näkemyksen mukaan oli lisätodiste sen ”markkinaehtoisuudesta”. |
| --- | --- |

(123)

Belgia väitti lisäksi, että GHA:n vuonna 2013 tekemä päätös oli johdonmukainen muiden satamaviranomaisten tekemien samanlaisten päätösten kanssa, mikä Belgian näkemyksen mukaan oli lisätodiste sen ”markkinaehtoisuudesta”.

| (124) | Toimenpiteestä 2 Belgia huomautti, että GHA:n vuonna 2013 tekemän päätöksen mukaisesti mukautettuja vähimmäismäärävaatimuksia sovellettiin käyttöoikeussopimuksen voimassaolon päättymiseen asti. |
| --- | --- |

(124)

Toimenpiteestä 2 Belgia huomautti, että GHA:n vuonna 2013 tekemän päätöksen mukaisesti mukautettuja vähimmäismäärävaatimuksia sovellettiin käyttöoikeussopimuksen voimassaolon päättymiseen asti.

| (125) | Belgia huomautti myös, että sovitun maa-alueen siirron jälkeen AG:n oli täytettävä sovellettavat vähimmäismäärävaatimukset noin 30 prosenttia aiempaa pienemmällä käyttöoikeusalueella. Vaikka AG ei käyttänyt sittemmin PSA:lle siirrettyä osaa, vähimmäismäärävaatimukset kasvoivat edelleen ja AG olisi tarvinnut tätä tilaa tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(125)

Belgia huomautti myös, että sovitun maa-alueen siirron jälkeen AG:n oli täytettävä sovellettavat vähimmäismäärävaatimukset noin 30 prosenttia aiempaa pienemmällä käyttöoikeusalueella. Vaikka AG ei käyttänyt sittemmin PSA:lle siirrettyä osaa, vähimmäismäärävaatimukset kasvoivat edelleen ja AG olisi tarvinnut tätä tilaa tulevaisuudessa.

| (126) | Belgia katsoi myös, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivuutta ei ollut. Kuten Belgia selitti, kaikkia käyttöoikeuksien haltijoita, joilla oli määrävaatimuksia, kehotettiin vuosittain tekemään selkoa puuttuvista määristä GHA:n vuonna 2013 tekemässä päätöksessä vahvistetulla yhdenmukaisella menettelyllä. Näin ollen GHA oli kohdellut niitä kaikkia yhdenvertaisesti. Kantelija itse pystyi hyödyntämään tätä järjestelmää. Belgian mukaan kaikkiin käyttöoikeuksien haltijoihin sovellettiin samaa vuonna 2014 laaditussa luonnoksessa komission tiedonannoksi (37) tarkoitettua ”viitejärjestelmää”. |
| --- | --- |

(126)

Belgia katsoi myös, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivuutta ei ollut. Kuten Belgia selitti, kaikkia käyttöoikeuksien haltijoita, joilla oli määrävaatimuksia, kehotettiin vuosittain tekemään selkoa puuttuvista määristä GHA:n vuonna 2013 tekemässä päätöksessä vahvistetulla yhdenmukaisella menettelyllä. Näin ollen GHA oli kohdellut niitä kaikkia yhdenvertaisesti. Kantelija itse pystyi hyödyntämään tätä järjestelmää. Belgian mukaan kaikkiin käyttöoikeuksien haltijoihin sovellettiin samaa vuonna 2014 laaditussa luonnoksessa komission tiedonannoksi (37) tarkoitettua ”viitejärjestelmää”.

37

5.2   Belgian huomautukset kolmansien osapuolten huomautuksista

Belgian huomautukset kolmansien osapuolten huomautuksista

| (127) | Belgia huomautti uudelleen riskistä, että PSA ja AG saattaisivat jättää Antwerpenin sataman, jos korvausmaksut pantaisiin täytäntöön. Tässä yhteydessä se viittasi esimerkkinä siihen, että PSA ja AG olivat aiemmin luopuneet investoinneistaan Dubaissa ja Intiassa. Lisäksi PSA oli irtisanonut ennenaikaisesti käyttöoikeussopimuksensa [...] satamassa. Tästä syystä GHA:n pelko siitä, että PSA ja AG saattaisivat irtisanoa käyttöoikeussopimuksensa myös Antwerpenissa, oli perusteltu ja GHA:n tekemät päätökset pienentää vähimmäismäärävaatimuksia ja siten luopua osasta korvausmaksua olivat markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisia. |
| --- | --- |

(127)

Belgia huomautti uudelleen riskistä, että PSA ja AG saattaisivat jättää Antwerpenin sataman, jos korvausmaksut pantaisiin täytäntöön. Tässä yhteydessä se viittasi esimerkkinä siihen, että PSA ja AG olivat aiemmin luopuneet investoinneistaan Dubaissa ja Intiassa. Lisäksi PSA oli irtisanonut ennenaikaisesti käyttöoikeussopimuksensa [...] satamassa. Tästä syystä GHA:n pelko siitä, että PSA ja AG saattaisivat irtisanoa käyttöoikeussopimuksensa myös Antwerpenissa, oli perusteltu ja GHA:n tekemät päätökset pienentää vähimmäismäärävaatimuksia ja siten luopua osasta korvausmaksua olivat markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisia.

| (128) | Belgia toisti myös, että muut markkinatoimijat toteuttivat samanlaisia toimia kuin GHA vähentämällä suunniteltuja investointeja tai hajauttamalla ne alun perin suunniteltua pidemmille ajanjaksoille. Myös muut satamaviranomaiset olivat alentaneet satamamaksuja ja vähimmäismäärävaatimuksia (joskin eräät satamaviranomaiset eivät alkujaankaan soveltaneet mitään vähimmäismäärävaatimuksia). |
| --- | --- |

(128)

Belgia toisti myös, että muut markkinatoimijat toteuttivat samanlaisia toimia kuin GHA vähentämällä suunniteltuja investointeja tai hajauttamalla ne alun perin suunniteltua pidemmille ajanjaksoille. Myös muut satamaviranomaiset olivat alentaneet satamamaksuja ja vähimmäismäärävaatimuksia (joskin eräät satamaviranomaiset eivät alkujaankaan soveltaneet mitään vähimmäismäärävaatimuksia).

| (129) | KN:n toimittamien huomautusten osalta Belgia kiisti, että KN kilpaili PSA:n ja AG:n kanssa ja viittasi tässä yhteydessä Raad van State- ja Hof van Beroep -tuomioistuinten päätöksiin. |
| --- | --- |

(129)

KN:n toimittamien huomautusten osalta Belgia kiisti, että KN kilpaili PSA:n ja AG:n kanssa ja viittasi tässä yhteydessä Raad van State- ja Hof van Beroep -tuomioistuinten päätöksiin.

| (130) | Valikoivuuden suhteen Belgia oli eri mieltä KN:n väitteestä, jonka mukaan GHA:n päätöksiä ei tehty ”yleisen toimintapolitiikan” puitteissa. GHA:n vuonna 2013 tekemä päätös muodosti pikemminkin yleisen toimenpiteen, jolla pyrittiin vastaamaan kriisin seurauksiin ja joka koski niin konttiliikennettä kuin irtolastiliikennettä. Belgian mukaan PSA:n ja AG:n osalta tehdyssä päätöksessä otettiin huomioon näiden kahden käyttöoikeuksien haltijan erityinen tosiasiallinen tilanne. |
| --- | --- |

(130)

Valikoivuuden suhteen Belgia oli eri mieltä KN:n väitteestä, jonka mukaan GHA:n päätöksiä ei tehty ”yleisen toimintapolitiikan” puitteissa. GHA:n vuonna 2013 tekemä päätös muodosti pikemminkin yleisen toimenpiteen, jolla pyrittiin vastaamaan kriisin seurauksiin ja joka koski niin konttiliikennettä kuin irtolastiliikennettä. Belgian mukaan PSA:n ja AG:n osalta tehdyssä päätöksessä otettiin huomioon näiden kahden käyttöoikeuksien haltijan erityinen tosiasiallinen tilanne.

| (131) | KN:n esittämistä toimenpidettä 2 koskevista huomautuksista Belgia huomautti, että väittäessään, että PSA:han olisi sovellettava vielä korkeampia vähimmäismäärävaatimuksia, KN ei ymmärtänyt GHA:n ja käyttöoikeuksien haltijoiden välisen suhteen laajempaa kontekstia. KN ei myöskään ottanut huomioon, että vähimmäismäärävaatimusten ensisijainen tavoite oli kannustaa käyttöoikeuksien haltijoita hyödyntämään käyttöoikeuden potentiaalia mahdollisimman kattavasti eikä muodostaa itsenäistä tulolähdettä. |
| --- | --- |

(131)

KN:n esittämistä toimenpidettä 2 koskevista huomautuksista Belgia huomautti, että väittäessään, että PSA:han olisi sovellettava vielä korkeampia vähimmäismäärävaatimuksia, KN ei ymmärtänyt GHA:n ja käyttöoikeuksien haltijoiden välisen suhteen laajempaa kontekstia. KN ei myöskään ottanut huomioon, että vähimmäismäärävaatimusten ensisijainen tavoite oli kannustaa käyttöoikeuksien haltijoita hyödyntämään käyttöoikeuden potentiaalia mahdollisimman kattavasti eikä muodostaa itsenäistä tulolähdettä.

5.3   Belgian huomautukset komission tietopyynnöistä

Belgian huomautukset komission tietopyynnöistä

5.3.1   Etu – Toimenpide 1

Etu – Toimenpide 1

| (132) | Belgia osoitti, että GHA oli useissa tapauksissa luopunut muiden käyttöoikeuksien haltijoiden kuin PSA:n ja AG:n korvausmaksuista, kun sopimuksen mukaisia vähimmäismäärävaatimuksia ei täytetty vuosina 2009–2012, poiketen näin kussakin käyttöoikeussopimuksessa olevista korvauslausekkeista. Useissa muissa tapauksissa GHA peri korvausmaksut käyttöoikeussopimuksiin sisältyvien korvauslausekkeiden mukaisesti käyttöoikeuksien haltijoilta, jotka eivät olleet täyttäneet sopimuksessa asetettuja vähimmäismäärävaatimuksia. |
| --- | --- |

(132)

Belgia osoitti, että GHA oli useissa tapauksissa luopunut muiden käyttöoikeuksien haltijoiden kuin PSA:n ja AG:n korvausmaksuista, kun sopimuksen mukaisia vähimmäismäärävaatimuksia ei täytetty vuosina 2009–2012, poiketen näin kussakin käyttöoikeussopimuksessa olevista korvauslausekkeista. Useissa muissa tapauksissa GHA peri korvausmaksut käyttöoikeussopimuksiin sisältyvien korvauslausekkeiden mukaisesti käyttöoikeuksien haltijoilta, jotka eivät olleet täyttäneet sopimuksessa asetettuja vähimmäismäärävaatimuksia.

| (133) | Päätöksissä siitä, perittiinkö korvausmaksuja vai ei, noudatettiin GHA:n soveltamaa menettelyä. Esimerkiksi huhtikuussa 2010 GHA kehotti Antwerpenin sataman käyttöoikeuksien haltijoita selittämään, miksi ne eivät olleet täyttäneet sopimusperusteisia vähimmäismäärävaatimuksiaan vuonna 2009. |
| --- | --- |

(133)

Päätöksissä siitä, perittiinkö korvausmaksuja vai ei, noudatettiin GHA:n soveltamaa menettelyä. Esimerkiksi huhtikuussa 2010 GHA kehotti Antwerpenin sataman käyttöoikeuksien haltijoita selittämään, miksi ne eivät olleet täyttäneet sopimusperusteisia vähimmäismäärävaatimuksiaan vuonna 2009.

| (134) | Vastauksena 23 päivänä kesäkuuta 2016 päivättyyn komission tietopyyntöön, joka koski AG:n mahdollista vähimmäismäärävaatimusten täyttämättä jättämistä vuoden 2014 jälkeen, Belgia selvensi, että GHA oli päättänyt (38) odottaa komission muodollisen tutkintamenettelyn tulosta ennen vuotta 2015 koskevan päätöksen tekemistä. Lisäksi GHA halusi myös odottaa välimieskollegion päätöstä. Päätöksen lykkääminen ei tarkoittanut sitä, että AG olisi vapautettu kaikista maksuista vuoden 2015 osalta. GHA oli nimenomaisesti varannut kaikki oikeudet lähettää lasku, mikäli AG ei ollut täyttänyt vähimmäismäärävaatimuksia. GHA korosti kyseisessä päätöksessä myös, että vuoden 2015 vähimmäismäärävaatimuksia koskevan päätöksen lykkäämistä ei voitu tulkita GHA:n luopumiseksi oikeuksista. |
| --- | --- |

(134)

Vastauksena 23 päivänä kesäkuuta 2016 päivättyyn komission tietopyyntöön, joka koski AG:n mahdollista vähimmäismäärävaatimusten täyttämättä jättämistä vuoden 2014 jälkeen, Belgia selvensi, että GHA oli päättänyt (38) odottaa komission muodollisen tutkintamenettelyn tulosta ennen vuotta 2015 koskevan päätöksen tekemistä. Lisäksi GHA halusi myös odottaa välimieskollegion päätöstä. Päätöksen lykkääminen ei tarkoittanut sitä, että AG olisi vapautettu kaikista maksuista vuoden 2015 osalta. GHA oli nimenomaisesti varannut kaikki oikeudet lähettää lasku, mikäli AG ei ollut täyttänyt vähimmäismäärävaatimuksia. GHA korosti kyseisessä päätöksessä myös, että vuoden 2015 vähimmäismäärävaatimuksia koskevan päätöksen lykkäämistä ei voitu tulkita GHA:n luopumiseksi oikeuksista.

38

| (135) | Belgia ilmoitti lisäksi komissiolle, että se oli palauttanut AG:n alkuperäiset vähimmäismäärävaatimukset vuodesta 2015 alkaen mukautettuina maa-alueen siirrosta johtuvan käytettävissä olevan maa-alueen menetyksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(135)

Belgia ilmoitti lisäksi komissiolle, että se oli palauttanut AG:n alkuperäiset vähimmäismäärävaatimukset vuodesta 2015 alkaen mukautettuina maa-alueen siirrosta johtuvan käytettävissä olevan maa-alueen menetyksen mukaisesti.

5.3.2   Etu – Toimenpide 2

Etu – Toimenpide 2

| (136) | Siitä, miksi GHA ei ollut palauttanut PSA:n alkuperäisiä vähimmäismäärävaatimuksia täysimääräisinä vuonna 2014, vaan asteittain siten, että ne olivat 1 400 000 TEU vuonna 2014 ja 2 000 000 TEU vuonna 2015 ja saavuttivat täysimääräisen tason, 2 559 600 TEU, vasta vuonna 2016, Belgia selitti seuraavaa: |
| --- | --- |

(136)

Siitä, miksi GHA ei ollut palauttanut PSA:n alkuperäisiä vähimmäismäärävaatimuksia täysimääräisinä vuonna 2014, vaan asteittain siten, että ne olivat 1 400 000 TEU vuonna 2014 ja 2 000 000 TEU vuonna 2015 ja saavuttivat täysimääräisen tason, 2 559 600 TEU, vasta vuonna 2016, Belgia selitti seuraavaa:

| (137) | Vaikka oletettaisiin, että taloustoiminta oli vuonna 2014 jo saavuttanut kriisiä edeltävän tason, tämä ei tarkoita, että DGD:n operaattorien (AG:n ja PSA:n) vähimmäismäärävaatimukset voitiin palauttaa alkuperäiselle tasolleen. Vaikka liikenne olikin 3–5 vuoden jälkeen palautunut kriisiä edeltäneelle tasolle, vähimmäismäärävaatimukset eivät olleet pysyneet samalla tasolla, vaan nousseet edelleen. Tämä koski nimenomaan DGD:tä, koska se oli ainoa terminaali, jossa vähimmäismäärävaatimukset kasvoivat kriisin aikana edelleen vuosittain, mikä johtui toiminnan aloittamisesta DGD:ssä sekä siitä, että uuden terminaalin täysimittainen varustaminen ja uuden liikenteen hankkiminen enimmäiskapasiteettiin asti kestää aina useita vuosia. Toisin sanoen vaikka kiinteiden vähimmäismäärävaatimusten normaalitilanteessa kriisiä edeltäneen tason saavuttaminen ratkaisee kriisistä johtuneet vähimmäismäärävaatimusten saavuttamatta jättämiset, näin ei ollut DGD:n käyttöoikeuksien kohdalla. Pelkästään tämä asettaa DGD:ssä toimivat operaattorit paljon vaikeampaan tilanteeseen ja on peruste paljon pidemmälle elpymisajalle. Asiaa voidaan tarkastella myös toisesta näkökulmasta: paluu alkuperäisille tasoille merkitsisi, että GHA määräisi vielä huomattavampia uutta konttiliikennettä koskevia lisäyksiä kuin mitä nykyisissä käyttöoikeussopimuksissa määrättiin. Sillä, mitä on kohtuudella mahdollista saavuttaa, on luonnollisesti rajansa. |
| --- | --- |

(137)

Vaikka oletettaisiin, että taloustoiminta oli vuonna 2014 jo saavuttanut kriisiä edeltävän tason, tämä ei tarkoita, että DGD:n operaattorien (AG:n ja PSA:n) vähimmäismäärävaatimukset voitiin palauttaa alkuperäiselle tasolleen. Vaikka liikenne olikin 3–5 vuoden jälkeen palautunut kriisiä edeltäneelle tasolle, vähimmäismäärävaatimukset eivät olleet pysyneet samalla tasolla, vaan nousseet edelleen. Tämä koski nimenomaan DGD:tä, koska se oli ainoa terminaali, jossa vähimmäismäärävaatimukset kasvoivat kriisin aikana edelleen vuosittain, mikä johtui toiminnan aloittamisesta DGD:ssä sekä siitä, että uuden terminaalin täysimittainen varustaminen ja uuden liikenteen hankkiminen enimmäiskapasiteettiin asti kestää aina useita vuosia. Toisin sanoen vaikka kiinteiden vähimmäismäärävaatimusten normaalitilanteessa kriisiä edeltäneen tason saavuttaminen ratkaisee kriisistä johtuneet vähimmäismäärävaatimusten saavuttamatta jättämiset, näin ei ollut DGD:n käyttöoikeuksien kohdalla. Pelkästään tämä asettaa DGD:ssä toimivat operaattorit paljon vaikeampaan tilanteeseen ja on peruste paljon pidemmälle elpymisajalle. Asiaa voidaan tarkastella myös toisesta näkökulmasta: paluu alkuperäisille tasoille merkitsisi, että GHA määräisi vielä huomattavampia uutta konttiliikennettä koskevia lisäyksiä kuin mitä nykyisissä käyttöoikeussopimuksissa määrättiin. Sillä, mitä on kohtuudella mahdollista saavuttaa, on luonnollisesti rajansa.

5.3.3   Simulaatiot pitkän aikavälin voitosta

Simulaatiot pitkän aikavälin voitosta

| (138) | Belgia toimitti tarkkoja laskelmia, jotka osoittavat, että suuremmat tulot korvaisivat pitkällä aikavälillä niiden sopimussakkojen määrän, joiden perimisestä luovuttiin. Laskelmat perustuivat osittain etukäteistodisteisiin, mutta laskelmat itse tehtiin jälkikäteen. |
| --- | --- |

(138)

Belgia toimitti tarkkoja laskelmia, jotka osoittavat, että suuremmat tulot korvaisivat pitkällä aikavälillä niiden sopimussakkojen määrän, joiden perimisestä luovuttiin. Laskelmat perustuivat osittain etukäteistodisteisiin, mutta laskelmat itse tehtiin jälkikäteen.

6.   ARVIOINTI

ARVIOINTI

6.1   Tuen olemassaolo

Tuen olemassaolo

| (139) | Komission on tutkittava, ovatko tässä menettelyssä tarkoitetut toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(139)

Komission on tutkittava, ovatko tässä menettelyssä tarkoitetut toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (140) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(140)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (141) | Jotta toimenpide voitaisiin katsoa edellä mainitussa kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, sen on täytettävä seuraavat kumulatiiviset ehdot: i) toimenpide on valtion toteuttama, ja se rahoitetaan valtion varoista; ii) toimenpiteellä annetaan yritykselle taloudellista etua; iii) etu on valikoiva; ja iv) toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(141)

Jotta toimenpide voitaisiin katsoa edellä mainitussa kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, sen on täytettävä seuraavat kumulatiiviset ehdot: i) toimenpide on valtion toteuttama, ja se rahoitetaan valtion varoista; ii) toimenpiteellä annetaan yritykselle taloudellista etua; iii) etu on valikoiva; ja iv) toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (142) | Jos jokin edellä mainituista kriteereistä ei täyty, toimenpidettä ei näin ollen voida katsoa valtiontueksi. Käsiteltävänä olevan asian osalta komissio pitää asianmukaisena arvioida, aiheuttiko jokin kyseisistä kahdesta toimenpiteestä edun väitetyille tuensaajille. |
| --- | --- |

(142)

Jos jokin edellä mainituista kriteereistä ei täyty, toimenpidettä ei näin ollen voida katsoa valtiontueksi. Käsiteltävänä olevan asian osalta komissio pitää asianmukaisena arvioida, aiheuttiko jokin kyseisistä kahdesta toimenpiteestä edun väitetyille tuensaajille.

| (143) | Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu etu on mikä tahansa taloudellinen hyöty, jota yritys ei olisi voinut saada tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, toisin sanoen ilman valtion toimenpidettä. |
| --- | --- |

(143)

Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu etu on mikä tahansa taloudellinen hyöty, jota yritys ei olisi voinut saada tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, toisin sanoen ilman valtion toimenpidettä.

| (144) | Jotta voidaan määrittää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi, aiheuttiko GHA:n toteuttama korvausten alentaminen PSA:lle ja AG:lle taloudellisen edun, komission on selvitettävä, toimiko GHA samalla tavalla kuin yksityinen toimija olisi toiminut vastaavassa tilanteessa. Jos tavanomaisissa markkinatalousolosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja, joka on kokonsa puolesta verrattavissa julkisoikeudellisiin elimiin, olisi samankaltaisissa olosuhteissa voinut toteuttaa kyseisen toimenpiteen tuensaajan hyväksi, valtion toteuttamassa toimenpiteessä ei markkinataloustoimijaperiaatteen mukaan ole kyse valtiontuesta (39). |
| --- | --- |

(144)

Jotta voidaan määrittää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi, aiheuttiko GHA:n toteuttama korvausten alentaminen PSA:lle ja AG:lle taloudellisen edun, komission on selvitettävä, toimiko GHA samalla tavalla kuin yksityinen toimija olisi toiminut vastaavassa tilanteessa. Jos tavanomaisissa markkinatalousolosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja, joka on kokonsa puolesta verrattavissa julkisoikeudellisiin elimiin, olisi samankaltaisissa olosuhteissa voinut toteuttaa kyseisen toimenpiteen tuensaajan hyväksi, valtion toteuttamassa toimenpiteessä ei markkinataloustoimijaperiaatteen mukaan ole kyse valtiontuesta (39).

39

| (145) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti (40) komissio myöntää, että toimenpiteitä on analysoitava sen ajanjakson asiayhteydessä, jona ne toteutettiin. Lisäksi komissiolla on velvollisuus ottaa riidanalaisia toimenpiteitä arvioidessaan huomioon kaikki merkitykselliset seikat ja niiden asiayhteys (41). |
| --- | --- |

(145)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti (40) komissio myöntää, että toimenpiteitä on analysoitava sen ajanjakson asiayhteydessä, jona ne toteutettiin. Lisäksi komissiolla on velvollisuus ottaa riidanalaisia toimenpiteitä arvioidessaan huomioon kaikki merkitykselliset seikat ja niiden asiayhteys (41).

40

41

6.1.1   Toimenpiteellä 1 myönnetty mahdollinen etu – GHA:n vuonna 2013 tekemä päätös

Toimenpiteellä 1 myönnetty mahdollinen etu – GHA:n vuonna 2013 tekemä päätös

| (146) | Komissio huomauttaa, että kuten aloittamispäätöksessä todettiin, kriisin vaikutus olisi otettava huomioon arvioitaessa toimenpiteen 1 markkinaehtoisuutta. Komissio huomauttaa lisäksi, että kriisin alkaessa ja erityisesti vuosina 2008 ja 2009 vain PSA:han ja AG:hen sovellettiin progressiivisia vähimmäismäärävaatimuksia, jotka kasvoivat vuosittain, kun taas kaikkiin muihin Antwerpenin satamassa toimiviin käyttöoikeuksien haltijoihin, kantelija mukaan lukien, sovellettiin kiinteitä vähimmäismäärävaatimuksia (ks. johdanto-osan 29 kappale). Näin ollen PSA:n ja AG:n tilanne oli kriisin yhteydessä erityinen ja erilainen kuin muilla Antwerpenin satamassa toimivilla operaattoreilla. |
| --- | --- |

(146)

Komissio huomauttaa, että kuten aloittamispäätöksessä todettiin, kriisin vaikutus olisi otettava huomioon arvioitaessa toimenpiteen 1 markkinaehtoisuutta. Komissio huomauttaa lisäksi, että kriisin alkaessa ja erityisesti vuosina 2008 ja 2009 vain PSA:han ja AG:hen sovellettiin progressiivisia vähimmäismäärävaatimuksia, jotka kasvoivat vuosittain, kun taas kaikkiin muihin Antwerpenin satamassa toimiviin käyttöoikeuksien haltijoihin, kantelija mukaan lukien, sovellettiin kiinteitä vähimmäismäärävaatimuksia (ks. johdanto-osan 29 kappale). Näin ollen PSA:n ja AG:n tilanne oli kriisin yhteydessä erityinen ja erilainen kuin muilla Antwerpenin satamassa toimivilla operaattoreilla.

| (147) | Lisäksi komissio myöntää, että kriisin ennennäkemätön vaikutus pakotti kaikkien talouden alojen yritykset mukauttamaan toimintaansa. |
| --- | --- |

(147)

Lisäksi komissio myöntää, että kriisin ennennäkemätön vaikutus pakotti kaikkien talouden alojen yritykset mukauttamaan toimintaansa.

| (148) | Kriisin muodostaman kontekstin lisäksi komissio huomauttaa, että yhteistyön säilyttäminen PSA:n ja AG:n kanssa oli tärkeää sataman pitkän aikavälin etujen kannalta. |
| --- | --- |

(148)

Kriisin muodostaman kontekstin lisäksi komissio huomauttaa, että yhteistyön säilyttäminen PSA:n ja AG:n kanssa oli tärkeää sataman pitkän aikavälin etujen kannalta.

| (149) | Komissio muistuttaa myös, että kantelija KN:n (ks. johdanto-osan 21 kappale) ja muiden Antwerpenin satamassa toimivien operaattorien (ks. johdanto-osan 131 kappale) hyväksi myönnettiin vähimmäismäärävaatimusten mukautuksia kriisin yhteydessä. |
| --- | --- |

(149)

Komissio muistuttaa myös, että kantelija KN:n (ks. johdanto-osan 21 kappale) ja muiden Antwerpenin satamassa toimivien operaattorien (ks. johdanto-osan 131 kappale) hyväksi myönnettiin vähimmäismäärävaatimusten mukautuksia kriisin yhteydessä.

| (150) | Näin ollen komissio katsoo, että periaatteessa on ajateltavissa, että markkinataloustoimija olisi GHA:n asemassa myös mukauttanut sopimuksen perusteella sovellettavia vähimmäismäärävaatimuksia kriisin vuoksi. |
| --- | --- |

(150)

Näin ollen komissio katsoo, että periaatteessa on ajateltavissa, että markkinataloustoimija olisi GHA:n asemassa myös mukauttanut sopimuksen perusteella sovellettavia vähimmäismäärävaatimuksia kriisin vuoksi.

| (151) | Komissio suhtautui aloittamispäätöksessä kuitenkin epäillen siihen, toimiko GHA markkinataloustoimijan tavoin toteuttaessaan toimenpiteen 1. |
| --- | --- |

(151)

Komissio suhtautui aloittamispäätöksessä kuitenkin epäillen siihen, toimiko GHA markkinataloustoimijan tavoin toteuttaessaan toimenpiteen 1.

Kriisin alkamisen ja GHA:n vuonna 2013 tekemän päätöksen välinen aika

Kriisin alkamisen ja GHA:n vuonna 2013 tekemän päätöksen välinen aika

| (152) | Komissio katsoi aloittamispäätöksessä erityisesti, että järkevä yksityinen markkinatoimija olisi pyrkinyt maksimoimaan voittonsa (tai minimoimaan tappionsa) käynnistämällä saatavien perinnän mahdollisimman pian. Käsiteltävänä olevassa asiassa oli merkittävä ajallinen kuilu talouskriisin alkamisen ja GHA:n vuonna 2013 tekemän päätöksen välillä. Kyseisessä päätöksessä ratkaistiin takautuvasti maksamatta olevia korvauksia koskeva kysymys alentamalla niitä merkittävästi. |
| --- | --- |

(152)

Komissio katsoi aloittamispäätöksessä erityisesti, että järkevä yksityinen markkinatoimija olisi pyrkinyt maksimoimaan voittonsa (tai minimoimaan tappionsa) käynnistämällä saatavien perinnän mahdollisimman pian. Käsiteltävänä olevassa asiassa oli merkittävä ajallinen kuilu talouskriisin alkamisen ja GHA:n vuonna 2013 tekemän päätöksen välillä. Kyseisessä päätöksessä ratkaistiin takautuvasti maksamatta olevia korvauksia koskeva kysymys alentamalla niitä merkittävästi.

| (153) | Lisäksi kysymystä vähimmäismäärävaatimuksista käsiteltiin vuosien mittaan useaan otteeseen GHA:n hallituksessa, kuten GHA:n vuonna 2013 tekemän päätöksen 6.4 kohdassa todettiin (42). Näissä kokouksissa hallitus käsitteli kuitenkin liikennetietoja sekä kriisiä koskevia kysymyksiä, mutta ei suorasti kysymystä laskun lähettämisestä PSA:lle ja AG:lle niiden vähimmäismäärävaatimusten täyttämättä jäämisestä johtuvista korvauksista. Tämä todetaan suorasti GHA:n vuonna 2013 tekemän päätöksen 5.3 kohdassa, jonka mukaan vähimmäismäärävaatimuksia koskevasta kysymyksestä neuvoteltiin jatkuvasti, mutta korvauksien laskuttamista lykättiin (43). |
| --- | --- |

(153)

Lisäksi kysymystä vähimmäismäärävaatimuksista käsiteltiin vuosien mittaan useaan otteeseen GHA:n hallituksessa, kuten GHA:n vuonna 2013 tekemän päätöksen 6.4 kohdassa todettiin (42). Näissä kokouksissa hallitus käsitteli kuitenkin liikennetietoja sekä kriisiä koskevia kysymyksiä, mutta ei suorasti kysymystä laskun lähettämisestä PSA:lle ja AG:lle niiden vähimmäismäärävaatimusten täyttämättä jäämisestä johtuvista korvauksista. Tämä todetaan suorasti GHA:n vuonna 2013 tekemän päätöksen 5.3 kohdassa, jonka mukaan vähimmäismäärävaatimuksia koskevasta kysymyksestä neuvoteltiin jatkuvasti, mutta korvauksien laskuttamista lykättiin (43).

42

43

| (154) | Edellä esitetyn perusteella komissio epäili, olisiko järkevä yksityinen markkinatoimija odottanut maksettavien korvausten alentamista koskevaa päätöstä neljä vuotta eli vuodesta 2009 vuoteen 2013. |
| --- | --- |

(154)

Edellä esitetyn perusteella komissio epäili, olisiko järkevä yksityinen markkinatoimija odottanut maksettavien korvausten alentamista koskevaa päätöstä neljä vuotta eli vuodesta 2009 vuoteen 2013.

| (155) | Vastatakseen näihin epäilyihin Belgia toimitti GHA:n ja PSA:n sekä GHA:n ja AG:n välillä käydyn kirjeenvaihdon, joka osoittaa, että joulukuusta 2009 lähtien käytiin keskusteluja alkuperäisten vähimmäismäärävaatimusten alentamisesta. Tässä yhteydessä GHA ehdotti alustavasti alkuperäisten vähimmäismäärävaatimusten alentamista Hampurin ja Le Havren välisissä merisatamissa kyseisenä vuonna todetulla vähenemisasteella (eli – 15,8 prosenttia) (44) GHA oli tuolloin muistuttanut PSA:ta ja AG:tä useaan otteeseen niiden täyttämättömistä vähimmäismäärävaatimuksista ja pyytänyt niitä esittämään kantansa. PSA ja AG viittasivat useissa vastauksissa niiden merkitykseen sataman kehittämisen kannalta – vihjaten mahdollisesti siirtyvänsä muihin satamiin – sekä kriisin vaikutukseen. Lisäksi sekä PSA että AG toimittivat oikeusavustajiensa laatimat oikeudelliset lausunnot, joissa esitettiin, miksi sopimussakkolausekkeita ei voitu soveltaa ja ne eivät olleet täytäntöönpanokelpoisia. Sekä PSA että AG käyttivät myöhemmin näitä perusteluja välitystuomioistuimessa käsitellyissä riita-asioissa GHA:ta vastaan. |
| --- | --- |

(155)

Vastatakseen näihin epäilyihin Belgia toimitti GHA:n ja PSA:n sekä GHA:n ja AG:n välillä käydyn kirjeenvaihdon, joka osoittaa, että joulukuusta 2009 lähtien käytiin keskusteluja alkuperäisten vähimmäismäärävaatimusten alentamisesta. Tässä yhteydessä GHA ehdotti alustavasti alkuperäisten vähimmäismäärävaatimusten alentamista Hampurin ja Le Havren välisissä merisatamissa kyseisenä vuonna todetulla vähenemisasteella (eli – 15,8 prosenttia) (44) GHA oli tuolloin muistuttanut PSA:ta ja AG:tä useaan otteeseen niiden täyttämättömistä vähimmäismäärävaatimuksista ja pyytänyt niitä esittämään kantansa. PSA ja AG viittasivat useissa vastauksissa niiden merkitykseen sataman kehittämisen kannalta – vihjaten mahdollisesti siirtyvänsä muihin satamiin – sekä kriisin vaikutukseen. Lisäksi sekä PSA että AG toimittivat oikeusavustajiensa laatimat oikeudelliset lausunnot, joissa esitettiin, miksi sopimussakkolausekkeita ei voitu soveltaa ja ne eivät olleet täytäntöönpanokelpoisia. Sekä PSA että AG käyttivät myöhemmin näitä perusteluja välitystuomioistuimessa käsitellyissä riita-asioissa GHA:ta vastaan.

44

| (156) | Komissio päättelee, että kriisin sekä GHA:n yhtäältä PSA:n ja toisaalta AG:n kanssa käymän laajan kirjeenvaihdon huomioon ottaen GSA:ta ei voitu syyttää toimimattomuudesta sopimussakkojen maksamatta jättämisen suhteen. Komissio huomauttaa lisäksi, että PSA:n ja AG:n tilanne vaikutti erityisen herkältä, koska niiden vähimmäismäärävaatimukset olivat progressiiviset (kun taas muiden käyttöoikeuksien haltijoiden vähimmäismäärävaatimukset olivat lineaarisia) ja DGD oli yhä aloitusvaiheessa (joten vaikutukset sen toimintoihin olisivat voineet olla erilaiset kuin muiden terminaalien toimintoihin kohdistuvat vaikutukset). Tästä syystä se, että GHA teki lopullisen päätöksen vasta vuonna 2013, ei sinänsä ole viite siitä, että markkinataloustoimijaperiaatetta ei ole noudatettu, sillä markkinataloustoimija olisi voinut tehdä vastaavan päätöksen samana ajankohtana. |
| --- | --- |

(156)

Komissio päättelee, että kriisin sekä GHA:n yhtäältä PSA:n ja toisaalta AG:n kanssa käymän laajan kirjeenvaihdon huomioon ottaen GSA:ta ei voitu syyttää toimimattomuudesta sopimussakkojen maksamatta jättämisen suhteen. Komissio huomauttaa lisäksi, että PSA:n ja AG:n tilanne vaikutti erityisen herkältä, koska niiden vähimmäismäärävaatimukset olivat progressiiviset (kun taas muiden käyttöoikeuksien haltijoiden vähimmäismäärävaatimukset olivat lineaarisia) ja DGD oli yhä aloitusvaiheessa (joten vaikutukset sen toimintoihin olisivat voineet olla erilaiset kuin muiden terminaalien toimintoihin kohdistuvat vaikutukset). Tästä syystä se, että GHA teki lopullisen päätöksen vasta vuonna 2013, ei sinänsä ole viite siitä, että markkinataloustoimijaperiaatetta ei ole noudatettu, sillä markkinataloustoimija olisi voinut tehdä vastaavan päätöksen samana ajankohtana.

Mukautuksen suuruus

Mukautuksen suuruus

| (157) | Itse korvauksen alentamisen osalta komissio suhtautui epäillen siihen, olisiko järkevä yksityinen markkinatoimija myöntänyt PSA:lle ja AG:lle yhtä suuren alennuksen kuin GHA myönsi. Tässä suhteessa aloittamispäätöksessä verrattiin DGD:n liikenteen vähenemää, joka oli – 38,6 prosenttia vuonna 2009, korvauksen kokonaisalennukseen, joka oli noin – 80 prosenttia. |
| --- | --- |

(157)

Itse korvauksen alentamisen osalta komissio suhtautui epäillen siihen, olisiko järkevä yksityinen markkinatoimija myöntänyt PSA:lle ja AG:lle yhtä suuren alennuksen kuin GHA myönsi. Tässä suhteessa aloittamispäätöksessä verrattiin DGD:n liikenteen vähenemää, joka oli – 38,6 prosenttia vuonna 2009, korvauksen kokonaisalennukseen, joka oli noin – 80 prosenttia.

| (158) | On syytä selventää, että 80 prosentin alennus ei koske vain vuotta 2009, vaan koko nelivuotisjaksoa 2009–2012. Kun tarkastellaan vain vuotta 2009, PSA:han ja AG:hen sovellettujen vähimmäismäärävaatimusten painotettu keskimääräinen kokonaisalennus oli – 38,6 prosenttia eli sama kuin johdanto-osan 157 kappaleessa mainittu liikenteen väheneminen DGD:ssä. Sovellettu kokonaisalennus oli noin – 80 prosenttia, koska se kattoi lisäksi vuodet 2010–2012. |
| --- | --- |

(158)

On syytä selventää, että 80 prosentin alennus ei koske vain vuotta 2009, vaan koko nelivuotisjaksoa 2009–2012. Kun tarkastellaan vain vuotta 2009, PSA:han ja AG:hen sovellettujen vähimmäismäärävaatimusten painotettu keskimääräinen kokonaisalennus oli – 38,6 prosenttia eli sama kuin johdanto-osan 157 kappaleessa mainittu liikenteen väheneminen DGD:ssä. Sovellettu kokonaisalennus oli noin – 80 prosenttia, koska se kattoi lisäksi vuodet 2010–2012.

| (159) | Komissio muistuttaa, että on ajateltavissa, että markkinataloustoimija olisi GHA:n asemassa alentanut vähimmäismäärävaatimuksia kriisin vuoksi ja pitkän aikavälin yhteistyön säilyttämiseksi, kuten tämän päätöksen johdanto-osan 150 kappaleessa todetaan. Tästä ei kuitenkaan voida automaattisesti päätellä, että kaikki vähimmäismäärävaatimusten alentamiset ovat markkinaehtoisia. Tästä syystä komissio on esittänyt epäilyjä GHA:n soveltamien vähimmäismäärävaatimusten alennusten suuruudesta ja sen on arvioitava, vastaako näiden alennusten suuruus varovaisen markkinatoimijan käyttäytymistä. |
| --- | --- |

(159)

Komissio muistuttaa, että on ajateltavissa, että markkinataloustoimija olisi GHA:n asemassa alentanut vähimmäismäärävaatimuksia kriisin vuoksi ja pitkän aikavälin yhteistyön säilyttämiseksi, kuten tämän päätöksen johdanto-osan 150 kappaleessa todetaan. Tästä ei kuitenkaan voida automaattisesti päätellä, että kaikki vähimmäismäärävaatimusten alentamiset ovat markkinaehtoisia. Tästä syystä komissio on esittänyt epäilyjä GHA:n soveltamien vähimmäismäärävaatimusten alennusten suuruudesta ja sen on arvioitava, vastaako näiden alennusten suuruus varovaisen markkinatoimijan käyttäytymistä.

| (160) | Kantelija on väittänyt, että olisi kehämäistä käyttää DGD:n tulosta PSA:n ja AG:n vähimmäismäärävaatimusten mukauttamisen perustana. Tämän sijasta olisi kantelijan mukaan käytettävä koko sataman liikenteen kokonaisvähenemää (– 16 prosenttia). |
| --- | --- |

(160)

Kantelija on väittänyt, että olisi kehämäistä käyttää DGD:n tulosta PSA:n ja AG:n vähimmäismäärävaatimusten mukauttamisen perustana. Tämän sijasta olisi kantelijan mukaan käytettävä koko sataman liikenteen kokonaisvähenemää (– 16 prosenttia).

| (161) | GHA:n näkökulmasta on lähtökohtaisesti käytettävissä useita tekijöitä vähimmäismäärävaatimusten mukauttamiseksi kriisin yhteydessä. Komissio toteaa, että GHA sovelsi kahden tekijän yhdistelmää. Ensimmäinen niistä on liikenteen kehitys Hampurin ja Le Havren välisissä merisatamissa ja toinen liikenteen väheneminen DGD:ssä. |
| --- | --- |

(161)

GHA:n näkökulmasta on lähtökohtaisesti käytettävissä useita tekijöitä vähimmäismäärävaatimusten mukauttamiseksi kriisin yhteydessä. Komissio toteaa, että GHA sovelsi kahden tekijän yhdistelmää. Ensimmäinen niistä on liikenteen kehitys Hampurin ja Le Havren välisissä merisatamissa ja toinen liikenteen väheneminen DGD:ssä.

| (162) | Ensimmäinen tekijä määritellään kaikkien Hampurin ja Le Havren välisten satamien yhteenlasketuksi konttiliikenteen määräksi. Useita satamia käsittävällä välillä on luonnollista, että joidenkin satamien tulos on parempi ja toisten huonompi kuin kaikkien satamien keskiarvo. Myös kaikkien satamien jokaisen satamanosan tulos poikkeaa tavallisesti sataman keskiarvosta. Näin ollen yksittäisen satamanosan tuloksen vertaaminen kaikkien Hampurin ja Le Havren välisten merisatamien tulokseen, joka perustuu suhteellisen suureen koottuun tietueeseen, saattaa usein johtaa virheellisiin päätelmiin. Lisäksi kriisi saattaa vaikuttaa vaihtelevassa määrin eri satamanosiin. Tämä puoltaa sitä, että kutakin yksittäistä satamanosaa verrataan tietoihin, jotka ovat peräisin vertailukelpoisesta tietueesta. |
| --- | --- |

(162)

Ensimmäinen tekijä määritellään kaikkien Hampurin ja Le Havren välisten satamien yhteenlasketuksi konttiliikenteen määräksi. Useita satamia käsittävällä välillä on luonnollista, että joidenkin satamien tulos on parempi ja toisten huonompi kuin kaikkien satamien keskiarvo. Myös kaikkien satamien jokaisen satamanosan tulos poikkeaa tavallisesti sataman keskiarvosta. Näin ollen yksittäisen satamanosan tuloksen vertaaminen kaikkien Hampurin ja Le Havren välisten merisatamien tulokseen, joka perustuu suhteellisen suureen koottuun tietueeseen, saattaa usein johtaa virheellisiin päätelmiin. Lisäksi kriisi saattaa vaikuttaa vaihtelevassa määrin eri satamanosiin. Tämä puoltaa sitä, että kutakin yksittäistä satamanosaa verrataan tietoihin, jotka ovat peräisin vertailukelpoisesta tietueesta.

| (163) | Tietueen kaventamisen rajat lienee kuitenkin saavutettu siinä vaiheessa, kun tiedoista tulee kehämäisiä (ks. tämän suhteen kantelijan väite; johdanto-osan 160 kappale). Kehämäisyys poistaisi käyttöoikeuksien haltijan kannustimen saavuttaa tietyt vähimmäismäärävaatimukset, koska vähimmäismäärävaatimukset mukautettaisiin – kehävaikutuksen vuoksi – taannehtivasti käyttöoikeuksien haltijan tosiasialliseen tulokseen. |
| --- | --- |

(163)

Tietueen kaventamisen rajat lienee kuitenkin saavutettu siinä vaiheessa, kun tiedoista tulee kehämäisiä (ks. tämän suhteen kantelijan väite; johdanto-osan 160 kappale). Kehämäisyys poistaisi käyttöoikeuksien haltijan kannustimen saavuttaa tietyt vähimmäismäärävaatimukset, koska vähimmäismäärävaatimukset mukautettaisiin – kehävaikutuksen vuoksi – taannehtivasti käyttöoikeuksien haltijan tosiasialliseen tulokseen.

| (164) | Komissio huomauttaa kuitenkin, että GHA:n soveltama mukautus ei ole kehämäinen, koska se perustuu kahden tekijän yhdistelmään. Ensimmäinen niistä on Hampurin ja Le Havren välisten merisatamien liikenne ja toinen liikenteen väheneminen DGD:ssä. Komissio huomauttaa, että Hampurin ja Le Havren välisten merisatamien käyttäminen yhtenä vähimmäismäärävaatimusten mukauttamismatriisin osatekijänä on asianmukaista, koska ne muodostavat hyvin todennäköisesti laajimman mahdollisen saatavilla olevan Antwerpenin satamassa toimivia operaattoreita koskevan tietueen. Konttiliikenteen määrän osalta Antwerpenin satama muodostaa merkittävän osuuden Hampurin ja Le Havren välisten merisatamien määrästä, sillä se on toisella sijalla Rotterdamin sataman jälkeen. Lisäksi Hampurin ja Le Havren välisten merisatamien tulosta mukautetaan joka tapauksessa PSA:n ja AG:n haitaksi 75/125-säännön mukaisesti (ks. johdanto-osan 21 kappale). Tämän säännön mukaan PSA:n ja AG:n tuloksen on oltava 25 prosenttia parempi kuin Hampurin ja Le Havren välisten merisatamien yhteenlasketun tuloksen, Itse asiassa myös 25 prosentin korjauskerroin perustuu todellisiin (aikaisempiin) tietoihin, sillä se heijastaa Antwerpenin sataman parempaa tulosta verrattuna Hampurin ja Le Havren välisiin merisatamiin. |
| --- | --- |

(164)

Komissio huomauttaa kuitenkin, että GHA:n soveltama mukautus ei ole kehämäinen, koska se perustuu kahden tekijän yhdistelmään. Ensimmäinen niistä on Hampurin ja Le Havren välisten merisatamien liikenne ja toinen liikenteen väheneminen DGD:ssä. Komissio huomauttaa, että Hampurin ja Le Havren välisten merisatamien käyttäminen yhtenä vähimmäismäärävaatimusten mukauttamismatriisin osatekijänä on asianmukaista, koska ne muodostavat hyvin todennäköisesti laajimman mahdollisen saatavilla olevan Antwerpenin satamassa toimivia operaattoreita koskevan tietueen. Konttiliikenteen määrän osalta Antwerpenin satama muodostaa merkittävän osuuden Hampurin ja Le Havren välisten merisatamien määrästä, sillä se on toisella sijalla Rotterdamin sataman jälkeen. Lisäksi Hampurin ja Le Havren välisten merisatamien tulosta mukautetaan joka tapauksessa PSA:n ja AG:n haitaksi 75/125-säännön mukaisesti (ks. johdanto-osan 21 kappale). Tämän säännön mukaan PSA:n ja AG:n tuloksen on oltava 25 prosenttia parempi kuin Hampurin ja Le Havren välisten merisatamien yhteenlasketun tuloksen, Itse asiassa myös 25 prosentin korjauskerroin perustuu todellisiin (aikaisempiin) tietoihin, sillä se heijastaa Antwerpenin sataman parempaa tulosta verrattuna Hampurin ja Le Havren välisiin merisatamiin.

| (165) | Toinen vähimmäismäärävaatimusten mukautuskaavaan sisältynyt tekijä oli PSA:n ja AG:n todellinen liikenne DGD:ssä vuonna 2008. Kyseisenä vuonna Antwerpenin satamassa kirjattiin konttiliikenteen 6,3 prosentin kasvu edellisvuodesta. Sitä vastoin vuodesta 2008 vuoteen 2009 konttiliikenne väheni ennennäkemättömät – 16,3 prosenttia. Antwerpenin satamassa sovellettujen vähimmäismäärävaatimusten mukaan, jotka kasvoivat tuolloin vain vuodesta toiseen, sekä PSA:n että AG:n oli vuonna 2009 täytettävä huomattavasti suuremmat vähimmäismäärävaatimukset kuin vuonna 2008 (45), mikä osoittautui mahdottomaksi, kun kokonaiskonttiliikenne väheni jyrkästi. Komissio katsoo, että oli asianmukaista käyttää kunkin DGD:n käyttöoikeuksien haltijan toteutunutta liikennettä matriisin toisena osatekijänä, koska muutoin Antwerpenin sataman toteutuneen kokonaisliikenteen (joka oli seuraavaksi suurempi käytettävissä ollut esimerkki kapealta väliltä) käyttö olisi saattanut tuottaa epätarkkoja tuloksia. Tämä johtuu siitä, että DGD:n tilanne oli hyvin erityinen, koska se oli vielä aloitusvaiheessa kriisin alkaessa. |
| --- | --- |

(165)

Toinen vähimmäismäärävaatimusten mukautuskaavaan sisältynyt tekijä oli PSA:n ja AG:n todellinen liikenne DGD:ssä vuonna 2008. Kyseisenä vuonna Antwerpenin satamassa kirjattiin konttiliikenteen 6,3 prosentin kasvu edellisvuodesta. Sitä vastoin vuodesta 2008 vuoteen 2009 konttiliikenne väheni ennennäkemättömät – 16,3 prosenttia. Antwerpenin satamassa sovellettujen vähimmäismäärävaatimusten mukaan, jotka kasvoivat tuolloin vain vuodesta toiseen, sekä PSA:n että AG:n oli vuonna 2009 täytettävä huomattavasti suuremmat vähimmäismäärävaatimukset kuin vuonna 2008 (45), mikä osoittautui mahdottomaksi, kun kokonaiskonttiliikenne väheni jyrkästi. Komissio katsoo, että oli asianmukaista käyttää kunkin DGD:n käyttöoikeuksien haltijan toteutunutta liikennettä matriisin toisena osatekijänä, koska muutoin Antwerpenin sataman toteutuneen kokonaisliikenteen (joka oli seuraavaksi suurempi käytettävissä ollut esimerkki kapealta väliltä) käyttö olisi saattanut tuottaa epätarkkoja tuloksia. Tämä johtuu siitä, että DGD:n tilanne oli hyvin erityinen, koska se oli vielä aloitusvaiheessa kriisin alkaessa.

45

| (166) | Komissio huomauttaa lisäksi, että GHA:n soveltama mukautus johti vähimmäismäärävaatimuksiin, jotka vuosina 2009–2012 ylittivät PSA:n ja AG:n toteutuneet määrät (poikkeuksena AG vuonna 2011, jolloin sen tulos oli hieman parempi kuin mitä mukautetut vähimmäismäärävaatimukset edellyttivät). Tästä syystä GHA ei luopunut täysin maksettavista sopimussakoista. On myös osoitettu, että toimenpiteessä 1 suoritettu vähimmäismäärävaatimusten mukautus ei ollut kehämäinen, toisin kuin kantelija väitti. Jos toimenpide 1 olisi ollut kehämäinen, PSA ja AG eivät olisi olleet velvollisia maksamaan mitään korvauksia vuosina 2009–2012. |
| --- | --- |

(166)

Komissio huomauttaa lisäksi, että GHA:n soveltama mukautus johti vähimmäismäärävaatimuksiin, jotka vuosina 2009–2012 ylittivät PSA:n ja AG:n toteutuneet määrät (poikkeuksena AG vuonna 2011, jolloin sen tulos oli hieman parempi kuin mitä mukautetut vähimmäismäärävaatimukset edellyttivät). Tästä syystä GHA ei luopunut täysin maksettavista sopimussakoista. On myös osoitettu, että toimenpiteessä 1 suoritettu vähimmäismäärävaatimusten mukautus ei ollut kehämäinen, toisin kuin kantelija väitti. Jos toimenpide 1 olisi ollut kehämäinen, PSA ja AG eivät olisi olleet velvollisia maksamaan mitään korvauksia vuosina 2009–2012.

| (167) | Näin ollen toimenpide 1 vastaa saavuttamatta jääneistä vähimmäismäärävaatimuksista perittävien sopimussakkojen perimmäistä tavoitetta, joka ei ole sopimussakkojen muuntaminen varsinaiseksi tulonlähteeksi, investoinnille saatavaksi tuotoksi tai maksuksi GHA:n toimittamista palveluista/tavaroista, vaan käyttöoikeuksien haltijoiden kannustaminen mahdollisimman hyvään tulokseen kulloisissakin olosuhteissa. |
| --- | --- |

(167)

Näin ollen toimenpide 1 vastaa saavuttamatta jääneistä vähimmäismäärävaatimuksista perittävien sopimussakkojen perimmäistä tavoitetta, joka ei ole sopimussakkojen muuntaminen varsinaiseksi tulonlähteeksi, investoinnille saatavaksi tuotoksi tai maksuksi GHA:n toimittamista palveluista/tavaroista, vaan käyttöoikeuksien haltijoiden kannustaminen mahdollisimman hyvään tulokseen kulloisissakin olosuhteissa.

| (168) | Tästä syystä komissio katsoo, että GHA:n käyttämä menetelmä vähimmäismäärävaatimusten mukauttamiseksi vaikuttaa järkevältä. |
| --- | --- |

(168)

Tästä syystä komissio katsoo, että GHA:n käyttämä menetelmä vähimmäismäärävaatimusten mukauttamiseksi vaikuttaa järkevältä.

Liikenteen mahdollinen siirtäminen muihin satamiin

Liikenteen mahdollinen siirtäminen muihin satamiin

| (169) | Aloittamispäätöksessä ilmaistusta epäilystä sekä kantelijan vastaavasta väitteestä, joiden mukaan GHA:n vuonna 2013 tekemä päätös olisi saanut PSA:n ja AG:n siirtämään liikenteensä satamiin, joissa vähimmäismäärävaatimusten noudattamista valvottiin tiukasti, komissio huomauttaa, että harkitessaan, missä ne käsittelisivät liikennettään vuosina 2009–2012, PSA ja AG eivät vielä voineet tietää, mitä GHA päättäisi näinä vuosina saavuttamatta jääneistä vähimmäismäärävaatimuksista maksettavien korvausten suhteen. Itse asiassa GHA ratkaisi tämän kysymyksen vasta taannehtivasti vuonna 2013 tekemällään päätöksellä. Lisäksi GHA:n vuonna 2013 tekemässä päätöksessä – vaikka sillä mukautettiin alkuperäisiä PSA:han ja AG:hen sovellettavia vähimmäismäärävaatimuksia alaspäin – määrättiin yhä vähimmäismäärävaatimuksista, jotka ylittivät PSA:n ja AG:n tosiasialliset tulokset vuosina 2009–2012 (poikkeuksena AG vuonna 2011, jolloin sen tulos oli hieman parempi kuin mitä mukautetut vähimmäismäärävaatimukset edellyttivät). Lisäksi, vaikka GHA kävi keskusteluja PSA:n ja AG:n kanssa alkuperäisten vähimmäismäärävaatimusten alentamisesta (ks. tässä suhteessa johdanto-osan 20 kappale), tämän viestinnän sisältö osoittaa, että GHA ei koskaan aikonut alentaa vähimmäismäärävaatimuksia siinä määrin, että se olisi luopunut saavuttamatta jääneistä vähimmäismäärävaatimuksista maksettavista korvauksista kokonaan. Näin ollen komissio päättelee, että GHA:n vuonna 2013 tekemä päätös ei muodostanut PSA:lle ja AG:lle kannustinta siirtää liikennettä muihin satamiin, joissa vähimmäismäärävaatimusten noudattamista valvottiin tiukasti. |
| --- | --- |

(169)

Aloittamispäätöksessä ilmaistusta epäilystä sekä kantelijan vastaavasta väitteestä, joiden mukaan GHA:n vuonna 2013 tekemä päätös olisi saanut PSA:n ja AG:n siirtämään liikenteensä satamiin, joissa vähimmäismäärävaatimusten noudattamista valvottiin tiukasti, komissio huomauttaa, että harkitessaan, missä ne käsittelisivät liikennettään vuosina 2009–2012, PSA ja AG eivät vielä voineet tietää, mitä GHA päättäisi näinä vuosina saavuttamatta jääneistä vähimmäismäärävaatimuksista maksettavien korvausten suhteen. Itse asiassa GHA ratkaisi tämän kysymyksen vasta taannehtivasti vuonna 2013 tekemällään päätöksellä. Lisäksi GHA:n vuonna 2013 tekemässä päätöksessä – vaikka sillä mukautettiin alkuperäisiä PSA:han ja AG:hen sovellettavia vähimmäismäärävaatimuksia alaspäin – määrättiin yhä vähimmäismäärävaatimuksista, jotka ylittivät PSA:n ja AG:n tosiasialliset tulokset vuosina 2009–2012 (poikkeuksena AG vuonna 2011, jolloin sen tulos oli hieman parempi kuin mitä mukautetut vähimmäismäärävaatimukset edellyttivät). Lisäksi, vaikka GHA kävi keskusteluja PSA:n ja AG:n kanssa alkuperäisten vähimmäismäärävaatimusten alentamisesta (ks. tässä suhteessa johdanto-osan 20 kappale), tämän viestinnän sisältö osoittaa, että GHA ei koskaan aikonut alentaa vähimmäismäärävaatimuksia siinä määrin, että se olisi luopunut saavuttamatta jääneistä vähimmäismäärävaatimuksista maksettavista korvauksista kokonaan. Näin ollen komissio päättelee, että GHA:n vuonna 2013 tekemä päätös ei muodostanut PSA:lle ja AG:lle kannustinta siirtää liikennettä muihin satamiin, joissa vähimmäismäärävaatimusten noudattamista valvottiin tiukasti.

Maankäytön suunnittelu, liikkuvuus ja pitkän aikavälin työllisyys

Maankäytön suunnittelu, liikkuvuus ja pitkän aikavälin työllisyys

| (170) | Komissio huomautti aloittamispäätöksessä, että toimenpiteen 1 markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisuuden asetti kyseenalaiseksi myös se seikka, että GHA:n vuonna 2013 tekemässä päätöksessä otettiin huomioon maankäytön suunnittelun, liikkuvuuden ja pitkän aikavälin työllisyyden kaltaisia seikkoja. |
| --- | --- |

(170)

Komissio huomautti aloittamispäätöksessä, että toimenpiteen 1 markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisuuden asetti kyseenalaiseksi myös se seikka, että GHA:n vuonna 2013 tekemässä päätöksessä otettiin huomioon maankäytön suunnittelun, liikkuvuuden ja pitkän aikavälin työllisyyden kaltaisia seikkoja.

| (171) | Komissio katsoo kuitenkin, että GHA:n tehdessä kyseistä päätöstä vuonna 2013 sen motiivina olivat lähinnä taloudelliset näkökohdat. GHA otti huomioon kriisin kokonaisvaikutuksen PSA:han ja AG:hen, mutta myös muihin terminaalioperaattoreihin, joilla oli käyttöoikeuksia Antwerpenin satamassa. Lisäksi GHA otti huomioon, että se hallinnoi merkittävää satamaa (joka on toiseksi suurin Hampurin ja Le Havren välisistä merisatamista konttiliikenteen osalta), että kilpailu muiden satamien ja varsinkin muiden Hampurin ja Le Havren välisten merisatamien kanssa oli kovaa ja että oli olemassa riski siitä, että pitkän aikavälin yhteistyö PSA:n ja AG:n kanssa vaarantuisi, ellei vähimmäismäärävaatimuksia alennettaisi (ks. edellä johdanto-osan 148 ja 159 kappale). |
| --- | --- |

(171)

Komissio katsoo kuitenkin, että GHA:n tehdessä kyseistä päätöstä vuonna 2013 sen motiivina olivat lähinnä taloudelliset näkökohdat. GHA otti huomioon kriisin kokonaisvaikutuksen PSA:han ja AG:hen, mutta myös muihin terminaalioperaattoreihin, joilla oli käyttöoikeuksia Antwerpenin satamassa. Lisäksi GHA otti huomioon, että se hallinnoi merkittävää satamaa (joka on toiseksi suurin Hampurin ja Le Havren välisistä merisatamista konttiliikenteen osalta), että kilpailu muiden satamien ja varsinkin muiden Hampurin ja Le Havren välisten merisatamien kanssa oli kovaa ja että oli olemassa riski siitä, että pitkän aikavälin yhteistyö PSA:n ja AG:n kanssa vaarantuisi, ellei vähimmäismäärävaatimuksia alennettaisi (ks. edellä johdanto-osan 148 ja 159 kappale).

| (172) | Tästä syystä komissio katsoo, että maankäytön suunnittelun, liikkuvuuden ja pitkän aikavälin työllisyyden kaltaisilla seikoilla oli vain toissijainen merkitys GHA:n pohdinnoissa sen tehdessä päätöstään vuonna 2013. |
| --- | --- |

(172)

Tästä syystä komissio katsoo, että maankäytön suunnittelun, liikkuvuuden ja pitkän aikavälin työllisyyden kaltaisilla seikoilla oli vain toissijainen merkitys GHA:n pohdinnoissa sen tehdessä päätöstään vuonna 2013.

Uhkaukset sataman jättämisestä ja oikeudenkäynnin riski

Uhkaukset sataman jättämisestä ja oikeudenkäynnin riski

| (173) | Komissio huomautti aloittamispäätöksessä myös, etteivät PSA ja AG voineet uskottavasti uhata jättävänsä Antwerpenin sataman, mikäli vähimmäismäärävaatimuksia ei alennettaisi tai korvauksista ei luovuttaisi (aloittamispäätöksen johdanto-osan 75 kappale). Konttiterminaalioperaattorit eivät voineet yksipuolisesti irtisanoa suhdettaan GHA:n kanssa, kun taas GHA pystyi peruuttamaan käyttöoikeuden täysin tai osittain, jos terminaali oli selvästi vajaakäytössä. |
| --- | --- |

(173)

Komissio huomautti aloittamispäätöksessä myös, etteivät PSA ja AG voineet uskottavasti uhata jättävänsä Antwerpenin sataman, mikäli vähimmäismäärävaatimuksia ei alennettaisi tai korvauksista ei luovuttaisi (aloittamispäätöksen johdanto-osan 75 kappale). Konttiterminaalioperaattorit eivät voineet yksipuolisesti irtisanoa suhdettaan GHA:n kanssa, kun taas GHA pystyi peruuttamaan käyttöoikeuden täysin tai osittain, jos terminaali oli selvästi vajaakäytössä.

| (174) | Lisäksi aloittamispäätöksessä ilmaistiin epäilyksiä siitä, oliko olemassa vakava riski siitä, että PSA ja AG veisivät asian oikeuteen (aloittamispäätöksen johdanto-osan 78 kappale). PSA ja AG olivat lähettäneet GHA:lle kirjeet, joissa ne selittivät oikeudelliset kantansa, 19 päivänä helmikuuta 2013 ja 23 päivänä helmikuuta 2013 eli sen jälkeen, kun kantelu oli toimitettu Belgialle huomautusten esittämistä varten 29 päivänä tammikuuta 2013. Toisin sanoen riski olisi ollut uskottavampi, jos PGA ja AG olisivat lähettäneet nämä kirjeet, ennen kuin ne tiesivät kantelusta. |
| --- | --- |

(174)

Lisäksi aloittamispäätöksessä ilmaistiin epäilyksiä siitä, oliko olemassa vakava riski siitä, että PSA ja AG veisivät asian oikeuteen (aloittamispäätöksen johdanto-osan 78 kappale). PSA ja AG olivat lähettäneet GHA:lle kirjeet, joissa ne selittivät oikeudelliset kantansa, 19 päivänä helmikuuta 2013 ja 23 päivänä helmikuuta 2013 eli sen jälkeen, kun kantelu oli toimitettu Belgialle huomautusten esittämistä varten 29 päivänä tammikuuta 2013. Toisin sanoen riski olisi ollut uskottavampi, jos PGA ja AG olisivat lähettäneet nämä kirjeet, ennen kuin ne tiesivät kantelusta.

| (175) | Asiayhteyksiensä vuoksi näitä kysymyksiä arvioidaan yhdessä seuraavissa johdanto-osan kappaleissa. |
| --- | --- |

(175)

Asiayhteyksiensä vuoksi näitä kysymyksiä arvioidaan yhdessä seuraavissa johdanto-osan kappaleissa.

| (176) | Analysoituaan Belgian huomautuksia aloittamispäätöksestä ja erityisesti GHA:n kirjeenvaihtoa PSA:n ja AG:n kanssa komissio katsoo, että oli todella olemassa vakava riski siitä, että PSA ja AG riitauttaisivat alkuperäisten vähimmäismäärävaatimusten saavuttamatta jäämiseen perustuvien sopimussakkojen täytäntöönpanon GHA:n taholta oikeudenkäynnissä tai välimiesmenettelyssä, sekä uskottava riski siitä, että välimiespaneeli tai tuomioistuin hylkäisi tällaisen GHA:n sopimussakkojen täytäntöönpanon Belgian siviililain nojalla oikeuden väärinkäytön perusteella (46) tai koska ne pitäisivät sopimussakkolauseketta rankaisevana (47). |
| --- | --- |

(176)

Analysoituaan Belgian huomautuksia aloittamispäätöksestä ja erityisesti GHA:n kirjeenvaihtoa PSA:n ja AG:n kanssa komissio katsoo, että oli todella olemassa vakava riski siitä, että PSA ja AG riitauttaisivat alkuperäisten vähimmäismäärävaatimusten saavuttamatta jäämiseen perustuvien sopimussakkojen täytäntöönpanon GHA:n taholta oikeudenkäynnissä tai välimiesmenettelyssä, sekä uskottava riski siitä, että välimiespaneeli tai tuomioistuin hylkäisi tällaisen GHA:n sopimussakkojen täytäntöönpanon Belgian siviililain nojalla oikeuden väärinkäytön perusteella (46) tai koska ne pitäisivät sopimussakkolauseketta rankaisevana (47).

46

47

| (177) | Kyseiseltä ajalta saatavilla olevan näytön perusteella komissio katsoo, että Belgian siviililaki tarjoaa perustan riitauttaa sopimukseen perustuvien vähimmäismäärävaatimusten saavuttamatta jättämisestä perittävien sopimussakkojen täytäntöönpanon täysimääräisinä, mikäli tällainen täytäntöönpano on oikeuden väärinkäyttöä tai sopimussakkolauseke katsotaan rankaisevaksi. Tätä tukee se, että sekä AG että PSA käyttivät oikeuden väärinkäyttöön ja sopimussakkolausekkeen rankaisevuuteen liittyviä perusteluja viestinnässään GHA:n kanssa ennen GHA:n vuonna 2013 tekemää päätöstä (48), muun muassa niiden oikeudellisten avustajien oikeudellisissa muistioissa (49). Vaikka ei ole komission asia ennakoida, miten tehokkaita nämä väitteet voisivat olla, ne otettiin käsiteltäviksi ja osoittautuivat riittävän uskottaviksi, mikä osoittaa, että GHA saattoi pitää oikeudenkäynnin riskiä todellisena. |
| --- | --- |

(177)

Kyseiseltä ajalta saatavilla olevan näytön perusteella komissio katsoo, että Belgian siviililaki tarjoaa perustan riitauttaa sopimukseen perustuvien vähimmäismäärävaatimusten saavuttamatta jättämisestä perittävien sopimussakkojen täytäntöönpanon täysimääräisinä, mikäli tällainen täytäntöönpano on oikeuden väärinkäyttöä tai sopimussakkolauseke katsotaan rankaisevaksi. Tätä tukee se, että sekä AG että PSA käyttivät oikeuden väärinkäyttöön ja sopimussakkolausekkeen rankaisevuuteen liittyviä perusteluja viestinnässään GHA:n kanssa ennen GHA:n vuonna 2013 tekemää päätöstä (48), muun muassa niiden oikeudellisten avustajien oikeudellisissa muistioissa (49). Vaikka ei ole komission asia ennakoida, miten tehokkaita nämä väitteet voisivat olla, ne otettiin käsiteltäviksi ja osoittautuivat riittävän uskottaviksi, mikä osoittaa, että GHA saattoi pitää oikeudenkäynnin riskiä todellisena.

48

49

| (178) | Lisäksi näiden AG:n ja PSA:n perustelujen vakavuutta tukee (joskin taannehtivasti) paitsi [...] sisältö (50) myös se tosiseikka, että sekä AG (51) että PSA (52) todella riitauttivat jopa GHA:n mukautettujen vähimmäismäärävaatimusten perusteella perimät sopimussakot väittäen muun muassa, että GHA syyllistyi oikeuden väärinkäyttöön ja että mukautettujen vähimmäismäärävaatimusten saavuttamatta jättämisestä perityt sopimussakot olivat rankaisevia ja liiallisia. |
| --- | --- |

(178)

Lisäksi näiden AG:n ja PSA:n perustelujen vakavuutta tukee (joskin taannehtivasti) paitsi [...] sisältö (50) myös se tosiseikka, että sekä AG (51) että PSA (52) todella riitauttivat jopa GHA:n mukautettujen vähimmäismäärävaatimusten perusteella perimät sopimussakot väittäen muun muassa, että GHA syyllistyi oikeuden väärinkäyttöön ja että mukautettujen vähimmäismäärävaatimusten saavuttamatta jättämisestä perityt sopimussakot olivat rankaisevia ja liiallisia.

50

51

52

| (179) | Komissio huomauttaa lisäksi, että AG:n välimiesmenettelyssä GHA:ta vastaan esittämien perustelujen uskottavuutta tukee kyseisessä asiassa annettu välimiesmenettelyn päätös (53). Välitystuomioistuin katsoi, että GHA:n vuonna 2013 tekemän päätöksen mukaisesti mukautettujen vähimmäismäärävaatimusten saavuttamatta jättämisestä perittyjen sopimussakkojen täytäntöönpano ei ollut Belgian siviililaissa tarkoitettua oikeuden väärinkäyttöä. Päätöksessään välitystuomioistuin otti huomioon, että GHA mukautti vuonna 2013 tekemällään päätöksellä vähimmäismäärävaatimuksia otettuaan huomioon kriisin, Hampurin ja Le Havren välisten merisatamien tilanteen ja Antwerpenin tilanteen historiallisesta näkökulmasta ja että tällainen toiminta vastasi sitä, mitä järkevältä ja varovaiselta satamaviranomaiselta voitiin odottaa. |
| --- | --- |

(179)

Komissio huomauttaa lisäksi, että AG:n välimiesmenettelyssä GHA:ta vastaan esittämien perustelujen uskottavuutta tukee kyseisessä asiassa annettu välimiesmenettelyn päätös (53). Välitystuomioistuin katsoi, että GHA:n vuonna 2013 tekemän päätöksen mukaisesti mukautettujen vähimmäismäärävaatimusten saavuttamatta jättämisestä perittyjen sopimussakkojen täytäntöönpano ei ollut Belgian siviililaissa tarkoitettua oikeuden väärinkäyttöä. Päätöksessään välitystuomioistuin otti huomioon, että GHA mukautti vuonna 2013 tekemällään päätöksellä vähimmäismäärävaatimuksia otettuaan huomioon kriisin, Hampurin ja Le Havren välisten merisatamien tilanteen ja Antwerpenin tilanteen historiallisesta näkökulmasta ja että tällainen toiminta vastasi sitä, mitä järkevältä ja varovaiselta satamaviranomaiselta voitiin odottaa.

53

| (180) | Lisäksi PSA, toisin kuin AG, oli itse käynnistänyt välimiesmenettelyn GHA:ta vastaan vaatien mukautettujen vähimmäismäärävaatimusten saavuttamatta jättämisestä perittyjen sopimussakkojen takaisinmaksua. |
| --- | --- |

(180)

Lisäksi PSA, toisin kuin AG, oli itse käynnistänyt välimiesmenettelyn GHA:ta vastaan vaatien mukautettujen vähimmäismäärävaatimusten saavuttamatta jättämisestä perittyjen sopimussakkojen takaisinmaksua.

| (181) | Oikeudenkäynnin riskistä ja etenkin siitä riskistä, että asia olisi ratkaistu GHA:ta vastaan, komissio katsoo PSA:n ja AG:n tosiasiallisesti vireille panemien menettelyjen osoittavan, että riski oli todellinen ja että varovainen markkinatoimija olisi ottanut tällaisen riskin huomioon tehdessään liiketoimintapäätöksiä. |
| --- | --- |

(181)

Oikeudenkäynnin riskistä ja etenkin siitä riskistä, että asia olisi ratkaistu GHA:ta vastaan, komissio katsoo PSA:n ja AG:n tosiasiallisesti vireille panemien menettelyjen osoittavan, että riski oli todellinen ja että varovainen markkinatoimija olisi ottanut tällaisen riskin huomioon tehdessään liiketoimintapäätöksiä.

Toimenpidettä 1 koskeva päätelmä

Toimenpidettä 1 koskeva päätelmä

| (182) | Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella on periaatteessa ajateltavissa, että markkinataloustoimija olisi GHA:n asemassa myös mukauttanut sopimuksen perusteella sovellettavia vähimmäismäärävaatimuksia kriisin vuoksi. GHA:n toimenpiteellä 1 myöntämistä alennuksista komissio katsoo, että i) kriisin alusta GHA:n päätöksen tekoajankohtaan kulunut aika ei ole viite siitä, ettei markkinataloustoimijaperiaatetta olisi noudatettu, ii) GHA:n käyttämä menetelmä vähimmäismäärävaatimusten mukauttamiseksi vaikuttaa järkevältä, iii) GHA:n tekemä päätös ei muodostanut PSA:lle ja AG:lle kannustinta siirtää liikennettä muihin satamiin, joissa vähimmäismäärävaatimusten noudattamista valvottiin tiukasti, iv) maankäytön suunnittelun, liikkuvuuden ja pitkän aikavälin työllisyyden kaltaisilla seikoilla oli ilmeisesti vain toissijainen merkitys, ja v) ellei vähimmäismäärävaatimuksia olisi mukautettu, oli olemassa todellinen oikeudenkäynnin häviämisen riski, jonka varovainen markkinataloustoimija olisi ottanut huomioon. |
| --- | --- |

(182)

Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella on periaatteessa ajateltavissa, että markkinataloustoimija olisi GHA:n asemassa myös mukauttanut sopimuksen perusteella sovellettavia vähimmäismäärävaatimuksia kriisin vuoksi. GHA:n toimenpiteellä 1 myöntämistä alennuksista komissio katsoo, että i) kriisin alusta GHA:n päätöksen tekoajankohtaan kulunut aika ei ole viite siitä, ettei markkinataloustoimijaperiaatetta olisi noudatettu, ii) GHA:n käyttämä menetelmä vähimmäismäärävaatimusten mukauttamiseksi vaikuttaa järkevältä, iii) GHA:n tekemä päätös ei muodostanut PSA:lle ja AG:lle kannustinta siirtää liikennettä muihin satamiin, joissa vähimmäismäärävaatimusten noudattamista valvottiin tiukasti, iv) maankäytön suunnittelun, liikkuvuuden ja pitkän aikavälin työllisyyden kaltaisilla seikoilla oli ilmeisesti vain toissijainen merkitys, ja v) ellei vähimmäismäärävaatimuksia olisi mukautettu, oli olemassa todellinen oikeudenkäynnin häviämisen riski, jonka varovainen markkinataloustoimija olisi ottanut huomioon.

| (183) | Kaikkien näiden seikkojen perusteella komissio katsoo kokonaisuutena, että toimenpidettä 1 on pidettävä markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisena. |
| --- | --- |

(183)

Kaikkien näiden seikkojen perusteella komissio katsoo kokonaisuutena, että toimenpidettä 1 on pidettävä markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisena.

| (184) | Näin ollen komissio toteaa, ettei toimenpiteestä 1 aiheutunut taloudellista etua sen paremmin PSA:lle kuin AG:lle. Koska SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan kriteerien on täytyttävä kumulatiivisesti, jotta toimenpide olisi mainitussa artiklassa tarkoitettua valtiontukea, sellaisen taloudellisen edun puuttuminen, jota ei olisi saatu markkinaolosuhteissa, riittää perusteeksi päätellä, että kantelun kohteena oleva toimenpide ei ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(184)

Näin ollen komissio toteaa, ettei toimenpiteestä 1 aiheutunut taloudellista etua sen paremmin PSA:lle kuin AG:lle. Koska SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan kriteerien on täytyttävä kumulatiivisesti, jotta toimenpide olisi mainitussa artiklassa tarkoitettua valtiontukea, sellaisen taloudellisen edun puuttuminen, jota ei olisi saatu markkinaolosuhteissa, riittää perusteeksi päätellä, että kantelun kohteena oleva toimenpide ei ole valtiontukea.

6.1.2   Toimenpiteellä 2 myönnetty mahdollinen etu

Toimenpiteellä 2 myönnetty mahdollinen etu

| (185) | Arviointi siitä, toimiko GHA toimenpiteen 2 hyväksyessään markkinataloustoimijan tavoin ja aiheuttiko toimenpide 2 siten AG:lle SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen, edellyttää sen selvittämistä, aiheuttiko 75/125-säännön säilyttäminen AG:n osalta tälle edun, jota se ei olisi saanut, jos alkuperäiset vähimmäismäärävaatimukset olisi palautettu. |
| --- | --- |

(185)

Arviointi siitä, toimiko GHA toimenpiteen 2 hyväksyessään markkinataloustoimijan tavoin ja aiheuttiko toimenpide 2 siten AG:lle SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen, edellyttää sen selvittämistä, aiheuttiko 75/125-säännön säilyttäminen AG:n osalta tälle edun, jota se ei olisi saanut, jos alkuperäiset vähimmäismäärävaatimukset olisi palautettu.

| (186) | Tätä kysymystä on arvioitava sen tosiseikan valossa, että noin 30 prosenttia AG:n käyttöoikeusalueesta siirrettiin vuonna 2014 PSA:lle. Kun GHA palautti AG:n vähimmäismäärävaatimukset vuonna 2015, se vähensi alkuperäisistä vähimmäismäärävaatimuksista käyttöoikeusalueen 30 prosentin pienentymistä vastaavan määrän, jolloin vähimmäismäärävaatimuksiksi saatiin 1 247 630 TEU. |
| --- | --- |

(186)

Tätä kysymystä on arvioitava sen tosiseikan valossa, että noin 30 prosenttia AG:n käyttöoikeusalueesta siirrettiin vuonna 2014 PSA:lle. Kun GHA palautti AG:n vähimmäismäärävaatimukset vuonna 2015, se vähensi alkuperäisistä vähimmäismäärävaatimuksista käyttöoikeusalueen 30 prosentin pienentymistä vastaavan määrän, jolloin vähimmäismäärävaatimuksiksi saatiin 1 247 630 TEU.

| (187) | Komissio huomauttaa, että vuonna 2014 AG:n tulos ylitti jo palautetut vähimmäismäärävaatimukset. Myös vuonna 2015 AG:n tulos ylitti tämän tason. Näin ollen kysymys siitä, olisiko varovainen markkinataloussijoittaja palauttanut AG:n vähimmäismäärävaatimukset jo vuonna 2014 vai vasta vuonna 2015 (kuten GHA teki) ei ole merkityksellinen sen määrittämiseksi, myönsikö GHA edun AG:n hyväksi. AG:n ei joka tapauksessa olisi tarvinnut maksaa GHA:lle sopimussakkoja vuosilta 2014 ja 2015. Siinä tapauksessa, että alkuperäiset vähimmäismäärävaatimukset olisi palautettu (mukautettuna käyttöoikeusalueen pienentymisellä noin 30 prosenttia), samoin kuin siinä tapauksessa, että 75/125-säännön soveltamista olisi jatkettu (toimenpiteen 2 mukaisesti), AG ei olisi ollut velvollinen maksamaan GHA:lle mitään korvauksia. |
| --- | --- |

(187)

Komissio huomauttaa, että vuonna 2014 AG:n tulos ylitti jo palautetut vähimmäismäärävaatimukset. Myös vuonna 2015 AG:n tulos ylitti tämän tason. Näin ollen kysymys siitä, olisiko varovainen markkinataloussijoittaja palauttanut AG:n vähimmäismäärävaatimukset jo vuonna 2014 vai vasta vuonna 2015 (kuten GHA teki) ei ole merkityksellinen sen määrittämiseksi, myönsikö GHA edun AG:n hyväksi. AG:n ei joka tapauksessa olisi tarvinnut maksaa GHA:lle sopimussakkoja vuosilta 2014 ja 2015. Siinä tapauksessa, että alkuperäiset vähimmäismäärävaatimukset olisi palautettu (mukautettuna käyttöoikeusalueen pienentymisellä noin 30 prosenttia), samoin kuin siinä tapauksessa, että 75/125-säännön soveltamista olisi jatkettu (toimenpiteen 2 mukaisesti), AG ei olisi ollut velvollinen maksamaan GHA:lle mitään korvauksia.

| (188) | Aloittamispäätöksessä esitetystä epäilystä, ettei AG:n menettämä siirretty alue ollut riittävä peruste säilyttää AG:n maksama alennettu korvausmäärä, koska AG ei kuitenkaan käyttänyt kyseistä aluetta (aloittamispäätöksen johdanto-osan 82 ja 83 kappale), komissio viittaa edellä olevaan johdanto-osan 184 kappaleeseen ja huomauttaa lisäksi, että vuoteen 2016 mennessä GHA palautti PSA:n ja AG:n yhteenlasketut alkuperäiset vähimmäismäärävaatimukset vain sillä erotuksella, että PSA:n vähimmäismäärävaatimukset olivat nyt alkuperäisiin verrattuna korkeammat ja AG:n vastaavasti alemmat. Komissio katsoo, että yhteensä aiempia suurempien vähimmäismäärävaatimusten soveltaminen, mitä kantelija näyttää vaativan, ei olisi asianmukaista, koska PSA:n ja AG:n käytettävissä oleva yhteenlaskettu käyttöoikeusalue ei suurentunut verrattuna alkuperäisissä käyttöoikeussopimuksissa osoitettuun kokonaisalueeseen. |
| --- | --- |

(188)

Aloittamispäätöksessä esitetystä epäilystä, ettei AG:n menettämä siirretty alue ollut riittävä peruste säilyttää AG:n maksama alennettu korvausmäärä, koska AG ei kuitenkaan käyttänyt kyseistä aluetta (aloittamispäätöksen johdanto-osan 82 ja 83 kappale), komissio viittaa edellä olevaan johdanto-osan 184 kappaleeseen ja huomauttaa lisäksi, että vuoteen 2016 mennessä GHA palautti PSA:n ja AG:n yhteenlasketut alkuperäiset vähimmäismäärävaatimukset vain sillä erotuksella, että PSA:n vähimmäismäärävaatimukset olivat nyt alkuperäisiin verrattuna korkeammat ja AG:n vastaavasti alemmat. Komissio katsoo, että yhteensä aiempia suurempien vähimmäismäärävaatimusten soveltaminen, mitä kantelija näyttää vaativan, ei olisi asianmukaista, koska PSA:n ja AG:n käytettävissä oleva yhteenlaskettu käyttöoikeusalue ei suurentunut verrattuna alkuperäisissä käyttöoikeussopimuksissa osoitettuun kokonaisalueeseen.

| (189) | Näin ollen komissio katsoo, ettei toimenpiteestä 2 aiheutunut AG:lle taloudellista etua. Koska SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan kriteerien on täytyttävä kumulatiivisesti, jotta toimenpide olisi kyseisessä artiklassa tarkoitettua valtiontukea, sellaisen taloudellisen edun puuttuminen, jota ei olisi saatu markkinaolosuhteissa, riittää perusteeksi päätellä, että kantelun kohteena oleva toimenpide ei ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(189)

Näin ollen komissio katsoo, ettei toimenpiteestä 2 aiheutunut AG:lle taloudellista etua. Koska SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan kriteerien on täytyttävä kumulatiivisesti, jotta toimenpide olisi kyseisessä artiklassa tarkoitettua valtiontukea, sellaisen taloudellisen edun puuttuminen, jota ei olisi saatu markkinaolosuhteissa, riittää perusteeksi päätellä, että kantelun kohteena oleva toimenpide ei ole valtiontukea.

6.1.3   Kantelijan esittämät muut väitteet

Kantelijan esittämät muut väitteet

| (190) | Mitä tulee kantelijan väitteeseen, jonka mukaan PSA:lle vuoteen 2012 myönnetty etu jatkui vuosina 2013–2016, komissio viittaa aloittamispäätöksen johdanto-osan 85 kappaleeseen, jonka mukaan toimenpide 2 lopetti PSA:lle mahdollisesti aiheutuneen edun, koska sillä palautettiin alkuperäiset vähimmäismäärävaatimukset vain asteittain eikä välittömästi. Lisäksi tässä päätöksessä arvioidaan toimenpiteitä 1 ja 2 sellaisina kuin ne on kuvattu johdanto-osan 22 kappaleessa ja alun perin aloittamispäätöksen johdanto-osan 49 kappaleen i ja ii alakohdassa. Tästä huolimatta komissio katsoo, että GHA toimi markkinaehtoisesti päättäessään palauttaa PSA:han sovellettavat vähimmäismäärävaatimukset asteittain. Välitön palautus, joka olisi tullut voimaan vuonna 2014 (kuten kantelija väittää), olisi johtanut alkuperäisissä vähimmäismäärävaatimuksissa määrättyä suurempaan lisäykseen edeltävään vuoteen nähden (vuodesta 2013 vuoteen 2014) (ks. myös Belgian huomautukset; johdanto-osan 153 kappale). Näin ollen välitön palautus PSA:n osalta olisi ollut epäjohdonmukainen aiemman hallintokäytännön kanssa, jota GHA oli soveltanut asettaessaan satamassa toimiviin terminaalioperaattoreihin sovellettavia vähimmäismäärävaatimuksia. |
| --- | --- |

(190)

Mitä tulee kantelijan väitteeseen, jonka mukaan PSA:lle vuoteen 2012 myönnetty etu jatkui vuosina 2013–2016, komissio viittaa aloittamispäätöksen johdanto-osan 85 kappaleeseen, jonka mukaan toimenpide 2 lopetti PSA:lle mahdollisesti aiheutuneen edun, koska sillä palautettiin alkuperäiset vähimmäismäärävaatimukset vain asteittain eikä välittömästi. Lisäksi tässä päätöksessä arvioidaan toimenpiteitä 1 ja 2 sellaisina kuin ne on kuvattu johdanto-osan 22 kappaleessa ja alun perin aloittamispäätöksen johdanto-osan 49 kappaleen i ja ii alakohdassa. Tästä huolimatta komissio katsoo, että GHA toimi markkinaehtoisesti päättäessään palauttaa PSA:han sovellettavat vähimmäismäärävaatimukset asteittain. Välitön palautus, joka olisi tullut voimaan vuonna 2014 (kuten kantelija väittää), olisi johtanut alkuperäisissä vähimmäismäärävaatimuksissa määrättyä suurempaan lisäykseen edeltävään vuoteen nähden (vuodesta 2013 vuoteen 2014) (ks. myös Belgian huomautukset; johdanto-osan 153 kappale). Näin ollen välitön palautus PSA:n osalta olisi ollut epäjohdonmukainen aiemman hallintokäytännön kanssa, jota GHA oli soveltanut asettaessaan satamassa toimiviin terminaalioperaattoreihin sovellettavia vähimmäismäärävaatimuksia.

7.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (191) | Kuten edellä johdanto-osan 180 ja 185 kappaleessa on esitetty, toimenpiteet 1 ja 2 eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, |
| --- | --- |

(191)

Kuten edellä johdanto-osan 180 ja 185 kappaleessa on esitetty, toimenpiteet 1 ja 2 eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Belgian toteuttamat toimenpiteet, jotka muodostuivat ensinnäkin sopimuksiin perustuvien vähimmäismäärävaatimusten alentamisesta ja tämän jälkeisestä kahden Antwerpenin satamassa toimivan terminaalikäyttöoikeuksien haltijan suorittamien korvausmaksujen alentamisesta taannehtivasti vuodesta 2009 lähtien ja toiseksi alennettujen vähimmäismäärävaatimusten säilyttämisestä toisen käyttöoikeuksien haltijan osalta vuoden 2013 jälkeen, eivät ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 23 päivänä marraskuuta 2018.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL C 104, 18.3.2016, s. 17.

1

(2)  Kaikilla viittauksilla PSA:han tarkoitetaan joko PSA Antwerp NV:tä tai mahdollisesti sen oikeusseuraajaa PSA DGD:tä.

2

(3)  Ks. alaviite 1.

3

(4)  Tässä päätöksessä luettavuuden vuoksi käytetty ilmaus ”käyttöoikeussopimukset” ei ennakoi sitä, ovatko kyseiset sopimukset käyttöoikeussopimusten tekemisestä 26 päivänä helmikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/23/EU (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 1) 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja aitoja käyttöoikeussopimuksia.

4

(5)  PSA:n vähimmäismäärävaatimukset asetettiin seuraavasti: vuonna 2008–1 010 183 TEU, vuonna 2009–1 522 103 TEU; vuonna 2010–2 034 023 TEU; vuonna 2011–2 447 751 TEU; vuodesta 2012 käyttöoikeuden päättymiseen – 2 559 600 TEU. AG:n vähimmäismäärävaatimukset asetettiin seuraavasti: vuonna 2008–665 208 TEU; vuonna 2009–1 023 583 TEU; vuonna 2010–1 383 208 TEU; vuonna 2011–1 595 167 TEU; vuodesta 2012–1 755 000 TEU.

5

(6)  Hampurin ja Le Havren välisiin merisatamiin kuuluvat tärkeimmät manner-Euroopan Pohjanmeren rannikolla sijaitsevat merisatamat, etenkin Rotterdam, Antwerpen, Hampuri, Bremerhaven ja Le Havre.

6

(7)  http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/images/a/a7/Top_20_container_ports_in_2015_-_on_the_basis_of_volume_of_containers_handled_in_%281000_TEUs%29.png

7

(8)  Ks. esimerkiksi GHA:n 14 päivänä tammikuuta 2011 AG:lle lähettämä sähköpostiviesti, jossa viitattiin 3 päivänä joulukuuta 2010 päivättyyn kirjeeseen. On syytä huomata, että käyttöoikeussopimuksissa määrättiin, että mikäli uudelleenlastauskapasiteetti vähenee käyttöoikeussopimuksen voimassaolon aikana käyttöoikeuksien haltijasta riippumattomasta syystä, myös saavutettavia määriä vähennettäisiin määräsuhteessa.

8

(9)  AG:n 12 päivänä tammikuuta 2012 päivätty kirje GHA:lle (Belgian19 päivänä elokuuta 2016 toimittamien huomautusten liite 7.9); AG:n 17 päivänä tammikuuta 2011 päivätty kirje GHA:lle (Belgian 19 päivänä elokuuta 2016 toimittamien huomautusten liite 7.5); PSA:n 19 päivänä joulukuuta 2011 päivätty kirje GHA:lle (Belgian 19 päivänä elokuuta 2016 toimittamien huomautusten liite 7.44); PSA:n 24 päivänä elokuuta 2012 päivätty kirje GHA:lle (Belgian 19 päivänä elokuuta 2016 toimittamien huomautusten liite 7.50); PSA:n 28 päivänä maaliskuuta 2013 päivätty kirje GHA:lle (Belgian 19 päivänä elokuuta 2016 toimittamien huomautusten liite 7.55).

9

(10)  Vuonna 2014 PSA:n ja AG:n toiminnot muodostivat noin [15–40] prosenttia GHA:n kokonaistuloista, kun otetaan huomioon kaikki PSA:n ja AG:n toimintaan Antwerpenin satamassa liittyvät välittömät ja välilliset tulot.

10

(11)  Ks. alaviite 9.

11

(12)  AG:n oikeusavustajien 15 päivänä helmikuuta 2012 päivätty muistio (Belgian 15 päivänä maaliskuuta 2016 toimittamien huomautusten liite 10); PSA:n oikeusavustajien 11 päivänä helmikuuta 2013 päivätty muistio (Belgian 20 päivänä maaliskuuta 2017 toimittamien huomautusten liite 7.2).

12

(13)  GHA pyysi 20 päivänä kesäkuuta 2014 välimiesmenettelyä AG:n mukautettujen vähimmäismäärävaatimusten saavuttamatta jäämiseen perustuvien sopimussakkojen maksamatta jättämisen vuoksi, ja AG riitautti nämä sopimussakot oikeuden väärinkäytön ja sopimussakkolausekkeen liiallisuuden perusteella (AG:n 18 päivänä huhtikuuta 2016 päivätyt huomautukset sekä AG:n yhteenvetomuistio välimiesmenettelyssä).

13

(*1)  Luottamuksellinen tieto.

*1

(14)  Komission kokoama Belgian toimittamien tietojen pohjalta.

14

(15)  Ks. myös aloittamispäätöksen johdanto-osan 49 kappaleen i alakohta ja 81 kappale.

15

(16)  Ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 49 kappaleen ii alakohta ja 82 kappale.

16

(17)  Vaiheittaisen käyttöönottomekanismin mukaan PSA:han sovellettiin seuraavia vähimmäismäärävaatimuksia: 2014: 1 400 000 TEU, 2015: 2 000 000 TEU, 2016: 2 559 600 TEU sekä 544 526 PSA:lle osoitetun lisäalueen osalta.

17

(18)  KN väitti muun muassa, että GHA rikkoi SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrättyä keskeyttämisvelvoitetta, ja pyysi tuomioistuinta kieltämään GHA:ta panemasta täytäntöön GHA:n vuonna 2013 tekemän päätöksen sekä määräämään GHA:n laskuttamaan ja perimään loppuosan korvauksesta tai toissijaisesti velvoittamaan GHA:n kumoamaan päätöksen ja tekemään uuden päätöksen maksettavan korvauksen perimisestä sekä määräämään GHA:n maksamaan vahingonkorvauksia jokaiselta päivältä, jona se ei noudata tuomioistuimen määräystä.

18

(19)  Lisäksi vuonna 2013 tehdyn päätöksen 4.3 kohdassa todetaan PSA:han viitaten, että laskua lykättäisiin toistaiseksi ja asiaa tutkittaisiin lähemmin.

19

(20)  Korvauksen alentaminen on vähimmäismäärävaatimusten pienentämiseen nähden erillinen toimi. Esimerkki: Alkuperäinen vähimmäismäärävaatimus = 2 500, mukautettu vähimmäismäärävaatimus = 1 500, toteutunut liikenne = 1 200, sopimussakko yksikköä kohti = 8. Tässä hypoteettisessa tapauksessa vähimmäismäärävaatimuksia pienennettäisiin 40 prosenttia, mutta sopimussakkoja alennettaisiin 77 prosenttia.

20

(21)  Unionin tuomioistuimen tuomio 5.6.2012, komissio v. Électricité de France (EDF), C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, 79–81 kohta.

21

(22)  GHA lopetti toimenpiteen 2 ja palautti AG:n alkuperäiset vähimmäismäärävaatimukset vuonna 2015 siten mukautettuina, että niissä otettiin asianmukaisesti huomioon AG:n menettämä alue. Vuodesta 2015 lähtien AG:n vuotuinen vähimmäismäärävaatimus on ollut 1 247 630 TEU.

22

(23)  Kohtuullistamislauseke on sopimuslauseke, jolla on tarkoitus kattaa tapaukset, joissa odottamattomat tapahtumat muuttavat perustavanluonteisesti sopimuksen tasapainoa ja asettavat kohtuuttoman rasituksen toiselle osapuolista. (https://en.wikipedia.org/wiki/Hardship_clause)

23

(24)  GHA:n hallituksen päätös nro 161146, 17. toukokuuta 2016.

24

(25)  Unionin tuomioistuimen tuomio 17.9.2014, Commerz Nederland NV v. Havenbedrijf Rotterdam NV, C-242/13, ECLI:EU:C:2014:2224, 32 kohta.

25

(26)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 21.3.1991, Italia v. komissio, C-305/89, ECLI:EU:C:1991:142, 20 kohta. Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 11.9.2012, Corsica Ferries France SAS v. komissio, T-565/08, ECLI:EU:T:2012:415, 83 kohta.

26

(27)  WTO, World merchandise imports by region and selected economy, 2002–2012, https://www.wto.org/english/res_e/statis_e/its2013_e/itsl3_appendix_e.htm

27

(28)  Koska PSA ylitti muissa Antwerpenin terminaaleissa niissä sovellettavat vähimmäismäärävaatimukset, se ehdotti, että näillä vähimmäismäärävaatimusten ylityksillä korvattaisiin DGD:ssä saavuttamatta jääneet vähimmäismäärävaatimukset.

28

(29)  Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen määräys 11.7.2002, Hijos de Andrés Molina, SA (HAMSA) v. komissio, T-152/99, ECLI:EU:C:2002:188, 170 kohta.

29

(30)  Unionin tuomioistuimen tuomio 5.6.2012, komissio v. Électricité de France (EDF), C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, 78,79, 86 ja 103 kohta.

30

(31)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 29.4.1999, Espanja v. komissio, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, 46 kohta.

31

(32)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 29.6.1999, Déménagements-Manutention Transport SA (DMT), C-256/97, ECLI:EU:C:1999:332, 24 ja 30 kohta.

32

(33)  KN on hakenut tuomioon muutosta, ks. johdanto-osan 25 kappale. Muutoksenhakua koskevaa päätöstä ei ole vielä annettu.

33

(34)  Unionin tuomioistuimen tuomio 24.1.2013, Frucona Košice a.s. v. komissio, C-73/11P, ECLI:EU:C:2013:32, 81 kohta; unionin tuomioistuimen tuomio 21.3.2013, komissio v. Buczek Automotive sp. z o.o, C-405/11P, ECLI:EU:C:2013:186, 59 kohta ja sitä seuraavat kohdat.

34

(35)  Esimerkiksi 13 päivänä maaliskuuta 2000 tehty komission päätös valtiontukitoimenpiteestä N 94/98, Saksa, Leuna 2000/Elf/Mider, sovintoratkaisu (EYVL C 327, 28.12.2002, s. 10), SG(2000) D/102293, kohta 19 ja sitä seuraavat kohdat; komission päätös, tehty 26 päivänä toukokuuta 2010,valtiontuesta, jonka Belgia on toteuttanut verosopimuksen muodossa yhtiön Umicore SA (entinen Union Mminière SA) hyväksi (Valtiontuki C 76/03 (ex NN 69/03)) (EUVL L 122, 11.5.2011, s. 76).

35

(36)  Päätös 2011/276/EU.

36

(37)  Luonnos komission tiedonannoksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuen käsitteestä, Bryssel, 2014, http://ec.European.eu/competition/consultations/2014_state_aid_notion/draft_guidance_nl.pdf, 126 kohta ja sitä seuraavat kohdat.

37

(38)  Belgian 4 päivänä huhtikuuta 2017 päivätyt huomautukset, joissa viitataan 17 päivänä toukokuuta 2016 päivättyyn GHA:n päätökseen nro 161146.

38

(39)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 11.7.1996, Syndicat français de l'Express international (SFEI) ym. v. La Poste ym., C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, 60–61 kohta. Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 6.3.2003, Westdeutsche Landesbank Girozentrale ja Land Nordrhein-Westfalen v. komissio, yhdistetyt asiat T-228/99 ja T-233/99, ECLI:EU:T:2003:57, 208 kohta.

39

(40)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 16.5.2002, Ranska v. komissio (Stardust Marine), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, 71 kohta. (”... sen tutkimiseksi, vastasiko valtion toiminta markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan toimintaa, valtion toiminnan taloudellista järkevyyttä on arvioitava ottaen huomioon rahoitustukien myöntämishetkellä vallinneet olosuhteet...”).

40

(41)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 27.4.2017, Germanwings v. komissio, T-375/15, ECLI:EU:T:2017:289, 77 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

41

(42)  Aihe oli esityslistalla hallituksen kokouksissa 12 päivänä toukokuuta ja 1 päivänä syyskuuta 2009, 29 päivänä kesäkuuta ja 5 päivänä lokakuuta 2010, 1 päivänä helmikuuta, 11 päivänä lokakuuta ja 8 päivänä marraskuuta 2011 sekä 3 päivänä heinäkuuta, 4 päivänä syyskuuta, 6 päivänä marraskuuta ja 18 päivänä marraskuuta 2012.

42

(43)  Lisäksi vuonna 2013 tehdyn päätöksen 4.3 kohdassa todetaan PSA Antwerpiin viitaten, että laskua lykättäisiin toistaiseksi, kun asiaa tutkittaisiin lähemmin.

43

(44)  Ks. esimerkiksi GHA:n 14 päivänä tammikuuta 2011 AG:lle lähettämä sähköpostiviesti, jossa viitattiin 3 päivänä joulukuuta 2010 päivättyyn kirjeeseen. On syytä huomata, että käyttöoikeussopimuksissa määrättiin, että mikäli uudelleenlastauskapasiteetti vähenee käyttöoikeussopimuksen voimassaolon aikana käyttöoikeuksien haltijasta riippumattomasta syystä, myös saavutettavia määriä vähennettäisiin määräsuhteessa.

44

(45)  Alkuperäiset vähimmäismäärävaatimukset: 2008: PSA: 1 010 183 TEU; AG: 665 208 TEU; 2009: PSA: 1 522 103 TEU; AG: 1 023 583 TEU.

45

(46)  Belgian siviililaissa tunnustetaan ”pacta sunt servanda” -periaate, mutta samalla siinä säädetään tämän periaatteen rajoituksista ja poikkeuksista. Yksi tällainen rajoitus on, että sopimukseen perustuvia oikeuksia on käytettävä ”vilpittömässä mielessä” Belgian siviililain 1 134 §:n 3 momentin mukaan, eli oikeuden väärinkäyttö (”rechtsmisbruik”) ei ole sallittua. Oikeuden väärinkäyttöä saattaa tapahtua, jos jokin osapuoli käyttää oikeuksiaan tavalla, joka ylittää selvästi järkevän ja varovaisen henkilön harjoittaman kyseisen oikeuden käytön rajat. Ks. Stijns, S., Verbintenissenrecht, die Keure, 2005, nide I, s. 62, sekä viittaus Hof van Cassatie -tuomiostuimen oikeuskäytäntöön.

46

(47)  Sopimusvelvoitteiden rikkomisesta määrättävien sopimussakkojen tarkoituksena on korvata vahinkoa kärsineelle osapuolelle toisen osapuolen tekemästä tällaisesta rikkomisesta aiheutuneet menetykset. Sopimussakot ovat rankaisevia, jos niiden tarkoituksena on rankaista rikkonutta osapuolta toisen osapuolen hyväksi, vaikka tälle toiselle osapuolelle ei ole aiheutunut vahinkoa. Rankaisevat sopimussakot ovat Belgian valtion yleisen järjestyksen vastaisia, ja rankaisevuus on peruste katsoa tällaiset sakot täytäntöönpanokelvottomiksi.

47

(48)  Esimerkiksi PSA:n kirje 19 päivänä joulukuuta 2011 GHA:lle (Belgian 19 päivänä elokuuta 2016 toimittamat huomautukset, liite 7.44); myös PSA:n kirje 19 päivänä helmikuuta 2013 GHA:lle (Belgian 15 päivänä maaliskuuta 2016 toimittamat huomautukset, liite 15)

48

(49)  AG:n oikeusavustajien 15 päivänä helmikuuta 2012 päivätty muistio (Belgian 15 päivänä maaliskuuta 2016 toimittamien huomautusten liite 10); PSA:n oikeusavustajien 11 päivänä helmikuuta 2013 päivätty muistio (Belgian 20 päivänä maaliskuuta 2017 toimittamat huomautukset, liite 7.2).

49

(50)  [...] (Belgian 20 päivänä maaliskuuta 2017 toimittamat huomautukset, liite 7.3).

50

(51)  GHA pyysi 20 päivänä kesäkuuta 2014 välimiesmenettelyä AG:n mukautettujen vähimmäismäärävaatimusten saavuttamatta jäämiseen perustuvien sopimussakkojen maksamatta jäämisen vuoksi, ja AG riitautti nämä uhkasakot oikeuden väärinkäytön ja sopimussakkolausekkeen liiallisuuden perusteella (AG:n 18 päivänä huhtikuuta 2016 päivätyt huomautukset sekä AG:n yhteenvetomuistio välimiesmenettelyssä).

51

(52)  PSA käynnisti välimiesmenettelyn GHA:ta vastaan 2 päivänä toukokuuta 2016 ja pyysi välitystuomioistuinta määräämään GHA:n maksamaan PSA:lle takaisin mukautettujen vähimmäismäärävaatimusten saavuttamatta jättämisestä perityt sopimussakot. Ks. PSA:n aloittamispäätöksestä 2 päivänä toukokuuta 2016 toimittamien huomautusten liite 6 sekä Belgian 1 päivänä joulukuuta 2017 toimittamien huomautusten liitteen 7.1 a ja b kohta.

52

(53)  Välimiesmenettelyn päätös 16 päivänä syyskuuta 2016 (Belgian 5 päivänä lokakuuta 2016 toimittamien huomautusten liite).

53

---

| 22.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 194/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 194/27

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2019/1247,

annettu 19 päivänä heinäkuuta 2019,

eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla C(2019) 5533)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/662/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista unionin sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden tuotantoon, jalostukseen, jakeluun ja yhteisön alueelle tuomiseen liittyvistä eläinten terveyttä koskevista säännöistä 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston direktiivin 2002/99/EY (3) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanopäätöksessä 2014/709/EU (4) säädetään eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi tietyissä jäsenvaltioissa, joissa on vahvistettu kyseisen taudin tapauksia kotieläiminä pidetyissä tai luonnonvaraisissa sioissa, jäljempänä ’asianomaiset jäsenvaltiot’. Kyseisen täytäntöönpanopäätöksen liitteessä olevissa I–IV osassa määritetään ja luetellaan asianomaisten jäsenvaltioiden tiettyjä alueita, jotka on eritelty taudin epidemiologiseen tilanteeseen perustuvan riskitason mukaan. Täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä on muutettu useita kertoja, jotta on voitu ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton epidemiologisessa tilanteessa unionissa tapahtuneet muutokset, jotka on huomioitava kyseisessä liitteessä. Täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä on viimeksi muutettu komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2019/1212 (5) Bulgariassa ilmenneen afrikkalaisen sikaruton tautitapauksen vuoksi. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanopäätöksessä 2014/709/EU (4) säädetään eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi tietyissä jäsenvaltioissa, joissa on vahvistettu kyseisen taudin tapauksia kotieläiminä pidetyissä tai luonnonvaraisissa sioissa, jäljempänä ’asianomaiset jäsenvaltiot’. Kyseisen täytäntöönpanopäätöksen liitteessä olevissa I–IV osassa määritetään ja luetellaan asianomaisten jäsenvaltioiden tiettyjä alueita, jotka on eritelty taudin epidemiologiseen tilanteeseen perustuvan riskitason mukaan. Täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä on muutettu useita kertoja, jotta on voitu ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton epidemiologisessa tilanteessa unionissa tapahtuneet muutokset, jotka on huomioitava kyseisessä liitteessä. Täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä on viimeksi muutettu komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2019/1212 (5) Bulgariassa ilmenneen afrikkalaisen sikaruton tautitapauksen vuoksi.

| (2) | Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/1212 hyväksymisen jälkeen kotieläiminä pidetyissä ja luonnonvaraisissa sioissa on Puolassa, Bulgariassa ja Liettuassa ilmennyt uusia afrikkalaisen sikaruton tautitapauksia, jotka on myös otettava huomioon täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä. |
| --- | --- |

(2)

Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/1212 hyväksymisen jälkeen kotieläiminä pidetyissä ja luonnonvaraisissa sioissa on Puolassa, Bulgariassa ja Liettuassa ilmennyt uusia afrikkalaisen sikaruton tautitapauksia, jotka on myös otettava huomioon täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä.

| (3) | Heinäkuussa 2019 ilmeni kolme afrikkalaisen sikaruton taudinpurkausta kotieläiminä pidetyissä sioissa Puolassa Tomaszów Lubelskin, Mińskin ja Radzyń Podlaskin alueilla, jotka luetellaan tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa II osassa. Nämä afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaukset kotieläiminä pidetyissä sioissa merkitsevät riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Nämä afrikkalaisen sikaruton tautialueet Puolassa olisi näin ollen lueteltava täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevan II osan sijasta liitteessä olevassa III osassa. |
| --- | --- |

(3)

Heinäkuussa 2019 ilmeni kolme afrikkalaisen sikaruton taudinpurkausta kotieläiminä pidetyissä sioissa Puolassa Tomaszów Lubelskin, Mińskin ja Radzyń Podlaskin alueilla, jotka luetellaan tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa II osassa. Nämä afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaukset kotieläiminä pidetyissä sioissa merkitsevät riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Nämä afrikkalaisen sikaruton tautialueet Puolassa olisi näin ollen lueteltava täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevan II osan sijasta liitteessä olevassa III osassa.

| (4) | Heinäkuussa 2019 ilmeni kaksi afrikkalaisen sikaruton taudinpurkausta luonnonvaraisissa sioissa Puolassa Olsztyńin ja Ciechanówin alueilla, jotka luetellaan tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I osassa. Nämä afrikkalaisen sikaruton tautitapaukset luonnonvaraisissa sioissa merkitsevät riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Nämä afrikkalaisen sikaruton tautialueet Puolassa olisi näin ollen lueteltava täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevan I osan sijasta liitteessä olevassa II osassa. |
| --- | --- |

(4)

Heinäkuussa 2019 ilmeni kaksi afrikkalaisen sikaruton taudinpurkausta luonnonvaraisissa sioissa Puolassa Olsztyńin ja Ciechanówin alueilla, jotka luetellaan tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I osassa. Nämä afrikkalaisen sikaruton tautitapaukset luonnonvaraisissa sioissa merkitsevät riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Nämä afrikkalaisen sikaruton tautialueet Puolassa olisi näin ollen lueteltava täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevan I osan sijasta liitteessä olevassa II osassa.

| (5) | Heinäkuussa 2019 ilmeni neljä afrikkalaisen sikaruton taudinpurkausta kotieläiminä pidetyissä sioissa Bulgariassa Rusen, Vratsan ja Plevenin alueilla, jotka luetellaan tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I osassa. Nämä afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaukset kotieläiminä pidetyissä sioissa merkitsevät riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Näin ollen nämä afrikkalaisen sikaruton tautialueet Bulgariassa olisi lueteltava täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevan I osan sijasta liitteessä olevassa III osassa. |
| --- | --- |

(5)

Heinäkuussa 2019 ilmeni neljä afrikkalaisen sikaruton taudinpurkausta kotieläiminä pidetyissä sioissa Bulgariassa Rusen, Vratsan ja Plevenin alueilla, jotka luetellaan tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I osassa. Nämä afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaukset kotieläiminä pidetyissä sioissa merkitsevät riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Näin ollen nämä afrikkalaisen sikaruton tautialueet Bulgariassa olisi lueteltava täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevan I osan sijasta liitteessä olevassa III osassa.

| (6) | Heinäkuussa 2019 ilmeni afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaus kotieläiminä pidetyissä sioissa Liettuassa Marijampolėn kunnassa lähellä aluetta, joka mainitaan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa II osassa. Tämä afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaus kotieläiminä pidetyissä sioissa merkitsee riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Näin ollen tämä afrikkalaisen sikaruton tautialue Liettuassa olisi lueteltava täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevan II osan sijasta liitteessä olevassa III osassa. |
| --- | --- |

(6)

Heinäkuussa 2019 ilmeni afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaus kotieläiminä pidetyissä sioissa Liettuassa Marijampolėn kunnassa lähellä aluetta, joka mainitaan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa II osassa. Tämä afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaus kotieläiminä pidetyissä sioissa merkitsee riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Näin ollen tämä afrikkalaisen sikaruton tautialue Liettuassa olisi lueteltava täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevan II osan sijasta liitteessä olevassa III osassa.

| (7) | Jotta voidaan ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton viimeaikainen epidemiologinen kehitys unionissa ja torjua ennakoivasti taudin leviämiseen liittyviä riskejä, olisi määritettävä riittävän suuret uudet korkean riskin alueet Puolan, Bulgarian ja Liettuan osalta ja sisällytettävä ne täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I, II ja III osassa oleviin luetteloihin. Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä olisi muutettava. |
| --- | --- |

(7)

Jotta voidaan ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton viimeaikainen epidemiologinen kehitys unionissa ja torjua ennakoivasti taudin leviämiseen liittyviä riskejä, olisi määritettävä riittävän suuret uudet korkean riskin alueet Puolan, Bulgarian ja Liettuan osalta ja sisällytettävä ne täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I, II ja III osassa oleviin luetteloihin. Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä olisi muutettava.

| (8) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liite tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 19 päivänä heinäkuuta 2019.

Komission puolesta

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EYVL L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Komission täytäntöönpanopäätös 2014/709/EU, annettu 9 päivänä lokakuuta 2014, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa ja täytäntöönpanopäätöksen 2014/178/EU kumoamisesta (EUVL L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1212, annettu 16 päivänä heinäkuuta 2019, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta (EUVL L 191, 17.7.2019, s. 14).

5

---

LIITE

Korvataan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liite seuraavasti:

”LIITE

I OSA

1.   Belgia

Seuraavat Belgian alueet:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | Rue Mersinhat, |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat,

| — | La N818jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N818jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| — | La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- | --- |

—

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| — | La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- | --- |

—

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| — | Le Routeux, |
| --- | --- |

—

Le Routeux,

| — | Rue d'Orgéo, |
| --- | --- |

—

Rue d'Orgéo,

| — | Rue de la Vierre, |
| --- | --- |

—

Rue de la Vierre,

| — | Rue du Bout-d'en-Bas, |
| --- | --- |

—

Rue du Bout-d'en-Bas,

| — | Rue Sous l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue Sous l'Eglise,

| — | Rue Notre-Dame, |
| --- | --- |

—

Rue Notre-Dame,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| — | La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- | --- |

—

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| — | La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411jusque son intersection avec la N40,

| — | N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois, |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois,

| — | Rue Du Pierroy, |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy,

| — | Rue Saint-Orban, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban,

| — | Rue Saint-Aubain, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain,

| — | Rue des Cottages, |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages,

| — | Rue de Relune, |
| --- | --- |

—

Rue de Relune,

| — | Rue de Rulune, |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune,

| — | Route de l'Ermitage, |
| --- | --- |

—

Route de l'Ermitage,

| — | N87: Route de Habay, |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay,

| — | Chemin des Ecoliers, |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers,

| — | Le Routy, |
| --- | --- |

—

Le Routy,

| — | Rue Burgknapp, |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp,

| — | Rue de la Halte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | Rue de l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Eglise,

| — | Rue du Marquisat, |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat,

| — | Rue de la Carrière, |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière,

| — | Rue de la Lorraine, |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine,

| — | Rue du Beynert, |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | Rue du Tram, |
| --- | --- |

—

Rue du Tram,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| — | Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange,

| — | La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet,

| — | Rue du Fet, |
| --- | --- |

—

Rue du Fet,

| — | Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères,

| — | Rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue des Bruyères,

| — | Rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

Rue de Neufchâteau,

| — | Rue de la Motte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Motte,

| — | La N894 jusque son intersection avec laN85, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec laN85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgaria

Seuraavat Bulgarian alueet:

| the whole region of Varna excluding the villages covered in Part II, |
| --- |

the whole region of Varna excluding the villages covered in Part II,

| the whole Silistra region, |
| --- |

the whole Silistra region,

| the whole Dobrich region excluding the areas in Part II, |
| --- |

the whole Dobrich region excluding the areas in Part II,

| the whole region of Ruse excluding the areas in Part III, |
| --- |

the whole region of Ruse excluding the areas in Part III,

| the whole region of Yambol, |
| --- |

the whole region of Yambol,

| the whole region of Sliven, |
| --- |

the whole region of Sliven,

| the whole region of Shumen, |
| --- |

the whole region of Shumen,

| the whole region of Vidin, |
| --- |

the whole region of Vidin,

| the whole region of Montana, |
| --- |

the whole region of Montana,

| in the region of Sofia District:





  the whole municipality of Dragoman, |
| --- |

in the region of Sofia District:

the whole municipality of Dragoman,

| the whole municipality of Svoge, |
| --- |

the whole municipality of Svoge,

| the whole municipality of Botevgrad, |
| --- |

the whole municipality of Botevgrad,

| the whole municipality of Etropole, |
| --- |

the whole municipality of Etropole,

| the whole region of Lovech excluding the areas in Part III, |
| --- |

the whole region of Lovech excluding the areas in Part III,

| the whole region of Burgas excluding the areas in Part III. |
| --- |

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III.

3.   Viro

Seuraavat Viron alueet:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

4.   Unkari

Seuraavat Unkarin alueet:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350kódszámúvadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350kódszámúvadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660és 855850kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660és 855850kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Latvia

Seuraavat Latvian alueet:

| — | Aizputes novada Cīravas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa 1192, Lažas pagasta daļa uz ziemeļrietumiem no autoceļa 1199 un uz ziemeļiem no Padures autoceļa, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Cīravas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa 1192, Lažas pagasta daļa uz ziemeļrietumiem no autoceļa 1199 un uz ziemeļiem no Padures autoceļa,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Durbes novada Dunalkas pagasta daļa uz rietumiem no autoceļiem P112, 1193 un 1192, un Tadaiķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Dunalkas pagasta daļa uz rietumiem no autoceļiem P112, 1193 un 1192, un Tadaiķu pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novads, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novads, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

6.   Liettua

Seuraavat Liettuan alueet:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

7.   Puola

Seuraavat Puolan alueet:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Ruciane – Nida w powiecie piskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Ruciane – Nida w powiecie piskim,

| część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- |

część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gminy Dźwierzuty, Pasym, Rozogi i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Pasym, Rozogi i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na zachódod zachodniej granicy powiatu miejskiego Elbląg i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na zachódod zachodniej granicy powiatu miejskiego Elbląg i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| gminy Gietrzwałd, Purda, Stawiguda, Jonkowo, Świątki i miasto Olsztyn w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Gietrzwałd, Purda, Stawiguda, Jonkowo, Świątki i miasto Olsztyn w powiecie olsztyńskim,

| gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim,

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat zambrowski; |
| --- |

powiat zambrowski;

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| powiat płocki, |
| --- |

powiat płocki,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| powiat żuromiński, |
| --- |

powiat żuromiński,

| powiat mławski, |
| --- |

powiat mławski,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówkai Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówkai Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i Radzanów w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i Radzanów w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim; |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim;

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Konopnica, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Konopnica, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim,

| gminy Adamów, Miączyn, Radecznica, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Sułów, Szczebrzeszyn, Zamość, Zwierzyniec i Radecznica w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Adamów, Miączyn, Radecznica, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Sułów, Szczebrzeszyn, Zamość, Zwierzyniec i Radecznica w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| gmina Jeziorzany i część gminy Kock położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gmina Jeziorzany i część gminy Kock położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną w powiecie lubartowskim,

| gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim,

| gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| gmina Żółkiewka w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Żółkiewka w powiecie krasnostawskim,

| gminy Krynice, Rachanie i Tarnawatka w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Krynice, Rachanie i Tarnawatka w powiecie tomaszowskim,

| gminy Aleksandrów, Józefów, Łukowa, Obsza, Tereszpol, Turobin, Frampol, Goraj w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Aleksandrów, Józefów, Łukowa, Obsza, Tereszpol, Turobin, Frampol, Goraj w powiecie biłgorajskim,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim,

| gminy Modliborzyce, Potok Wielki, Chrzanów i Batorz w powiecie janowskim; |
| --- |

gminy Modliborzyce, Potok Wielki, Chrzanów i Batorz w powiecie janowskim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików, Wielki Oczy i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików, Wielki Oczy i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim,

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim; |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim;

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim,

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

8.   Romania

Seuraavat Romanian alueet:

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Iași cu restul comunelor care nu sunt incluse in partea II, |
| --- | --- |

—

Județul Iași cu restul comunelor care nu sunt incluse in partea II,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Garla Mare, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Garla Mare,

| — | Hinova, |
| --- | --- |

—

Hinova,

| — | Burila Mare, |
| --- | --- |

—

Burila Mare,

| — | Gruia, |
| --- | --- |

—

Gruia,

| — | Pristol, |
| --- | --- |

—

Pristol,

| — | Dubova, |
| --- | --- |

—

Dubova,

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin, |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin,

| — | Eselnița, |
| --- | --- |

—

Eselnița,

| — | Salcia, |
| --- | --- |

—

Salcia,

| — | Devesel, |
| --- | --- |

—

Devesel,

| — | Svinița, |
| --- | --- |

—

Svinița,

| — | Gogoșu, |
| --- | --- |

—

Gogoșu,

| — | Simian, |
| --- | --- |

—

Simian,

| — | Orșova, |
| --- | --- |

—

Orșova,

| — | Obârșia Closani, |
| --- | --- |

—

Obârșia Closani,

| — | Baia de Aramă, |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă,

| — | Bala, |
| --- | --- |

—

Bala,

| — | Florești, |
| --- | --- |

—

Florești,

| — | Broșteni, |
| --- | --- |

—

Broșteni,

| — | Corcova, |
| --- | --- |

—

Corcova,

| — | Isverna, |
| --- | --- |

—

Isverna,

| — | Balta, |
| --- | --- |

—

Balta,

| — | Podeni, |
| --- | --- |

—

Podeni,

| — | Cireșu, |
| --- | --- |

—

Cireșu,

| — | Ilovița, |
| --- | --- |

—

Ilovița,

| — | Ponoarele, |
| --- | --- |

—

Ponoarele,

| — | Ilovăț, |
| --- | --- |

—

Ilovăț,

| — | Patulele, |
| --- | --- |

—

Patulele,

| — | Jiana, |
| --- | --- |

—

Jiana,

| — | Iyvoru Bârzii, |
| --- | --- |

—

Iyvoru Bârzii,

| — | Malovat, |
| --- | --- |

—

Malovat,

| — | Bălvănești, |
| --- | --- |

—

Bălvănești,

| — | Breznița Ocol, |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol,

| — | Godeanu, |
| --- | --- |

—

Godeanu,

| — | Padina Mare, |
| --- | --- |

—

Padina Mare,

| — | Corlățel, |
| --- | --- |

—

Corlățel,

| — | Vânju Mare, |
| --- | --- |

—

Vânju Mare,

| — | Vânjuleț, |
| --- | --- |

—

Vânjuleț,

| — | Obârșia de Câmp, |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Vladaia, |
| --- | --- |

—

Vladaia,

| — | Punghina, |
| --- | --- |

—

Punghina,

| — | Cujmir, |
| --- | --- |

—

Cujmir,

| — | Oprișor, |
| --- | --- |

—

Oprișor,

| — | Dârvari, |
| --- | --- |

—

Dârvari,

| — | Căzănești, |
| --- | --- |

—

Căzănești,

| — | Husnicioara, |
| --- | --- |

—

Husnicioara,

| — | Poroina Mare, |
| --- | --- |

—

Poroina Mare,

| — | Prunișor, |
| --- | --- |

—

Prunișor,

| — | Tămna, |
| --- | --- |

—

Tămna,

| — | Livezile, |
| --- | --- |

—

Livezile,

| — | Rogova, |
| --- | --- |

—

Rogova,

| — | Voloiac, |
| --- | --- |

—

Voloiac,

| — | Sisești, |
| --- | --- |

—

Sisești,

| — | Sovarna, |
| --- | --- |

—

Sovarna,

| — | Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Bălăcița,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Suceava, |
| --- | --- |

—

Județul Suceava,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin. |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin.

II OSA

1.   Belgia

Seuraavat Belgian alueet:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | La frontière avec la France au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La frontière avec la France au niveau de Florenville,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville,

| — | La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte,

| — | La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| — | La rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de Neufchâteau,

| — | La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord,

| — | La rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de l'Accord,

| — | La rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La rue du Fet,

| — | La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| — | La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgaria

Seuraavat Bulgarian alueet:

| in Varna region:





  within municipality of Beloslav:





  Razdelna, |
| --- |

in Varna region:

within municipality of Beloslav:

Razdelna,

| within municipalty of Devnya:





  Devnya, |
| --- |

within municipalty of Devnya:

Devnya,

| Povelyanovo, |
| --- |

Povelyanovo,

| Padina, |
| --- |

Padina,

| within municipality of Vetrino:





  Gabarnitsa, |
| --- |

within municipality of Vetrino:

Gabarnitsa,

| within municipality of Provadiya:





  Staroselets, |
| --- |

within municipality of Provadiya:

Staroselets,

| Petrov dol, |
| --- |

Petrov dol,

| Provadiya, |
| --- |

Provadiya,

| Dobrina, |
| --- |

Dobrina,

| Manastir, |
| --- |

Manastir,

| Zhitnitsa, |
| --- |

Zhitnitsa,

| Tutrakantsi, |
| --- |

Tutrakantsi,

| Bozveliysko, |
| --- |

Bozveliysko,

| Barzitsa, |
| --- |

Barzitsa,

| Tchayka, |
| --- |

Tchayka,

| within municipality of Avren:





  Trastikovo, |
| --- |

within municipality of Avren:

Trastikovo,

| Sindel, |
| --- |

Sindel,

| Avren, |
| --- |

Avren,

| Kazashka reka, |
| --- |

Kazashka reka,

| Yunak, |
| --- |

Yunak,

| Tsarevtsi, |
| --- |

Tsarevtsi,

| Dabravino, |
| --- |

Dabravino,

| within municipality of Dalgopol:





  Tsonevo, |
| --- |

within municipality of Dalgopol:

Tsonevo,

| Velichkovo, |
| --- |

Velichkovo,

| within municipality of Dolni chiflik:





  Nova shipka, |
| --- |

within municipality of Dolni chiflik:

Nova shipka,

| Goren chiflik, |
| --- |

Goren chiflik,

| Pchelnik, |
| --- |

Pchelnik,

| Venelin, |
| --- |

Venelin,

| in Silistra region:





  within municipality of Kaynardzha:





  Voynovo, |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Kaynardzha:

Voynovo,

| Kaynardzha, |
| --- |

Kaynardzha,

| Kranovo, |
| --- |

Kranovo,

| Zarnik, |
| --- |

Zarnik,

| Dobrudzhanka, |
| --- |

Dobrudzhanka,

| Golesh, |
| --- |

Golesh,

| Svetoslav, |
| --- |

Svetoslav,

| Polkovnik Cholakovo, |
| --- |

Polkovnik Cholakovo,

| Kamentzi, |
| --- |

Kamentzi,

| Gospodinovo, |
| --- |

Gospodinovo,

| Davidovo, |
| --- |

Davidovo,

| Sredishte, |
| --- |

Sredishte,

| Strelkovo, |
| --- |

Strelkovo,

| Poprusanovo, |
| --- |

Poprusanovo,

| Posev, |
| --- |

Posev,

| within municipality of Alfatar:





  Alfatar, |
| --- |

within municipality of Alfatar:

Alfatar,

| Alekovo, |
| --- |

Alekovo,

| Bistra, |
| --- |

Bistra,

| Kutlovitza, |
| --- |

Kutlovitza,

| Tzar Asen, |
| --- |

Tzar Asen,

| Chukovetz, |
| --- |

Chukovetz,

| Vasil Levski, |
| --- |

Vasil Levski,

| within municipality of Silistra:





  Glavan, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Glavan,

| Silistra, |
| --- |

Silistra,

| Aydemir, |
| --- |

Aydemir,

| Babuk, |
| --- |

Babuk,

| Popkralevo, |
| --- |

Popkralevo,

| Bogorovo, |
| --- |

Bogorovo,

| Bradvari, |
| --- |

Bradvari,

| Sratzimir, |
| --- |

Sratzimir,

| Bulgarka, |
| --- |

Bulgarka,

| Tsenovich, |
| --- |

Tsenovich,

| Sarpovo, |
| --- |

Sarpovo,

| Srebarna, |
| --- |

Srebarna,

| Smiletz, |
| --- |

Smiletz,

| Profesor Ishirkovo, |
| --- |

Profesor Ishirkovo,

| Polkovnik Lambrinovo, |
| --- |

Polkovnik Lambrinovo,

| Kalipetrovo, |
| --- |

Kalipetrovo,

| Kazimir, |
| --- |

Kazimir,

| Yordanovo, |
| --- |

Yordanovo,

| within municipality of Sitovo:





  Dobrotitza, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Dobrotitza,

| Lyuben, |
| --- |

Lyuben,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| within municipality of Dulovo:





  Varbino, |
| --- |

within municipality of Dulovo:

Varbino,

| Polkovnik Taslakovo, |
| --- |

Polkovnik Taslakovo,

| Kolobar, |
| --- |

Kolobar,

| Kozyak, |
| --- |

Kozyak,

| Mezhden, |
| --- |

Mezhden,

| Tcherkovna, |
| --- |

Tcherkovna,

| Dulovo, |
| --- |

Dulovo,

| Razdel, |
| --- |

Razdel,

| Tchernik, |
| --- |

Tchernik,

| Poroyno, |
| --- |

Poroyno,

| Vodno, |
| --- |

Vodno,

| Zlatoklas, |
| --- |

Zlatoklas,

| Tchernolik, |
| --- |

Tchernolik,

| in Dobrich region:





  within municipality of Krushari:





  Kapitan Dimitrovo, |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of Krushari:

Kapitan Dimitrovo,

| Ognyanovo, |
| --- |

Ognyanovo,

| Zimnitza, |
| --- |

Zimnitza,

| Gaber, |
| --- |

Gaber,

| within municipality of Dobrich-selska:





  Altsek, |
| --- |

within municipality of Dobrich-selska:

Altsek,

| Vodnyantsi, |
| --- |

Vodnyantsi,

| Feldfebel Denkovo, |
| --- |

Feldfebel Denkovo,

| Hitovo, |
| --- |

Hitovo,

| within municipality of Tervel:





  Brestnitza, |
| --- |

within municipality of Tervel:

Brestnitza,

| Kolartzi, |
| --- |

Kolartzi,

| Angelariy, |
| --- |

Angelariy,

| Balik, |
| --- |

Balik,

| Bezmer, |
| --- |

Bezmer,

| Bozhan, |
| --- |

Bozhan,

| Bonevo, |
| --- |

Bonevo,

| Voynikovo, |
| --- |

Voynikovo,

| Glavantsi, |
| --- |

Glavantsi,

| Gradnitsa, |
| --- |

Gradnitsa,

| Guslar, |
| --- |

Guslar,

| Kableshkovo, |
| --- |

Kableshkovo,

| Kladentsi, |
| --- |

Kladentsi,

| Kochmar, |
| --- |

Kochmar,

| Mali izvor, |
| --- |

Mali izvor,

| Nova Kamena, |
| --- |

Nova Kamena,

| Onogur, |
| --- |

Onogur,

| Polkovnik Savovo, |
| --- |

Polkovnik Savovo,

| Popgruevo, |
| --- |

Popgruevo,

| Profesor Zlatarski, |
| --- |

Profesor Zlatarski,

| Sartents, |
| --- |

Sartents,

| Tervel, |
| --- |

Tervel,

| Chestimenstko, |
| --- |

Chestimenstko,

| within municipality Shabla:





  Shabla, |
| --- |

within municipality Shabla:

Shabla,

| Tyulenovo, |
| --- |

Tyulenovo,

| Bozhanovo, |
| --- |

Bozhanovo,

| Gorun, |
| --- |

Gorun,

| Gorichane, |
| --- |

Gorichane,

| Prolez, |
| --- |

Prolez,

| Ezeretz, |
| --- |

Ezeretz,

| Zahari Stoyanovo, |
| --- |

Zahari Stoyanovo,

| Vaklino, |
| --- |

Vaklino,

| Granichar, |
| --- |

Granichar,

| Durankulak, |
| --- |

Durankulak,

| Krapetz, |
| --- |

Krapetz,

| Smin, |
| --- |

Smin,

| Staevtsi, |
| --- |

Staevtsi,

| Tvarditsa, |
| --- |

Tvarditsa,

| Chernomortzi, |
| --- |

Chernomortzi,

| within municipality of Kavarna:





  Balgarevo, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Balgarevo,

| Bozhurets, |
| --- |

Bozhurets,

| Vranino, |
| --- |

Vranino,

| Vidno, |
| --- |

Vidno,

| Irechek, |
| --- |

Irechek,

| Kavarna, |
| --- |

Kavarna,

| Kamen briag, |
| --- |

Kamen briag,

| Mogilishte, |
| --- |

Mogilishte,

| Neykovo, |
| --- |

Neykovo,

| Poruchik Chunchevo, |
| --- |

Poruchik Chunchevo,

| Rakovski, |
| --- |

Rakovski,

| Sveti Nikola, |
| --- |

Sveti Nikola,

| Seltse, |
| --- |

Seltse,

| Topola, |
| --- |

Topola,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| Hadzhi Dimitar, |
| --- |

Hadzhi Dimitar,

| Chelopechene. |
| --- |

Chelopechene.

3.   Viro

Seuraavat Viron alueet:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Unkari

Seuraavat Unkarin alueet:

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821,552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821,552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850,900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850,900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Latvia

Seuraavat Latvian alueet:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasts pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa A9, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasts pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa A9,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novada Durbes pagasta daļa uz dienvidiem no dzelzceļa līnijas Jelgava-Liepāja, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Durbes pagasta daļa uz dienvidiem no dzelzceļa līnijas Jelgava-Liepāja,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Liettua

Seuraavat Liettuan alueet:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė: Akmenynų, Liubavo, Kalvarijos seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 131 ir į pietus nuo kelio Nr. 200 ir Sangrūdos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė: Akmenynų, Liubavo, Kalvarijos seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 131 ir į pietus nuo kelio Nr. 200 ir Sangrūdos seniūnijos,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Batniavos, Čekiškės, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vandžiogalos, Vilkijos ir Vilkijos apylinkių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Batniavos, Čekiškės, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vandžiogalos, Vilkijos ir Vilkijos apylinkių seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Krosnos, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Krosnos, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Degučių,Gudelių, Mokolų ir Narto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Degučių,Gudelių, Mokolų ir Narto seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos,Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos,Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Sintautų, Slavikų. Sudargo, Žvirgždaičių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 140 ir į pietvakarius nuo kelio Nr. 137 |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Sintautų, Slavikų. Sudargo, Žvirgždaičių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 140 ir į pietvakarius nuo kelio Nr. 137

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė:Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė:Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Puola

Seuraavat Puolan alueet:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 oraz na południe i na południowy wschód od granicy powiatu miejskiego Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 oraz na południe i na południowy wschód od granicy powiatu miejskiego Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| gmina Wieliczki w powiecie oleckim, |
| --- |

gmina Wieliczki w powiecie oleckim,

| gminy Orzysz, Biała Piska i Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i Pisz w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Bisztynek w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Bisztynek w powiecie bartoszyckim,

| gminy Kolno, Jeziorany, Barczewo, Biskupiec, Dywity i Dobre Miasto w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Kolno, Jeziorany, Barczewo, Biskupiec, Dywity i Dobre Miasto w powiecie olsztyńskim,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gmina Sorkwity i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim; |
| --- |

gmina Sorkwity i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim;

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminyŁomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminyŁomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, i Siemiatycze z miastem Siemiatyczew powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, i Siemiatycze z miastem Siemiatyczew powiecie siemiatyckim,

| gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gminy Kobylin-Borzymyi Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymyi Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| miasto Bielsk Podlaski, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski oraz na północ i północny zachód od granicy miasta Bielsk Podlaski, część gminy Boćki położona na zachód od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

miasto Bielsk Podlaski, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski oraz na północ i północny zachód od granicy miasta Bielsk Podlaski, część gminy Boćki położona na zachód od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok; |
| --- |

powiat miejski Białystok;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| powiat ciechanowski, |
| --- |

powiat ciechanowski,

| powiat płoński, |
| --- |

powiat płoński,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warkaw powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warkaw powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa; |
| --- |

powiat miejski Warszawa;

| w województwie lubelskim:





  gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i część gminy Kock położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i część gminy Kock położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną w powiecie lubartowskim,

| gminy Jabłonna, Krzczonów i Garbów w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Jabłonna, Krzczonów i Garbów w powiecie lubelskim,

| gminy Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim,

| gminy Fajsławice i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Fajsławice i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| Łaszczów, Telatyn, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

Łaszczów, Telatyn, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Grabowiec i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Grabowiec i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim,

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim,

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim, |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim,

| gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim; |
| --- |

gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim,

| gmina Horyniec-Zdrój w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

gmina Horyniec-Zdrój w powiecie lubaczowskim.

8.   Romania

Seuraavat Romanian alueet:

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus,

| — | Comuna Moisei, |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei,

| — | Comuna Borșa, |
| --- | --- |

—

Comuna Borșa,

| — | Comuna Oarța de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos,

| — | Comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus,

| — | Comuna Coroieni, |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni,

| — | Comuna Târgu Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Târgu Lăpuș,

| — | Comuna Vima Mică, |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică,

| — | Comuna Boiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare,

| — | Comuna Valea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului,

| — | Comuna Ulmeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni,

| — | Comuna Băsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești,

| — | Comuna Baia Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Mare,

| — | Comuna Tăuții Magherăuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Magherăuș,

| — | Comuna Cicărlău, |
| --- | --- |

—

Comuna Cicărlău,

| — | Comuna Seini, |
| --- | --- |

—

Comuna Seini,

| — | Comuna Ardusat, |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat,

| — | Comuna Farcasa, |
| --- | --- |

—

Comuna Farcasa,

| — | Comuna Salsig, |
| --- | --- |

—

Comuna Salsig,

| — | Comuna Asuaju de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus,

| — | Comuna Băița de sub Codru, |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru,

| — | Comuna Bicaz, |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz,

| — | Comuna Grosi, |
| --- | --- |

—

Comuna Grosi,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Baia Sprie, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Sprie,

| — | Comuna Sisesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Sisesti,

| — | Comuna Cernesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Cernesti,

| — | Copalnic Mănăstur, |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăstur,

| — | Comuna Dumbrăvița, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița,

| — | Comuna Cupseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Cupseni,

| — | Comuna Șomcuța Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Șomcuța Mare,

| — | Comuna Sacaleșeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Sacaleșeni,

| — | Comuna Remetea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului,

| — | Comuna Mireșu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare,

| — | Comuna Ariniș, |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș,

| — | Județul Bistrița-Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița-Năsăud,

| — | Județul Iași cu următoarele comune:






  — | Bivolari, |
| --- | --- | --- |

—

Județul Iași cu următoarele comune:

—

Bivolari,

| — | Trifești, |
| --- | --- |

—

Trifești,

| — | Probota, |
| --- | --- |

—

Probota,

| — | Movileni, |
| --- | --- |

—

Movileni,

| — | Țigănași, |
| --- | --- |

—

Țigănași,

| — | Popricani, |
| --- | --- |

—

Popricani,

| — | Victoria, |
| --- | --- |

—

Victoria,

| — | Golăești, |
| --- | --- |

—

Golăești,

| — | Aroneanu, |
| --- | --- |

—

Aroneanu,

| — | Iași, |
| --- | --- |

—

Iași,

| — | Rediu, |
| --- | --- |

—

Rediu,

| — | Miroslava, |
| --- | --- |

—

Miroslava,

| — | Bârnova, |
| --- | --- |

—

Bârnova,

| — | Ciurea, |
| --- | --- |

—

Ciurea,

| — | Mogosești, |
| --- | --- |

—

Mogosești,

| — | Grajduri, |
| --- | --- |

—

Grajduri,

| — | Scânteia, |
| --- | --- |

—

Scânteia,

| — | Scheia, |
| --- | --- |

—

Scheia,

| — | Dobrovăț, |
| --- | --- |

—

Dobrovăț,

| — | Schitu Duca, |
| --- | --- |

—

Schitu Duca,

| — | Tuțora, |
| --- | --- |

—

Tuțora,

| — | Tomești, |
| --- | --- |

—

Tomești,

| — | Bosia, |
| --- | --- |

—

Bosia,

| — | Prisăcani, |
| --- | --- |

—

Prisăcani,

| — | Osoi, |
| --- | --- |

—

Osoi,

| — | Costuleni, |
| --- | --- |

—

Costuleni,

| — | Răducăneni, |
| --- | --- |

—

Răducăneni,

| — | Dolhești, |
| --- | --- |

—

Dolhești,

| — | Gorban, |
| --- | --- |

—

Gorban,

| — | Ciortești, |
| --- | --- |

—

Ciortești,

| — | Moșna, |
| --- | --- |

—

Moșna,

| — | Cozmești, |
| --- | --- |

—

Cozmești,

| — | Grozești, |
| --- | --- |

—

Grozești,

| — | Holboca. |
| --- | --- |

—

Holboca.

III OSA

1.   Bulgaria

Seuraavat Bulgarian alueet:

| the whole region of Pleven, |
| --- |

the whole region of Pleven,

| the whole region of Vratza, |
| --- |

the whole region of Vratza,

| in the region of Lovech:





  within municipality of Lovech:





  Bahovitsa, |
| --- |

in the region of Lovech:

within municipality of Lovech:

Bahovitsa,

| Vladinya, |
| --- |

Vladinya,

| Goran, |
| --- |

Goran,

| Devetaki, |
| --- |

Devetaki,

| Doyrentsi, |
| --- |

Doyrentsi,

| Drenov, |
| --- |

Drenov,

| Yoglav, |
| --- |

Yoglav,

| Lisets, |
| --- |

Lisets,

| Slavyani, |
| --- |

Slavyani,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| Smochan, |
| --- |

Smochan,

| within municipality of Lukovit:





  Bezhanovo, |
| --- |

within municipality of Lukovit:

Bezhanovo,

| Dermantsi, |
| --- |

Dermantsi,

| Karlukovo, |
| --- |

Karlukovo,

| Lukovit, |
| --- |

Lukovit,

| Petrevene, |
| --- |

Petrevene,

| Todorichene, |
| --- |

Todorichene,

| Aglen, |
| --- |

Aglen,

| within municipality of Ugarchin:





  Dragana, |
| --- |

within municipality of Ugarchin:

Dragana,

| Katunets, |
| --- |

Katunets,

| in the region of Veliko Tarnovo:





  the whole municipality of Svishtov, |
| --- |

in the region of Veliko Tarnovo:

the whole municipality of Svishtov,

| the whole municipality of Pavlikeni |
| --- |

the whole municipality of Pavlikeni

| the whole municipality of Polski Trambesh |
| --- |

the whole municipality of Polski Trambesh

| the whole municipality of Strajitsa, |
| --- |

the whole municipality of Strajitsa,

| the whole region of Targovishte, |
| --- |

the whole region of Targovishte,

| in the region of Ruse:





  the whole municipality of Borovo, |
| --- |

in the region of Ruse:

the whole municipality of Borovo,

| the whole municipality of Tsenovo, |
| --- |

the whole municipality of Tsenovo,

| the whole municipality of Biala, |
| --- |

the whole municipality of Biala,

| the whole municipality of Dve Mogili, |
| --- |

the whole municipality of Dve Mogili,

| the whole municipality of Ivanovo, |
| --- |

the whole municipality of Ivanovo,

| in Burgas region:





  the whole municipality of Burgas, |
| --- |

in Burgas region:

the whole municipality of Burgas,

| the whole municipality of Kameno, |
| --- |

the whole municipality of Kameno,

| the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- |

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| the whole municipality of Primorsko, |
| --- |

the whole municipality of Primorsko,

| the whole municipality of Sozopol, |
| --- |

the whole municipality of Sozopol,

| the whole municipality of Sredets, |
| --- |

the whole municipality of Sredets,

| the whole municipality of Tsarevo. |
| --- |

the whole municipality of Tsarevo.

2.   Latvia

Seuraavat Latvian alueet:

| — | Aizputes novada Aizputes pagasts, Cīravas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa 1192, Kazdangas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa A9, Lažas pagasta dienvidaustrumu daļa un pagasta daļa uz dienvidaustrumiem no autoceļa 1199 un uz dienvidiem no Padures autoceļa, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes pagasts, Cīravas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa 1192, Kazdangas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa A9, Lažas pagasta dienvidaustrumu daļa un pagasta daļa uz dienvidaustrumiem no autoceļa 1199 un uz dienvidiem no Padures autoceļa, Aizputes pilsēta,

| — | Durbes novada Vecpils pagasts, Durbes pagasta daļa uz ziemeļiem no dzelzceļa līnijas Jelgava-Liepāja, Dunalkas pagasta daļa uz austrumiem no autoceļiem P112, 1193 un 1192, Durbes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Vecpils pagasts, Durbes pagasta daļa uz ziemeļiem no dzelzceļa līnijas Jelgava-Liepāja, Dunalkas pagasta daļa uz austrumiem no autoceļiem P112, 1193 un 1192, Durbes pilsēta,

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

3.   Liettua

Seuraavat Liettuan alueet:

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė:Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė:Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos,

| — | Kalvarijos savivaldybė: Kalvarijos seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 131 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 200, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė: Kalvarijos seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 131 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 200,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Ežerėlio, Kačerginės, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Ežerėlio, Kačerginės, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos,

| — | Kazlų Rudos savivaldybė: Antanavo, Kazlų Rudos, Jankų ir Plutiškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rudos savivaldybė: Antanavo, Kazlų Rudos, Jankų ir Plutiškių seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Liudvinavo, Marijampolės,Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Liudvinavo, Marijampolės,Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137,

| — | Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos.

4.   Puola

Seuraavat Puolan alueet:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Stare Juchy w powiecie ełckim, |
| --- |

gmina Stare Juchy w powiecie ełckim,

| gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim, |
| --- |

gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| w województwie podlaskim:





  gmina Orla, część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Orla, część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim,

| gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gmina Milejczyce w powiecie siemiatyckim; |
| --- |

gmina Milejczyce w powiecie siemiatyckim;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim,

| gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| powiat miński, |
| --- |

powiat miński,

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Susiec, Tomaszów Lubelski i miasto Tomaszów Lubelski w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Susiec, Tomaszów Lubelski i miasto Tomaszów Lubelski w powiecie tomaszowskim,

| gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gmina Stary Zamość, Nielisz i część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Stary Zamość, Nielisz i część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| powiat parczewski, |
| --- |

powiat parczewski,

| powiat radzyński, |
| --- |

powiat radzyński,

| gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim,

| gminy Ostrów Lubelski, Serniki, Uścimów, Niedźwiada i Lubartów z miastem Lubartów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Ostrów Lubelski, Serniki, Uścimów, Niedźwiada i Lubartów z miastem Lubartów w powiecie lubartowskim,

| gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Horodło, Uchanie, Lubartów i miasto Lubartów, Niedźwiada i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie, Lubartów i miasto Lubartów, Niedźwiada i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gminy Głusk, Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Głusk, Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim,

| gminy Mełgiew i miasto Świdnik w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Mełgiew i miasto Świdnik w powiecie świdnickim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| w województwie podkarpackim:





  gmina Narol w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gmina Narol w powiecie lubaczowskim.

5.   Romania

Seuraavat Romanian alueet:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:






  — | Comuna Petrova, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova,

| — | Comuna Bistra, |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra,

| — | Comuna Repedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea,

| — | Comuna Poienile de sub Munte, |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte,

| — | Comuna Vișeu e Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu e Jos,

| — | Comuna Ruscova, |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova,

| — | Comuna Leordina, |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina,

| — | Comuna Rozavlea, |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea,

| — | Comuna Strâmtura, |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura,

| — | Comuna Bârsana, |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana,

| — | Comuna Rona de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus,

| — | Comuna Rona de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos,

| — | Comuna Bocoiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare,

| — | Comuna Sighetu Marmației, |
| --- | --- |

—

Comuna Sighetu Marmației,

| — | Comuna Sarasau, |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasau,

| — | Comuna Câmpulung la Tisa, |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa,

| — | Comuna Săpânța, |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța,

| — | Comuna Remeti, |
| --- | --- |

—

Comuna Remeti,

| — | Comuna Giulești, |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești,

| — | Comuna Ocna Șugatag, |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag,

| — | Comuna Desești, |
| --- | --- |

—

Comuna Desești,

| — | Comuna Budești, |
| --- | --- |

—

Comuna Budești,

| — | Comuna Băiuț, |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț,

| — | Comuna Cavnic, |
| --- | --- |

—

Comuna Cavnic,

| — | Comuna Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș,

| — | Comuna Dragomirești, |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești,

| — | Comuna Ieud, |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud,

| — | Comuna Saliștea de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Saliștea de Sus,

| — | Comuna Săcel, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel,

| — | Comuna Călinești, |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești,

| — | Comuna Vadu Izei, |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei,

| — | Comuna Botiza, |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza,

| — | Comuna Bogdan Vodă, |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă,

| — | Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:






  — | Comuna Strehaia, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia,

| — | Comuna Greci, |
| --- | --- |

—

Comuna Greci,

| — | Comuna Brejnita Motru, |
| --- | --- |

—

Comuna Brejnita Motru,

| — | Comuna Butoiești, |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești,

| — | Comuna Stângăceaua, |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua,

| — | Comuna Grozesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Grozesti,

| — | Comuna Dumbrava de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos,

| — | Comuna Băcles, |
| --- | --- |

—

Comuna Băcles,

| — | Comuna Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea. |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea.

IV OSA

Italia

Seuraavat Italian alueet:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---