# Euroopa Liidu L 200/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 200 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik29. juuli 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 200

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik29. juuli 2019

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1266, 24. juuli 2019, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1267, 26. juuli 2019, millega kehtestatakse pärast määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit volframelektroodide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 4 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2019/1268, 3. juuli 2019, mis käsitleb kavandatud kodanikualgatust Teeme lõpu plastiajastule Euroopas
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 4974 all) | 33 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1269, 26. juuli 2019, millega muudetakse rakendusotsust 2014/287/EL, millega sätestatakse kriteeriumid Euroopa tugivõrgustike rajamiseks, kõnealuste tugivõrgustike ja nende liikmete hindamiseks ning selliste võrgustike rajamise ja hindamisega seotud teabe ja eksperditeadmiste vahetuse hõlbustamiseks (
  1
  ) | 35 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1270, 26. juuli 2019, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 5737 all)

   (
  1
  ) | 44 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1266, 24. juuli 2019, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1267, 26. juuli 2019, millega kehtestatakse pärast määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit volframelektroodide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

4

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2019/1268, 3. juuli 2019, mis käsitleb kavandatud kodanikualgatust Teeme lõpu plastiajastule Euroopas
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 4974 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 4974 all)

33

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1269, 26. juuli 2019, millega muudetakse rakendusotsust 2014/287/EL, millega sätestatakse kriteeriumid Euroopa tugivõrgustike rajamiseks, kõnealuste tugivõrgustike ja nende liikmete hindamiseks ning selliste võrgustike rajamise ja hindamisega seotud teabe ja eksperditeadmiste vahetuse hõlbustamiseks (
  1
  )

1

35

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1270, 26. juuli 2019, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 5737 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 5737 all)

1

44

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/1808 (millega muudetakse direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv), et võtta arvesse muutuvat turuolukorda) parandus ( ELT L 303, 28.11.2018 ) | 67 |

Parandused

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/1808 (millega muudetakse direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv), et võtta arvesse muutuvat turuolukorda) parandus ( ELT L 303, 28.11.2018 )

( ELT L 303, 28.11.2018 )

67

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 29.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1266,

24. juuli 2019,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 183 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 510/2014, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/2009 ja (EÜ) nr 614/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõike 6 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi.

| (3) | Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks seega vastavalt muuta.

| (4) | Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. juuli 2019

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 150, 20.5.2014, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 28. juuni 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1484/95, millega sätestatakse täiendavate imporditollimaksude süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja määratakse kindlaks kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini kohta täiendavad imporditollimaksud ning tunnistatakse kehtetuks määrus nr 163/67/EMÜ (EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47).

3

---

LISA

„I LISA

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tüüpiline hind
  (eurot / 100 kg) | Artiklis 3 osutatud tagatis
  (eurot / 100 kg) | Päritolu (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) rümbad, nn 65 % kanarümbad, külmutatud | 142,5 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud | 235,4 | 19 | AR |
| 206,5 | 28 | BR |
| 222,7 | 23 | TH |
| 1602 32 11 | Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus) | 276,1 | 3 | BR |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tüüpiline hind

(eurot / 100 kg)

Artiklis 3 osutatud tagatis

(eurot / 100 kg)

Päritolu (1)

0207 12 90

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) rümbad, nn 65 % kanarümbad, külmutatud

142,5

0

AR

0207 14 10

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud

235,4

19

AR

206,5

28

BR

222,7

23

TH

1602 32 11

Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus)

276,1

3

BR

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7).

1

---

| 29.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/4

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1267,

26. juuli 2019,

millega kehtestatakse pärast määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit volframelektroodide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed

Kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas 2007. aasta märtsis pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine“) määrusega (EÜ) nr 260/2007 (2) (edaspidi „lõplik määrus“) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu praegu CN-koodide ex 8101 99 10 ja ex 8515 90 80 (TARICi koodid 8101991010 ja 8515908010) alla kuuluvate ning Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) pärit volframelektroodide impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas 2007. aasta märtsis pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine“) määrusega (EÜ) nr 260/2007 (2) (edaspidi „lõplik määrus“) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu praegu CN-koodide ex 8101 99 10 ja ex 8515 90 80 (TARICi koodid 8101991010 ja 8515908010) alla kuuluvate ning Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) pärit volframelektroodide impordi suhtes.

2

| (2) | Lõpliku määrusega kehtestati valimisse kaasatud koostööd teinud eksportivate tootjate impordi suhtes 17,0–41,0 % suurune dumpinguvastane tollimaks ja kõigi teiste HRV eksportivate tootjate impordi suhtes 63,5 % suurune tollimaks. |
| --- | --- |

(2)

Lõpliku määrusega kehtestati valimisse kaasatud koostööd teinud eksportivate tootjate impordi suhtes 17,0–41,0 % suurune dumpinguvastane tollimaks ja kõigi teiste HRV eksportivate tootjate impordi suhtes 63,5 % suurune tollimaks.

| (3) | Pärast aegumise läbivaatamist (edaspidi „eelmine aegumise läbivaatamine“) otsustas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 508/2013 (3) säilitada kehtiva dumpinguvastase tollimaksu. |
| --- | --- |

(3)

Pärast aegumise läbivaatamist (edaspidi „eelmine aegumise läbivaatamine“) otsustas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 508/2013 (3) säilitada kehtiva dumpinguvastase tollimaksu.

3

1.2.   Aegumise läbivaatamise algatamine

Aegumise läbivaatamise algatamine

| (4) | 2. septembril 2017 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate HRVst pärit volframelektroodide suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (4). |
| --- | --- |

(4)

2. septembril 2017 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate HRVst pärit volframelektroodide suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (4).

Euroopa Liidu Teatajas

4

| (5) | 27. veebruaril 2018 esitasid kaks liidu tootjat (Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH ja Plansee SE) (edaspidi „taotluse esitajad“), kelle toodang moodustab 100 % kogu volframelektroodide toodangust Euroopa Liidus, läbivaatamistaotluse (edaspidi „taotlus“) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (5) (edaspidi „alusmäärus“) artikli (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 alusel. |
| --- | --- |

(5)

27. veebruaril 2018 esitasid kaks liidu tootjat (Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH ja Plansee SE) (edaspidi „taotluse esitajad“), kelle toodang moodustab 100 % kogu volframelektroodide toodangust Euroopa Liidus, läbivaatamistaotluse (edaspidi „taotlus“) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (5) (edaspidi „alusmäärus“) artikli (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 alusel.

5

| (6) | Taotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ning liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(6)

Taotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ning liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

| (7) | Komisjon tegi kindlaks, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ja avaldas 31. mail 2018Euroopa Liidu Teatajas algatamisteate (6) (edaspidi „algatamisteade“). |
| --- | --- |

(7)

Komisjon tegi kindlaks, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ja avaldas 31. mail 2018Euroopa Liidu Teatajas algatamisteate (6) (edaspidi „algatamisteade“).

Euroopa Liidu Teatajas

6

1.3.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (8) | Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2017 kuni 31. märtsini 2018 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). |
| --- | --- |

(8)

Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2017 kuni 31. märtsini 2018 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“).

| (9) | Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2014 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(9)

Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2014 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.4.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (10) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon konkreetselt taotluse esitajaid, teadaolevaid volframelektroodide importijaid ja kasutajaid liidus, HRV ametiasutusi ja teadaolevaid tootjaid HRVs aegumise läbivaatamise algatamisest ning kutsus neid üles koostööd tegema. |
| --- | --- |

(10)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon konkreetselt taotluse esitajaid, teadaolevaid volframelektroodide importijaid ja kasutajaid liidus, HRV ametiasutusi ja teadaolevaid tootjaid HRVs aegumise läbivaatamise algatamisest ning kutsus neid üles koostööd tegema.

| (11) | Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning nõuda, et komisjon ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik neid ära kuulaks. Ei esitatud ühtegi märkust algatamise kohta ega ühtegi ärakuulamistaotlust. |
| --- | --- |

(11)

Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning nõuda, et komisjon ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik neid ära kuulaks. Ei esitatud ühtegi märkust algatamise kohta ega ühtegi ärakuulamistaotlust.

1.5.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (12) | Komisjon teatas algatamisteates, et võib kooskõlas alusmääruse artikliga 17 moodustada huvitatud isikutest valimi. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon teatas algatamisteates, et võib kooskõlas alusmääruse artikliga 17 moodustada huvitatud isikutest valimi.

1.5.1.   Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

| (13) | Komisjon kutsus algatamisteates importijaid endast teada andma ja esitama konkreetset teavet, mis on vajalik otsustamaks, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon kutsus algatamisteates importijaid endast teada andma ja esitama konkreetset teavet, mis on vajalik otsustamaks, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks.

| (14) | Ühendust võeti 46 sõltumatu importijaga ja viis äriühingut neist andsid endast teada. Kaks neist aga ei importinud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil HRVst pärit volframelektroode ja kolm ülejäänud tootjat väitsid, et nad on kasutajad, ning ainult üks neist ainult üks soovis olla huvitatud isik. Uurimise hilisemas etapis andis endast teada veel üks importija ja talle anti huvitatud isiku staatus. Seega importijate valimit ei moodustatud. |
| --- | --- |

(14)

Ühendust võeti 46 sõltumatu importijaga ja viis äriühingut neist andsid endast teada. Kaks neist aga ei importinud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil HRVst pärit volframelektroode ja kolm ülejäänud tootjat väitsid, et nad on kasutajad, ning ainult üks neist ainult üks soovis olla huvitatud isik. Uurimise hilisemas etapis andis endast teada veel üks importija ja talle anti huvitatud isiku staatus. Seega importijate valimit ei moodustatud.

1.5.2.   HRV tootjate väljavõtteline uuring

HRV tootjate väljavõtteline uuring

| (15) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada sellise vajaduse korral valim, palus komisjon kõigil Hiina teadaolevatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Lisaks palus komisjon HRV esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada sellise vajaduse korral valim, palus komisjon kõigil Hiina teadaolevatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Lisaks palus komisjon HRV esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

| (16) | Kolm HRV eksportivat tootjat esitasid nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Koostööd tegevate tootjate vähese arvu tõttu otsustas komisjon, et valimi moodustamine ei ole vajalik ja palus kõigil väljavõttelise uuringu küsimustikule vastuse esitanud Hiina tootjatel täita küsimustik. |
| --- | --- |

(16)

Kolm HRV eksportivat tootjat esitasid nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Koostööd tegevate tootjate vähese arvu tõttu otsustas komisjon, et valimi moodustamine ei ole vajalik ja palus kõigil väljavõttelise uuringu küsimustikule vastuse esitanud Hiina tootjatel täita küsimustik.

1.6.   Kasutajad

Kasutajad

| (17) | Komisjon kutsus algatamisteates kasutajaid endast teada andma ja koostööd tegema. Nagu on märgitud põhjenduses 14, andis kolm tootjat endast teada, kuid ainult üks neist soovis end huvitatud isikuna registreerida. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon kutsus algatamisteates kasutajaid endast teada andma ja koostööd tegema. Nagu on märgitud põhjenduses 14, andis kolm tootjat endast teada, kuid ainult üks neist soovis end huvitatud isikuna registreerida.

1.7.   Küsimustikele esitatud vastused

Küsimustikele esitatud vastused

| (18) | Komisjon saatis küsimustikud kahele liidu tootjale, kolmele HRV tootjale, kes andsid endast teada väljavõttelise uuringu küsimustiku ajal, ning Hiina Rahavabariigi valitsusele (edaspidi „HRV valitsus“) Küsimustikule saadi vastused vaid kahelt liidu tootjalt ja ühelt Hiina äriühingult Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd. See äriühing oli üks põhjenduses 32 määratletud uurimisaluse toote tootja, kuid on praegu tootmise peatanud ja tegeleb üksnes kauplemisega. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon saatis küsimustikud kahele liidu tootjale, kolmele HRV tootjale, kes andsid endast teada väljavõttelise uuringu küsimustiku ajal, ning Hiina Rahavabariigi valitsusele (edaspidi „HRV valitsus“) Küsimustikule saadi vastused vaid kahelt liidu tootjalt ja ühelt Hiina äriühingult Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd. See äriühing oli üks põhjenduses 32 määratletud uurimisaluse toote tootja, kuid on praegu tootmise peatanud ja tegeleb üksnes kauplemisega.

| (19) | Seega, uurimisaluse toote tootjad HRVs koostööd ei teinud, (7) olenemata sellest, kas nad seda toodet eksportisid või mitte. Komisjon teavitas tootjaid, millised on koostöö puudumise tagajärjed, kuid siiski ei teinud ükski tootja uurimises koostööd. |
| --- | --- |

(19)

Seega, uurimisaluse toote tootjad HRVs koostööd ei teinud, (7) olenemata sellest, kas nad seda toodet eksportisid või mitte. Komisjon teavitas tootjaid, millised on koostöö puudumise tagajärjed, kuid siiski ei teinud ükski tootja uurimises koostööd.

7

1.8.   Kontrollkäigud

Kontrollkäigud

| (20) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse. | Liidu tootjad:








  — | Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Traunstein, Saksamaa; |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

Liidu tootjad:

Liidu tootjad:

—

Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Traunstein, Saksamaa;

| — | Plansee SE, Reutte, Austria. |
| --- | --- |

—

Plansee SE, Reutte, Austria.

| | Hiina Rahvavabariigi eksportija








  — | Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd, Baoji, Shaanxi, HRV. |
| --- | --- | --- |

Hiina Rahvavabariigi eksportija

Hiina Rahvavabariigi eksportija

—

Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd, Baoji, Shaanxi, HRV.

1.9.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6a

Normaalväärtuse kindlaksmääramine vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6a

| (21) | Kuna uurimise algatamise ajal olid olemas piisavad tõendid, mis viitasid oluliste moonutuste olemasolule alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, leidis komisjon, et on asjakohane algatada uurimine alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel. |
| --- | --- |

(21)

Kuna uurimise algatamise ajal olid olemas piisavad tõendid, mis viitasid oluliste moonutuste olemasolule alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, leidis komisjon, et on asjakohane algatada uurimine alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel.

| (22) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamiseks vajalike andmete kogumiseks kutsus komisjon algatamisteates kõiki HRV teadaolevaid tootjaid üles esitama algatamisteate III lisas nõutud teabe uurimisaluse toote tootmiseks kasutatud sisendite kohta. Kaks Hiina tootjat esitasid sellise teabe. |
| --- | --- |

(22)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamiseks vajalike andmete kogumiseks kutsus komisjon algatamisteates kõiki HRV teadaolevaid tootjaid üles esitama algatamisteate III lisas nõutud teabe uurimisaluse toote tootmiseks kasutatud sisendite kohta. Kaks Hiina tootjat esitasid sellise teabe.

| (23) | Komisjon saatis küsimustiku ka HRV valitsusele, et hankida teavet, mida ta pidas vajalikuks, et uurida väidetavaid olulisi moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu on selgitatud põhjenduses 18. HRV valitsuselt vastust ei saadud. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon saatis küsimustiku ka HRV valitsusele, et hankida teavet, mida ta pidas vajalikuks, et uurida väidetavaid olulisi moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu on selgitatud põhjenduses 18. HRV valitsuselt vastust ei saadud.

| (24) | Algatamisteates kutsus komisjon ka kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad, esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta. Sellekohast teavet või täiendavaid tõendeid ei saadud ei HRV valitsuselt ega HRVs asuvatelt tootjatelt. |
| --- | --- |

(24)

Algatamisteates kutsus komisjon ka kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad, esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta. Sellekohast teavet või täiendavaid tõendeid ei saadud ei HRV valitsuselt ega HRVs asuvatelt tootjatelt.

Euroopa Liidu Teatajas

| (25) | Komisjon märkis algatamisteates ka seda, et olemasolevaid tõendeid arvesse võttes võib tal tekkida vajadus valida vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a sobiv võrdlusriik, et teha normaalväärtus kindlaks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon märkis algatamisteates ka seda, et olemasolevaid tõendeid arvesse võttes võib tal tekkida vajadus valida vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a sobiv võrdlusriik, et teha normaalväärtus kindlaks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal.

| (26) | 8. novembril 2018 tegi komisjon kättesaadavaks esimese toimikusse lisatud teatise (edaspidi „8. novembri 2018. aasta teatis“), küsides huvitatud isikute arvamust asjaomaste allikate kohta, mida komisjonil oli kavas kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. 8. novembri 2018. aasta teatises loetleti kõik tootmistegurid, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportivad tootjad kasutavad uurimisaluse toote tootmisel. Lisaks, võttes arvesse moonutamata hindade või võrdlusaluste valikut käsitlevaid kriteeriume, tegid komisjoni talitused selles etapis võimalike võrdlusriikidena kindlaks Brasiilia, Mehhiko, Venemaa ja Türgi. 8. novembri 2018. aasta teatises anti teada ka kavatsusest kasutada peamise tooraine kulude jaoks rahvusvahelisi võrdlusaluseid. |
| --- | --- |

(26)

8. novembril 2018 tegi komisjon kättesaadavaks esimese toimikusse lisatud teatise (edaspidi „8. novembri 2018. aasta teatis“), küsides huvitatud isikute arvamust asjaomaste allikate kohta, mida komisjonil oli kavas kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. 8. novembri 2018. aasta teatises loetleti kõik tootmistegurid, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportivad tootjad kasutavad uurimisaluse toote tootmisel. Lisaks, võttes arvesse moonutamata hindade või võrdlusaluste valikut käsitlevaid kriteeriume, tegid komisjoni talitused selles etapis võimalike võrdlusriikidena kindlaks Brasiilia, Mehhiko, Venemaa ja Türgi. 8. novembri 2018. aasta teatises anti teada ka kavatsusest kasutada peamise tooraine kulude jaoks rahvusvahelisi võrdlusaluseid.

| (27) | Kõigile huvitatud isikutele anti võimalus esitada selle kohta märkusi 10 päeva jooksul. Märkusi saadi kahelt liidu tootjalt. Liidu tootmisharu väitis eelkõige, et Türgi kulud on parem alus kui Mehhiko, Brasiilia või Venemaa omad. |
| --- | --- |

(27)

Kõigile huvitatud isikutele anti võimalus esitada selle kohta märkusi 10 päeva jooksul. Märkusi saadi kahelt liidu tootjalt. Liidu tootmisharu väitis eelkõige, et Türgi kulud on parem alus kui Mehhiko, Brasiilia või Venemaa omad.

| (28) | Komisjon käsitles kahelt liidu tootjalt saadud märkusi oma teises, 6. märtsi 2019. aasta teatises normaalväärtuse kindlaksmääramise allikate kohta (edaspidi „6. märtsi 2019. aasta teatis“). 6. märtsi 2019. aasta teatises esitati tol hetkel kättesaadava teabe põhjal kõige sobivamaks võrdlusriigiks Türgi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande kohaselt. 6. märtsi 2019. aasta teatises märgiti veel, et tööjõu- ja elektrikulude puhul kavatses komisjon kasutada Türgi statistikainstituudi avaldatud andmeid. Veel märgiti, et kättesaadava teabe põhjal näis, et peale HRV ja liidu mujal uurimisalust toodet ei toodetud. Seega märkis komisjon, et kavatseb kasutada kahe koostööd teinud liidu tootja avalikult kättesaadavaid andmeid tootmise üldkulude, müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kohta. Tooraine (ammooniumparavolframaadis sisalduv volframoksiid) netohinna leidmiseks kavatseti kasutada rahvusvahelist võrdlusalust Platts Metals Week, mida annab välja USA geoloogilise uuringu riikliku maavarade teabe keskus (National Minerals Information Center of the U.S. Geological Survey). |
| --- | --- |

(28)

Komisjon käsitles kahelt liidu tootjalt saadud märkusi oma teises, 6. märtsi 2019. aasta teatises normaalväärtuse kindlaksmääramise allikate kohta (edaspidi „6. märtsi 2019. aasta teatis“). 6. märtsi 2019. aasta teatises esitati tol hetkel kättesaadava teabe põhjal kõige sobivamaks võrdlusriigiks Türgi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande kohaselt. 6. märtsi 2019. aasta teatises märgiti veel, et tööjõu- ja elektrikulude puhul kavatses komisjon kasutada Türgi statistikainstituudi avaldatud andmeid. Veel märgiti, et kättesaadava teabe põhjal näis, et peale HRV ja liidu mujal uurimisalust toodet ei toodetud. Seega märkis komisjon, et kavatseb kasutada kahe koostööd teinud liidu tootja avalikult kättesaadavaid andmeid tootmise üldkulude, müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kohta. Tooraine (ammooniumparavolframaadis sisalduv volframoksiid) netohinna leidmiseks kavatseti kasutada rahvusvahelist võrdlusalust Platts Metals Week, mida annab välja USA geoloogilise uuringu riikliku maavarade teabe keskus (National Minerals Information Center of the U.S. Geological Survey).

| (29) | Kõigile huvitatud isikutele anti võimalus esitada selle kohta märkusi 10 päeva jooksul, kuid ühtegi märkust ei saadud. |
| --- | --- |

(29)

Kõigile huvitatud isikutele anti võimalus esitada selle kohta märkusi 10 päeva jooksul, kuid ühtegi märkust ei saadud.

1.9.1.   Järgnenud menetlus

Järgnenud menetlus

| (30) | 6. mail 2019 tegi komisjon teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses säilitada dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „lõplik avalikustamine“). Kõigile isikutele anti aega teha märkusi kõnealuse teatavakstegemise kohta ja taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. |
| --- | --- |

(30)

6. mail 2019 tegi komisjon teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses säilitada dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „lõplik avalikustamine“). Kõigile isikutele anti aega teha märkusi kõnealuse teatavakstegemise kohta ja taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures.

| (31) | Üks isik esitas märkusi, milles ta tõstis esile küsimusi, mida on käesolevas määruses juba põhjalikult selgitatud. Ühtegi ärakuulamistaotlust ei esitatud. |
| --- | --- |

(31)

Üks isik esitas märkusi, milles ta tõstis esile küsimusi, mida on käesolevas määruses juba põhjalikult selgitatud. Ühtegi ärakuulamistaotlust ei esitatud.

2.   UURIMISALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

UURIMISALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Uurimisalune toode

Uurimisalune toode

| (32) | Uurimisalune toode on sama, mis esialgses uurimises, st volframist keevituselektroodid, sh keevituselektroodide volframvardad ja -latid, mis sisaldavad vähemalt 94 % massist volframit, v.a üksnes aglomeerimisel saadud, ning mis on pikkuselt sobivaks lõigatud või lõikamata, mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 8101 99 10 ja ex 8515 90 80 (TARICi koodid 8101991010 ja 8515908010) alla (edaspidi „uurimisalune toode“). |
| --- | --- |

(32)

Uurimisalune toode on sama, mis esialgses uurimises, st volframist keevituselektroodid, sh keevituselektroodide volframvardad ja -latid, mis sisaldavad vähemalt 94 % massist volframit, v.a üksnes aglomeerimisel saadud, ning mis on pikkuselt sobivaks lõigatud või lõikamata, mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 8101 99 10 ja ex 8515 90 80 (TARICi koodid 8101991010 ja 8515908010) alla (edaspidi „uurimisalune toode“).

| (33) | Uurimisalust toodet kasutatakse keevitamisel ja sarnastes protsessides, sealhulgas varjestatud volframelektroodkaarkeevitusel inertgaasi keskkonnas (TIG-keevitus) ning plasmakaarkeevitusel ja -lõikusel. Neid protsesse kasutatakse paljudes tööstussektorites, näiteks ehituses, laevaehituses, autotööstuses, laevamehaanikas, keemiatööstuses, tuumatehnikas, lennunduses ning nafta- ja gaasijuhtmete puhul. Füüsiliste ja keemiliste omaduste ning erinevate tooteliikide asendatavuse põhjal kasutaja seisukohast vaadatuna käsitletakse kõiki volframelektroode käesolevas menetluses ühe tootena. |
| --- | --- |

(33)

Uurimisalust toodet kasutatakse keevitamisel ja sarnastes protsessides, sealhulgas varjestatud volframelektroodkaarkeevitusel inertgaasi keskkonnas (TIG-keevitus) ning plasmakaarkeevitusel ja -lõikusel. Neid protsesse kasutatakse paljudes tööstussektorites, näiteks ehituses, laevaehituses, autotööstuses, laevamehaanikas, keemiatööstuses, tuumatehnikas, lennunduses ning nafta- ja gaasijuhtmete puhul. Füüsiliste ja keemiliste omaduste ning erinevate tooteliikide asendatavuse põhjal kasutaja seisukohast vaadatuna käsitletakse kõiki volframelektroode käesolevas menetluses ühe tootena.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (34) | Ükski huvitatud isik samasuguse toote kohta märkusi ei esitanud. Seega, nagu leiti esialgses uurimises, kinnitas käesolev aegumise läbivaatamisega seotud uurimine, et tootel, mida toodetakse ja müüakse HRV siseturul, ning tootel, mida liidu tootjad toodavad ja müüvad liidus, on samad füüsikalised ja tehnilised omadused ning lõppkasutajad. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(34)

Ükski huvitatud isik samasuguse toote kohta märkusi ei esitanud. Seega, nagu leiti esialgses uurimises, kinnitas käesolev aegumise läbivaatamisega seotud uurimine, et tootel, mida toodetakse ja müüakse HRV siseturul, ning tootel, mida liidu tootjad toodavad ja müüvad liidus, on samad füüsikalised ja tehnilised omadused ning lõppkasutajad. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

3.1.   Esialgsed märkused HRV kohta

Esialgsed märkused HRV kohta

| (35) | Vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt HRVst pärit dumpingu jätkumine või kordumine. |
| --- | --- |

(35)

Vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt HRVst pärit dumpingu jätkumine või kordumine.

| (36) | Nagu on märgitud põhjendustes 18 ja 19, ei teinud ükski Hiina eksportija/tootja uurimise käigus koostööd. Hiina tootjad ei vastanud küsimustikule ega esitanud andmeid ekspordihindade ja -kulude, omamaiste hindade ja kulude, tootmisvõimsuse, tootmise, investeeringute jms kohta. Samuti ei esitanud Hiina valitsus ega Hiina tootjad märkusi toimikus sisalduvate tõendite kohta, sh aruande kohta. Seega toetus komisjon vastavalt alusmääruse artiklile 18 kättesaadavatele faktidele. |
| --- | --- |

(36)

Nagu on märgitud põhjendustes 18 ja 19, ei teinud ükski Hiina eksportija/tootja uurimise käigus koostööd. Hiina tootjad ei vastanud küsimustikule ega esitanud andmeid ekspordihindade ja -kulude, omamaiste hindade ja kulude, tootmisvõimsuse, tootmise, investeeringute jms kohta. Samuti ei esitanud Hiina valitsus ega Hiina tootjad märkusi toimikus sisalduvate tõendite kohta, sh aruande kohta. Seega toetus komisjon vastavalt alusmääruse artiklile 18 kättesaadavatele faktidele.

| (37) | Komisjon teatas Hiina ametiasutustele ja kahele Hiina tootjale, kes endast valimi moodustamiseks teada andsid, alusmääruse artikli 18 kohaldamisest ning andis neile võimaluse esitada märkusi. Ei saadud ühtegi märkust, mis võiks muuta alusmääruse artikli 18 kasutamist. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon teatas Hiina ametiasutustele ja kahele Hiina tootjale, kes endast valimi moodustamiseks teada andsid, alusmääruse artikli 18 kohaldamisest ning andis neile võimaluse esitada märkusi. Ei saadud ühtegi märkust, mis võiks muuta alusmääruse artikli 18 kasutamist.

| (38) | Seda arvesse võttes ja kooskõlas alusmääruse artikliga 18 põhinevad allpool esitatud järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta kättesaadavatel faktidel, eelkõige taotluses ja huvitatud isikute esitatud teabel, alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis olevatel statistilistel andmetel ja muudel allpool esitatud avalikel allikatel. |
| --- | --- |

(38)

Seda arvesse võttes ja kooskõlas alusmääruse artikliga 18 põhinevad allpool esitatud järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta kättesaadavatel faktidel, eelkõige taotluses ja huvitatud isikute esitatud teabel, alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis olevatel statistilistel andmetel ja muudel allpool esitatud avalikel allikatel.

3.2.   Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

| (39) | Alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis sisalduvate statistiliste andmete kohaselt imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil HRVst liitu 45 000–50 000 kg volframelektroode, mis moodustas 40–50 % liidu kogutarbimisest. Seetõttu leidis komisjon, et tegelik import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli tüüpiline, ning uuris seega, kas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus või mitte. |
| --- | --- |

(39)

Alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis sisalduvate statistiliste andmete kohaselt imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil HRVst liitu 45 000–50 000 kg volframelektroode, mis moodustas 40–50 % liidu kogutarbimisest. Seetõttu leidis komisjon, et tegelik import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli tüüpiline, ning uuris seega, kas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus või mitte.

3.3.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (40) | Alusmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt võetakse „normaalväärtuse aluseks [---] tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“. |
| --- | --- |

(40)

Alusmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt võetakse „normaalväärtuse aluseks [---] tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“.

normaalväärtuse aluseks [---] tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad

| (41) | Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud, et „[k]ui [...] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Nagu on allpool täpsemalt selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ja Hiina valitsuse ja eksportivate tootjate koostööst keeldumist arvesse võttes oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane. |
| --- | --- |

(41)

Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud, et „[k]ui [...] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Nagu on allpool täpsemalt selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ja Hiina valitsuse ja eksportivate tootjate koostööst keeldumist arvesse võttes oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane.

[k]ui [...] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal

hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat

3.3.1.   Oluliste moonutuste esinemine

Oluliste moonutuste esinemine

3.3.1.1.   Sissejuhatus

| (42) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaselt: „Olulised moonutused on moonutused, mis esinevad siis, kui teatatud hinnad või kulud, sealhulgas tooraine- ja energiakulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude abil, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine. Oluliste moonutuste olemasolu hindamisel võetakse muu hulgas arvesse ühe või mitme järgmise asjaolu võimalikku mõju:







  — | asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all; |
| --- | --- | --- |

(42)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaselt: „Olulised moonutused on moonutused, mis esinevad siis, kui teatatud hinnad või kulud, sealhulgas tooraine- ja energiakulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude abil, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine. Oluliste moonutuste olemasolu hindamisel võetakse muu hulgas arvesse ühe või mitme järgmise asjaolu võimalikku mõju:

Olulised moonutused on moonutused, mis esinevad siis, kui teatatud hinnad või kulud, sealhulgas tooraine- ja energiakulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude abil, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine. Oluliste moonutuste olemasolu hindamisel võetakse muu hulgas arvesse ühe või mitme järgmise asjaolu võimalikku mõju:

—

asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all;

asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all;

| — | riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid; |
| --- | --- |

—

riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid;

riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid;

| — | avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil; |
| --- | --- |

—

avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil;

avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil;

| — | pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav; |
| --- | --- |

—

pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav;

pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav;

| — | moonutatakse palgakulusid; |
| --- | --- |

—

moonutatakse palgakulusid;

moonutatakse palgakulusid;

| — | rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult.
  “ |
| --- | --- |

—

rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult.
  “

rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult.

| (43) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaselt võetakse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses oluliste moonutuste olemasolu hindamisel muu hulgas arvesse punktis b sõnastatud mitteammendavat loetelu. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaselt võetakse oluliste moonutuste olemasolu hindamisel arvesse ühe või mitme loetletud asjaolu võimalikku mõju vaatlusaluse toote hindadele ja kuludele eksportivas riigis. Kuna kõnealune loetelu ei ole kumulatiivne, ei tule oluliste moonutuste kindlakstegemisel arvesse võtta kõiki asjaolusid. Pealegi võib loetelus esinevate eri asjaolude hindamisel kasutada samasid fakte. Järeldused oluliste moonutuste kohta artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses tuleb siiski teha kõigi olemasolevate tõendite alusel. Moonutuste olemasolu üldisel hindamisel võib arvesse võtta ka eksportiva riigi üldist olukorda, eelkõige juhul, kui eksportiva riigi majandus- ja halduskorralduse olulised elemendid annavad valitsusele sisulised volitused sekkuda turujõudude toimimisse ning mis seega osutab asjaolule, et hinnad ja kulud ei ole kujunenud tänu vabaturujõududele. |
| --- | --- |

(43)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaselt võetakse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses oluliste moonutuste olemasolu hindamisel muu hulgas arvesse punktis b sõnastatud mitteammendavat loetelu. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaselt võetakse oluliste moonutuste olemasolu hindamisel arvesse ühe või mitme loetletud asjaolu võimalikku mõju vaatlusaluse toote hindadele ja kuludele eksportivas riigis. Kuna kõnealune loetelu ei ole kumulatiivne, ei tule oluliste moonutuste kindlakstegemisel arvesse võtta kõiki asjaolusid. Pealegi võib loetelus esinevate eri asjaolude hindamisel kasutada samasid fakte. Järeldused oluliste moonutuste kohta artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses tuleb siiski teha kõigi olemasolevate tõendite alusel. Moonutuste olemasolu üldisel hindamisel võib arvesse võtta ka eksportiva riigi üldist olukorda, eelkõige juhul, kui eksportiva riigi majandus- ja halduskorralduse olulised elemendid annavad valitsusele sisulised volitused sekkuda turujõudude toimimisse ning mis seega osutab asjaolule, et hinnad ja kulud ei ole kujunenud tänu vabaturujõududele.

| (44) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis c on sätestatud: „Kui komisjon on täheldanud faktidel põhinevaid märke punktis b osutatud võimalike oluliste moonutuste kohta teatavas riigis või selle riigi teatavas sektoris ning kui see on käesoleva määruse tulemuslikuks kohaldamiseks vajalik, koostab komisjon ja teeb üldsusele kättesaadavaks aruande, milles kirjeldatakse punktis b osutatud turuolukorda selles riigis või sektoris, ning ajakohastab seda aruannet korrapäraselt.“ |
| --- | --- |

(44)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis c on sätestatud: „Kui komisjon on täheldanud faktidel põhinevaid märke punktis b osutatud võimalike oluliste moonutuste kohta teatavas riigis või selle riigi teatavas sektoris ning kui see on käesoleva määruse tulemuslikuks kohaldamiseks vajalik, koostab komisjon ja teeb üldsusele kättesaadavaks aruande, milles kirjeldatakse punktis b osutatud turuolukorda selles riigis või sektoris, ning ajakohastab seda aruannet korrapäraselt.“

Kui komisjon on täheldanud faktidel põhinevaid märke punktis b osutatud võimalike oluliste moonutuste kohta teatavas riigis või selle riigi teatavas sektoris ning kui see on käesoleva määruse tulemuslikuks kohaldamiseks vajalik, koostab komisjon ja teeb üldsusele kättesaadavaks aruande, milles kirjeldatakse punktis b osutatud turuolukorda selles riigis või sektoris, ning ajakohastab seda aruannet korrapäraselt

| (45) | Huvitatud isikutel paluti uurimise algatamise ajal uurimistoimikus sisaldunud tõendid ümber lükata, esitada nende kohta märkusi või neid täiendada. Selles suhtes toetub komisjon aruandele, (8) mis kinnitab valitsuse jõulist sekkumist majandusse paljudel tasanditel, sealhulgas konkreetseid moonutusi seoses tootmise põhiteguritega (nt maa, energia, kapital, toorained ja tööjõud) ning konkreetsetes sektorites (nt terase- ja keemiatööstus). Aruanne lisati uurimistoimikule uurimise algatamise etapis. Taotlus sisaldas ka aruannet täiendavaid asjakohaseid tõendeid. |
| --- | --- |

(45)

Huvitatud isikutel paluti uurimise algatamise ajal uurimistoimikus sisaldunud tõendid ümber lükata, esitada nende kohta märkusi või neid täiendada. Selles suhtes toetub komisjon aruandele, (8) mis kinnitab valitsuse jõulist sekkumist majandusse paljudel tasanditel, sealhulgas konkreetseid moonutusi seoses tootmise põhiteguritega (nt maa, energia, kapital, toorained ja tööjõud) ning konkreetsetes sektorites (nt terase- ja keemiatööstus). Aruanne lisati uurimistoimikule uurimise algatamise etapis. Taotlus sisaldas ka aruannet täiendavaid asjakohaseid tõendeid.

8

| (46) | Taotluses viitab taotluse esitaja järgmistele volframitööstuses esinevatele moonutustele, mis on loetletud aruandes:






  — | HRV valitsuse meetmed võimsuse piiramiseks ja tootmisahela järgmise etapi toodete toetamiseks: kaevandamis- ja ekspordilitsentside, tootmiskvootide arvu piiramine ning kaevandamise ja töötlemise täiendavad piirangud; |
| --- | --- | --- |

(46)

Taotluses viitab taotluse esitaja järgmistele volframitööstuses esinevatele moonutustele, mis on loetletud aruandes:

—

HRV valitsuse meetmed võimsuse piiramiseks ja tootmisahela järgmise etapi toodete toetamiseks: kaevandamis- ja ekspordilitsentside, tootmiskvootide arvu piiramine ning kaevandamise ja töötlemise täiendavad piirangud;

| — | plaanid volframi kontsentraatide toodangu vähendamiseks, millest 2016. aastal teatasid kaheksa Hiina suurt tootjat Hiina volframitööstuse ühenduse taotluse alusel; |
| --- | --- |

—

plaanid volframi kontsentraatide toodangu vähendamiseks, millest 2016. aastal teatasid kaheksa Hiina suurt tootjat Hiina volframitööstuse ühenduse taotluse alusel;

| — | volfram kuulub maavarade 13. viisaastakuplaani ja see on laialdaselt reguleeritud; |
| --- | --- |

—

volfram kuulub maavarade 13. viisaastakuplaani ja see on laialdaselt reguleeritud;

| — | volframi suhtes kohaldatakse ekspordilitsentsinõudeid, millega antakse vaid teatavatele riiklikele kaubandusettevõtetele luba volframiga kaubelda; |
| --- | --- |

—

volframi suhtes kohaldatakse ekspordilitsentsinõudeid, millega antakse vaid teatavatele riiklikele kaubandusettevõtetele luba volframiga kaubelda;

| — | ekspordikvoodid ning |
| --- | --- |

—

ekspordikvoodid ning

| — | laovarude kogumine. |
| --- | --- |

—

laovarude kogumine.

| (47) | Komisjon uuris, kas oli asjakohane kasutada HRV omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinesid olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon uuris seda toimikus olevate tõendite, sealhulgas aruandes sisalduvate tõendite alusel, mille aluseks on avalikult kättesaadavad allikad, eelkõige Hiina õigusaktid, avaldatud ametlikud Hiina poliitikadokumendid, rahvusvaheliste organisatsioonide avaldatud aruanded ning teadlaste tehtud uuringud/artiklid, mis on aruandes eraldi välja toodud. Selles analüüsis uuriti valitsuse olulist sekkumist majandusse üldiselt ning ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas seoses uurimisaluse tootega. |
| --- | --- |

(47)

Komisjon uuris, kas oli asjakohane kasutada HRV omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinesid olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon uuris seda toimikus olevate tõendite, sealhulgas aruandes sisalduvate tõendite alusel, mille aluseks on avalikult kättesaadavad allikad, eelkõige Hiina õigusaktid, avaldatud ametlikud Hiina poliitikadokumendid, rahvusvaheliste organisatsioonide avaldatud aruanded ning teadlaste tehtud uuringud/artiklid, mis on aruandes eraldi välja toodud. Selles analüüsis uuriti valitsuse olulist sekkumist majandusse üldiselt ning ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas seoses uurimisaluse tootega.

| (48) | Nagu põhjendustes 18 ja 19 on selgitatud, ei esitanud ei HRV valitsus ega Hiina tootjad märkusi ega tõendeid, mis toetaksid toimikus, sealhulgas aruandes esitatud tõendeid ning taotluse esitajate esitatud täiendavaid tõendeid oluliste moonutuste olemasolu ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesolevas juhtumis või lükkaksid need ümber. |
| --- | --- |

(48)

Nagu põhjendustes 18 ja 19 on selgitatud, ei esitanud ei HRV valitsus ega Hiina tootjad märkusi ega tõendeid, mis toetaksid toimikus, sealhulgas aruandes esitatud tõendeid ning taotluse esitajate esitatud täiendavaid tõendeid oluliste moonutuste olemasolu ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesolevas juhtumis või lükkaksid need ümber.

3.3.1.2.   HRV omamaiseid hindu ja kulusid mõjutavad olulised moonutused: üldine majanduslik olukord

| (49) | Hiina majandussüsteemi alus on nn sotsialistliku turumajanduse põhimõte. See kontseptsioon on sätestatud Hiina põhiseaduses ning sellel põhineb HRV majanduse juhtimine. Selle keskne põhimõte on, et „tootmisvahendid on sotsialistlik avalik omand, st need kuuluvad kogu rahvale ja töörahva ühisomandisse“. Riigi omanduses olev majandus on „rahvamajanduse juhtiv jõud“ ning riigil on volitus „tagada majanduse tugevdamine ja kasv“ (9). Seetõttu Hiina majanduse üldine ülesehitus mitte ainult ei võimalda valitsusel oluliselt majandusse sekkuda, vaid talle on antud ka sõnaselge volitus seda teha. Riigi omandi ülimuslikkus eraomandi suhtes on kogu õigussüsteemi läbiv põhimõte ning seda rõhutatakse üldpõhimõttena kõikides kesksetes õigusaktides. Parim näide on Hiina asjaõigus: selles viidatakse sotsialismi esimesele etapile ning tehakse riigile ülesandeks toetada põhilist majandussüsteemi, milles on peamine roll riigi omandil. Teised omandivormid on lubatud, st seadus lubab neid arendada kõrvuti riigi omandiga (10). |
| --- | --- |

(49)

Hiina majandussüsteemi alus on nn sotsialistliku turumajanduse põhimõte. See kontseptsioon on sätestatud Hiina põhiseaduses ning sellel põhineb HRV majanduse juhtimine. Selle keskne põhimõte on, et „tootmisvahendid on sotsialistlik avalik omand, st need kuuluvad kogu rahvale ja töörahva ühisomandisse“. Riigi omanduses olev majandus on „rahvamajanduse juhtiv jõud“ ning riigil on volitus „tagada majanduse tugevdamine ja kasv“ (9). Seetõttu Hiina majanduse üldine ülesehitus mitte ainult ei võimalda valitsusel oluliselt majandusse sekkuda, vaid talle on antud ka sõnaselge volitus seda teha. Riigi omandi ülimuslikkus eraomandi suhtes on kogu õigussüsteemi läbiv põhimõte ning seda rõhutatakse üldpõhimõttena kõikides kesksetes õigusaktides. Parim näide on Hiina asjaõigus: selles viidatakse sotsialismi esimesele etapile ning tehakse riigile ülesandeks toetada põhilist majandussüsteemi, milles on peamine roll riigi omandil. Teised omandivormid on lubatud, st seadus lubab neid arendada kõrvuti riigi omandiga (10).

9

10

| (50) | Peale selle arendatakse sotsialistlikku turumajandust Hiina õiguse kohaselt Hiina Kommunistliku Partei (HKP) juhtimisel. Hiina riigi ja HKP struktuurid on kõikidel tasanditel (õiguslikul, institutsionaalsel ja isiklikul) omavahel põimunud, moodustades superstruktuuri, milles HKP ja riigi rollid on teineteisest eristamatud. Pärast Hiina põhiseaduse muutmist 2018. aasta märtsis tugevnes HKP juhtiv roll veelgi, mida kinnitas põhiseaduse artikli 1 sõnastus. Selle sätte esimese lause järele: „Sotsialistlik riigikord on Hiina Rahvavabariigi aluseks“ järele on lisatud teine lause: „Hiinale omase sotsialismi eripära on Hiina Kommunistliku Partei juhtiv roll.“ (11). See näitab, et HKP kontrollib HRV majandust. Selline kontroll on Hiina süsteemile omane ning ulatub kaugemale tavapärasest olukorrast teistes riikides, kus valitsusel on ulatuslik makromajanduslik kontroll vabaturujõudude toimimise piires. |
| --- | --- |

(50)

Peale selle arendatakse sotsialistlikku turumajandust Hiina õiguse kohaselt Hiina Kommunistliku Partei (HKP) juhtimisel. Hiina riigi ja HKP struktuurid on kõikidel tasanditel (õiguslikul, institutsionaalsel ja isiklikul) omavahel põimunud, moodustades superstruktuuri, milles HKP ja riigi rollid on teineteisest eristamatud. Pärast Hiina põhiseaduse muutmist 2018. aasta märtsis tugevnes HKP juhtiv roll veelgi, mida kinnitas põhiseaduse artikli 1 sõnastus. Selle sätte esimese lause järele: „Sotsialistlik riigikord on Hiina Rahvavabariigi aluseks“ järele on lisatud teine lause: „Hiinale omase sotsialismi eripära on Hiina Kommunistliku Partei juhtiv roll.“ (11). See näitab, et HKP kontrollib HRV majandust. Selline kontroll on Hiina süsteemile omane ning ulatub kaugemale tavapärasest olukorrast teistes riikides, kus valitsusel on ulatuslik makromajanduslik kontroll vabaturujõudude toimimise piires.

11

| (51) | Hiina riik rakendab sekkuvat majanduspoliitikat oma eesmärkide täitmiseks, mis langevad kokku HKP poliitiliste eesmärkidega, mitte ei kajasta vabaturul valdavaid majandustingimusi (12). Hiina võimud kasutavad majandusse sekkumiseks väga mitmesuguseid vahendeid, sealhulgas tööstuse planeerimise süsteem, finantssüsteem ning samuti reguleeriva keskkonna tasand. |
| --- | --- |

(51)

Hiina riik rakendab sekkuvat majanduspoliitikat oma eesmärkide täitmiseks, mis langevad kokku HKP poliitiliste eesmärkidega, mitte ei kajasta vabaturul valdavaid majandustingimusi (12). Hiina võimud kasutavad majandusse sekkumiseks väga mitmesuguseid vahendeid, sealhulgas tööstuse planeerimise süsteem, finantssüsteem ning samuti reguleeriva keskkonna tasand.

12

| (52) | Esiteks reguleerib üldise halduskontrolli tasandil Hiina majanduse juhtimist keerukas tööstuse planeerimise süsteem, mis mõjutab kogu riigi majandustegevust. Nende plaanide kogum hõlmab valdkondade ning valdkonnaülese poliitika ulatuslikku ja keerukat raamistikku ning neid rakendatakse kõigil valitsustasanditel. Provintsi tasandi plaanid on üksikasjalikumad, samas kui riiklike plaanidega seatakse laiemad eesmärgid. Plaanides täpsustatakse ka vahendeid asjaomaste tootmisharude või sektorite toetamiseks ning ajavahemikke, mille jooksul eesmärgid tuleb saavutada. Mõned plaanid sisaldavad konkreetseid toodangueesmärke. Neis plaanides tuuakse kooskõlas valitsuse (positiivsete või negatiivsete) prioriteetidena eraldi välja üksikud tööstussektorid ja/või projektid ja seatakse neile konkreetsed arengueesmärgid (tööstuse moderniseerimine, rahvusvaheline laienemine jne). Nii era- kui ka riigi omandis olevad ettevõtjad peavad oma äritegevust tõhusalt kohandama planeerimissüsteemiga loodud tegelike oludega. Plaanide siduv olemus ja asjaolu, et asjaomased Hiina ametiasutused kõigil valitsustasanditel järgivad plaanisüsteemi ning kasutavad vastavalt neile antud volitusi, paneb ettevõtjaid järgima kavades sätestatud prioriteete (vt ka punkt 3.3.1.5 allpool) (13). |
| --- | --- |

(52)

Esiteks reguleerib üldise halduskontrolli tasandil Hiina majanduse juhtimist keerukas tööstuse planeerimise süsteem, mis mõjutab kogu riigi majandustegevust. Nende plaanide kogum hõlmab valdkondade ning valdkonnaülese poliitika ulatuslikku ja keerukat raamistikku ning neid rakendatakse kõigil valitsustasanditel. Provintsi tasandi plaanid on üksikasjalikumad, samas kui riiklike plaanidega seatakse laiemad eesmärgid. Plaanides täpsustatakse ka vahendeid asjaomaste tootmisharude või sektorite toetamiseks ning ajavahemikke, mille jooksul eesmärgid tuleb saavutada. Mõned plaanid sisaldavad konkreetseid toodangueesmärke. Neis plaanides tuuakse kooskõlas valitsuse (positiivsete või negatiivsete) prioriteetidena eraldi välja üksikud tööstussektorid ja/või projektid ja seatakse neile konkreetsed arengueesmärgid (tööstuse moderniseerimine, rahvusvaheline laienemine jne). Nii era- kui ka riigi omandis olevad ettevõtjad peavad oma äritegevust tõhusalt kohandama planeerimissüsteemiga loodud tegelike oludega. Plaanide siduv olemus ja asjaolu, et asjaomased Hiina ametiasutused kõigil valitsustasanditel järgivad plaanisüsteemi ning kasutavad vastavalt neile antud volitusi, paneb ettevõtjaid järgima kavades sätestatud prioriteete (vt ka punkt 3.3.1.5 allpool) (13).

13

| (53) | Teiseks, rahaliste vahendite eraldamise tasandil domineerivad Hiina finantssüsteemis riigi omandis olevad kommertspangad. Laenupoliitika väljatöötamisel ja elluviimisel peavad need pangad järgima riigi tööstuspoliitika eesmärke, selle asemel et hinnata eelkõige asjaomase projekti majanduslikku kasu (vt ka punkt 3.3.1.8) (14). Sama kehtib ka Hiina finantssüsteemi muude osade puhul, näiteks aktsiaturud, võlakirjaturud, erakapitaliturud jne. Kuigi need ei ole nii tähtsad kui pangandussektor, on need finantssektori osad institutsionaalselt ja tegevuse seisukohast üles ehitatud nii, et nende eesmärk ei ole saavutada finantsturgude võimalikult tõhus toimimine, vaid tagada kontroll ning võimaldada riigi ja HKP sekkumist (15). |
| --- | --- |

(53)

Teiseks, rahaliste vahendite eraldamise tasandil domineerivad Hiina finantssüsteemis riigi omandis olevad kommertspangad. Laenupoliitika väljatöötamisel ja elluviimisel peavad need pangad järgima riigi tööstuspoliitika eesmärke, selle asemel et hinnata eelkõige asjaomase projekti majanduslikku kasu (vt ka punkt 3.3.1.8) (14). Sama kehtib ka Hiina finantssüsteemi muude osade puhul, näiteks aktsiaturud, võlakirjaturud, erakapitaliturud jne. Kuigi need ei ole nii tähtsad kui pangandussektor, on need finantssektori osad institutsionaalselt ja tegevuse seisukohast üles ehitatud nii, et nende eesmärk ei ole saavutada finantsturgude võimalikult tõhus toimimine, vaid tagada kontroll ning võimaldada riigi ja HKP sekkumist (15).

14

15

| (54) | Kolmandaks, reguleeriva keskkonna tasandil sekkub riik majandusse mitmel viisil. Näiteks kasutatakse riigihanke-eeskirju sageli poliitilistel eesmärkidel, mitte majanduse tõhustamiseks, õõnestades sellega turupõhiseid põhimõtteid asjaomases valdkonnas. Kohaldatavates õigusaktides on konkreetselt sätestatud, et riigihankeid korraldatakse selleks, et aidata kaasa riigi poliitiliste eesmärkide saavutamisele. Samas ei ole nende eesmärkide laadi kindlaks määratud, mistõttu otsuseid tegevatel organitel on ulatuslik kaalutlusõigus (16). Ka investeeringute valdkonnas on Hiina valitsusel märkimisväärne kontroll ja mõju nii riiklike kui ka erainvesteeringute sihtotstarbe ja ulatuse üle. Ametiasutused kasutavad investeeringute sõelumist ning investeeringutega seotud mitmesuguseid stiimuleid, piiranguid ja keelde olulise vahendina tööstuspoliitika eesmärkide saavutamiseks, näiteks riigi kontrolli säilitamiseks põhisektorite üle või omamaise tööstuse toetamiseks (17). |
| --- | --- |

(54)

Kolmandaks, reguleeriva keskkonna tasandil sekkub riik majandusse mitmel viisil. Näiteks kasutatakse riigihanke-eeskirju sageli poliitilistel eesmärkidel, mitte majanduse tõhustamiseks, õõnestades sellega turupõhiseid põhimõtteid asjaomases valdkonnas. Kohaldatavates õigusaktides on konkreetselt sätestatud, et riigihankeid korraldatakse selleks, et aidata kaasa riigi poliitiliste eesmärkide saavutamisele. Samas ei ole nende eesmärkide laadi kindlaks määratud, mistõttu otsuseid tegevatel organitel on ulatuslik kaalutlusõigus (16). Ka investeeringute valdkonnas on Hiina valitsusel märkimisväärne kontroll ja mõju nii riiklike kui ka erainvesteeringute sihtotstarbe ja ulatuse üle. Ametiasutused kasutavad investeeringute sõelumist ning investeeringutega seotud mitmesuguseid stiimuleid, piiranguid ja keelde olulise vahendina tööstuspoliitika eesmärkide saavutamiseks, näiteks riigi kontrolli säilitamiseks põhisektorite üle või omamaise tööstuse toetamiseks (17).

16

17

| (55) | Kokkuvõtlikult põhineb Hiina majandusmudel teatavatel põhilistel aksioomidel, mis näevad ette mitmekujulise riigipoolse sekkumise ja soodustavad seda. Selline oluline valitsusepoolne sekkumine on vastuolus turujõudude vaba toimimisega ning moonutab vahendite tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (18). |
| --- | --- |

(55)

Kokkuvõtlikult põhineb Hiina majandusmudel teatavatel põhilistel aksioomidel, mis näevad ette mitmekujulise riigipoolse sekkumise ja soodustavad seda. Selline oluline valitsusepoolne sekkumine on vastuolus turujõudude vaba toimimisega ning moonutab vahendite tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (18).

18

3.3.1.3.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande kohased olulised moonutused: asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all

| (56) | HRVs moodustavad riigi omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all olevad ettevõtted olulise osa majandusest. |
| --- | --- |

(56)

HRVs moodustavad riigi omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all olevad ettevõtted olulise osa majandusest.

| (57) | Mis puutub riigi omandisse, siis HRV valitsus omab jätkuvalt olulist osa volframisektorist. Paljud peamised volframi kaevandusettevõtted on riigi omandis ning volframi kaevandamislubasid antakse enamasti riigile kuuluvatele ettevõtetele (19). |
| --- | --- |

(57)

Mis puutub riigi omandisse, siis HRV valitsus omab jätkuvalt olulist osa volframisektorist. Paljud peamised volframi kaevandusettevõtted on riigi omandis ning volframi kaevandamislubasid antakse enamasti riigile kuuluvatele ettevõtetele (19).

19

| (58) | Riigi poolsest kontrollist rääkides tuleb tõdeda, et valitsus ja HKP haldavad struktuure, mis tagavad nende jätkuva mõju riigi osalusega ettevõtete üle. Riik (ja mitmest küljest ka HKP) mitte ainult ei sõnasta üldist majanduspoliitikat ega teosta aktiivselt järelevalvet selle rakendamise üle üksikutes ettevõtetes, vaid teostab ka oma õigust osaleda nende tegevuse üle otsustamises. Asjaolud, mis osutavad valitsuse kontrollile volframitööstuse ettevõtetes on kaevandusload, investeeringute piiramine ja ekspordipiirangud (20). Lisaks on värviliste metallide tööstuse 13. viisaastakuplaanis (21) sätestatud üksikasjalikud eesmärgid ja kvoodid. |
| --- | --- |

(58)

Riigi poolsest kontrollist rääkides tuleb tõdeda, et valitsus ja HKP haldavad struktuure, mis tagavad nende jätkuva mõju riigi osalusega ettevõtete üle. Riik (ja mitmest küljest ka HKP) mitte ainult ei sõnasta üldist majanduspoliitikat ega teosta aktiivselt järelevalvet selle rakendamise üle üksikutes ettevõtetes, vaid teostab ka oma õigust osaleda nende tegevuse üle otsustamises. Asjaolud, mis osutavad valitsuse kontrollile volframitööstuse ettevõtetes on kaevandusload, investeeringute piiramine ja ekspordipiirangud (20). Lisaks on värviliste metallide tööstuse 13. viisaastakuplaanis (21) sätestatud üksikasjalikud eesmärgid ja kvoodid.

20

21

| (59) | Kõnelause sektori poliitilist järelevalvet ja juhtimist riigi poolt on käsitletud allpool punktides 3.3.1.4 ja 3.3.1.5. Kuna valitsuse kontrolli ja sekkumise tase volframisektoris on suur, nagu on kirjeldatud allpool, siis ei saa isegi eraomanduses olevad volframitootjaid tegutseda turutingimustel. |
| --- | --- |

(59)

Kõnelause sektori poliitilist järelevalvet ja juhtimist riigi poolt on käsitletud allpool punktides 3.3.1.4 ja 3.3.1.5. Kuna valitsuse kontrolli ja sekkumise tase volframisektoris on suur, nagu on kirjeldatud allpool, siis ei saa isegi eraomanduses olevad volframitootjaid tegutseda turutingimustel.

| (60) | Eeltoodu põhjal järeldas komisjon, et HRV volframelektroodide turgu teenindasid olulisel määral ettevõtjad, keda kontrollib või kelle üle teostab poliitilist järelevalvet Hiina valitsus. |
| --- | --- |

(60)

Eeltoodu põhjal järeldas komisjon, et HRV volframelektroodide turgu teenindasid olulisel määral ettevõtjad, keda kontrollib või kelle üle teostab poliitilist järelevalvet Hiina valitsus.

3.3.1.4.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande kohased olulised moonutused: riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid

| (61) | Hiina riigil on võimalik sekkuda hindade ja kulude kujundamisse ettevõtetes tegutsevate riigi esindajate kaudu. Kuigi Hiina õigusaktides ette nähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigile kuuluvate ettevõtete juhtivtöötajaid võib käsitada vastava omandiõigusena, (22) on nii riigi- kui ka eraettevõtetes tegutsevad HKP rakukesed veel üheks kanaliks, mille kaudu riik saab mõjutada ärialaseid otsuseid. HRV äriühingute seaduse kohaselt tuleb igas äriühingus luua Hiina Kommunistliku Partei rakk (millesse kuulub vähemalt kolm partei liiget, nagu on sätestatud Hiina Kommunistliku Partei põhikirjas (23)) ning äriühing peab tagama parteiraku tegevuseks vajalikud tingimused. Tundub, et minevikus seda nõuet alati ei järgitud või selle täitmist rangelt ei tagatud. Hiljemalt alates 2016. aastast on HKP poliitiliste põhimõtete kohaselt tugevdanud kontrolli riigile kuuluvate ettevõtete ärialaste otsuste üle. Samuti on teateid selle kohta, et HKP avaldab eraettevõtetele survet, nõudes „patriotismi“ esikohale seadmist ja parteidistsipliini järgimist (24). 2017. aastal teatati, et umbes 1,86 miljonist eraettevõttest oli 70 % olemas parteirakud ning HKP organisatsioonid avaldasid üha suuremat survet, et saada lõplik sõnaõigus nende äriühingute äriotsustes (25). Neid eeskirju kohaldatakse kõikjal Hiina majanduses, sealhulgas ka volframisektoris. Seega on kindlaks tehtud, et neid eeskirju kohaldatakse ka volframelektroodide tootjate ja neile sisendite tarnijate suhtes. |
| --- | --- |

(61)

Hiina riigil on võimalik sekkuda hindade ja kulude kujundamisse ettevõtetes tegutsevate riigi esindajate kaudu. Kuigi Hiina õigusaktides ette nähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigile kuuluvate ettevõtete juhtivtöötajaid võib käsitada vastava omandiõigusena, (22) on nii riigi- kui ka eraettevõtetes tegutsevad HKP rakukesed veel üheks kanaliks, mille kaudu riik saab mõjutada ärialaseid otsuseid. HRV äriühingute seaduse kohaselt tuleb igas äriühingus luua Hiina Kommunistliku Partei rakk (millesse kuulub vähemalt kolm partei liiget, nagu on sätestatud Hiina Kommunistliku Partei põhikirjas (23)) ning äriühing peab tagama parteiraku tegevuseks vajalikud tingimused. Tundub, et minevikus seda nõuet alati ei järgitud või selle täitmist rangelt ei tagatud. Hiljemalt alates 2016. aastast on HKP poliitiliste põhimõtete kohaselt tugevdanud kontrolli riigile kuuluvate ettevõtete ärialaste otsuste üle. Samuti on teateid selle kohta, et HKP avaldab eraettevõtetele survet, nõudes „patriotismi“ esikohale seadmist ja parteidistsipliini järgimist (24). 2017. aastal teatati, et umbes 1,86 miljonist eraettevõttest oli 70 % olemas parteirakud ning HKP organisatsioonid avaldasid üha suuremat survet, et saada lõplik sõnaõigus nende äriühingute äriotsustes (25). Neid eeskirju kohaldatakse kõikjal Hiina majanduses, sealhulgas ka volframisektoris. Seega on kindlaks tehtud, et neid eeskirju kohaldatakse ka volframelektroodide tootjate ja neile sisendite tarnijate suhtes.

22

23

24

25

| (62) | Konkreetselt on volframi sektoris (sealhulgas uurimisaluse toote puhul) tegutsevate ettevõtete ja riigi, eelkõige HKP otsuste tegemine tihedalt seotud. Volframitootjad on koondunud Hiina volframitööstuse ühendusse, mis on osa Hiina värviliste metallide tööstuse liidust. Viimane järgib selgelt valitsuse poliitikat, innustades töötajaid ja liikmeid muu hulgas edastama ja rakendama Lianghui'd ehk kahe istungi vaimu (26). Hiina volframitööstuse ühendus rakendab valitsuse poliitikat, mille tagajärjeks on kulude ja hindade moonutused Hiina turul. 2016. aastal teatasid kaheksa suurt HRV tootjat kavatsusest vähendada volframi kontsentraatide toodangut Hiina volframitööstuse ühendus palus oma liikmetel vähendada tootmist ja Hiina riigi varude büroo korraldas hankeid volframi kontsentraatide ostmiseks. Kuna Hiina toodab üle 80 % maailma volframitoodangust, on sellisel tegevusel mõju nii volframihinnale nii Hiinas kui ka kogu maailmas. Teiseks on enamik volframi kaevanduskvoote jagatud kuue suure riigi osalusega ettevõtte vahel: China Minmetals, Aluminium Corporation of China, China Northern Rare Earth Group High-Tech, Xiamen Tungsten, China Southern Rare Earth Group, Guangdong Rare Earth Industry Group (27). Seega toimub riigi osalus Hiina volframitööstuses otseselt riigiosalusega ettevõtete kaudu, kuid ka Hiina volframitööstuse ühenduse kaudu. |
| --- | --- |

(62)

Konkreetselt on volframi sektoris (sealhulgas uurimisaluse toote puhul) tegutsevate ettevõtete ja riigi, eelkõige HKP otsuste tegemine tihedalt seotud. Volframitootjad on koondunud Hiina volframitööstuse ühendusse, mis on osa Hiina värviliste metallide tööstuse liidust. Viimane järgib selgelt valitsuse poliitikat, innustades töötajaid ja liikmeid muu hulgas edastama ja rakendama Lianghui'd ehk kahe istungi vaimu (26). Hiina volframitööstuse ühendus rakendab valitsuse poliitikat, mille tagajärjeks on kulude ja hindade moonutused Hiina turul. 2016. aastal teatasid kaheksa suurt HRV tootjat kavatsusest vähendada volframi kontsentraatide toodangut Hiina volframitööstuse ühendus palus oma liikmetel vähendada tootmist ja Hiina riigi varude büroo korraldas hankeid volframi kontsentraatide ostmiseks. Kuna Hiina toodab üle 80 % maailma volframitoodangust, on sellisel tegevusel mõju nii volframihinnale nii Hiinas kui ka kogu maailmas. Teiseks on enamik volframi kaevanduskvoote jagatud kuue suure riigi osalusega ettevõtte vahel: China Minmetals, Aluminium Corporation of China, China Northern Rare Earth Group High-Tech, Xiamen Tungsten, China Southern Rare Earth Group, Guangdong Rare Earth Industry Group (27). Seega toimub riigi osalus Hiina volframitööstuses otseselt riigiosalusega ettevõtete kaudu, kuid ka Hiina volframitööstuse ühenduse kaudu.

26

27

| (63) | Riigi esindatusel finantsturgudel (vt ka punkt 3.3.1.8) ning tooraine ja ka sisendite tarnimisel ning neisse sekkumisel on täiendav turgu moonutav mõju (28). |
| --- | --- |

(63)

Riigi esindatusel finantsturgudel (vt ka punkt 3.3.1.8) ning tooraine ja ka sisendite tarnimisel ning neisse sekkumisel on täiendav turgu moonutav mõju (28).

28

| (64) | Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et riigi esindatus volframisektori ettevõtetes ning samuti finantssektoris ja muudes sisendite sektorites, koos punktis 3.3.1.3 ja sellel järgnevates punktides kirjeldatud raamistikuga, võimaldab HRV valitsusel sekkuda selliselt, et see mõjutab hindu ja kulusid. |
| --- | --- |

(64)

Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et riigi esindatus volframisektori ettevõtetes ning samuti finantssektoris ja muudes sisendite sektorites, koos punktis 3.3.1.3 ja sellel järgnevates punktides kirjeldatud raamistikuga, võimaldab HRV valitsusel sekkuda selliselt, et see mõjutab hindu ja kulusid.

3.3.1.5.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande kohased olulised moonutused: avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil

| (65) | Hiina majanduse juhtimine põhineb olulisel määral keerukal planeerimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Asjakohased plaanid on kehtestatud kõikidel valitsustasanditel ja need hõlmavad praktiliselt kõiki majandussektoreid; kavades sätestatud eesmärgid on siduvad ja kõikide haldustasemete ametiasutused jälgivad, kuidas neid plaane asjaomasel madalamal valitsustasandil rakendatakse. Üldiselt suunatakse HRV plaanisüsteemi tulemusena ressursid valitsuse poolt strateegiliseks või muul viisil tähtsaks kuulutatud sektoritesse, selle asemel, et neid jaotada kooskõlas turujõududega (29). |
| --- | --- |

(65)

Hiina majanduse juhtimine põhineb olulisel määral keerukal planeerimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Asjakohased plaanid on kehtestatud kõikidel valitsustasanditel ja need hõlmavad praktiliselt kõiki majandussektoreid; kavades sätestatud eesmärgid on siduvad ja kõikide haldustasemete ametiasutused jälgivad, kuidas neid plaane asjaomasel madalamal valitsustasandil rakendatakse. Üldiselt suunatakse HRV plaanisüsteemi tulemusena ressursid valitsuse poolt strateegiliseks või muul viisil tähtsaks kuulutatud sektoritesse, selle asemel, et neid jaotada kooskõlas turujõududega (29).

29

| (66) | HRV valitsus kontrollib ja reguleerib volframitööstust tihedalt. See leiab kinnitust värviliste metallide tööstuse 13. viisaastakuplaanis ja maavarade 13. viisaastakuplaanis, kuid ka kaevandamist ja töötlemist ning eksporti ja volframitööstusesse investeerimist reguleerivates õigusaktides. |
| --- | --- |

(66)

HRV valitsus kontrollib ja reguleerib volframitööstust tihedalt. See leiab kinnitust värviliste metallide tööstuse 13. viisaastakuplaanis ja maavarade 13. viisaastakuplaanis, kuid ka kaevandamist ja töötlemist ning eksporti ja volframitööstusesse investeerimist reguleerivates õigusaktides.

| (67) | Maavarade 13. viisaastakuplaanis on volfram loetletud 24 strateegilise mineraali seas, mis on „maavarade makrokontrolli, järelevalve ja haldamise põhielemendid“ (30). Lisaks seatakse selle plaaniga volframimaagi kaevandamismahu piiriks 120 000 tonni aastas (31) ja nähakse ette kaevandustegevuse mahu stabiliseerimine ning volframi varude kindlustamine Jiangxi ja Hunani (Chenzhou prefektuur) provintsi lõunaosas. Lisaks on selles sätestatud eesmärk, et keskmise kuni suure suurusega kaevandused moodustaksid üle 12 % kõigist kaevandustest, ning nähakse ette ettevõtete kontsentreerumise tagamine ning suurte ja keskmise suurusega kaevanduste konkurentsivõime edenemine turul (32). |
| --- | --- |

(67)

Maavarade 13. viisaastakuplaanis on volfram loetletud 24 strateegilise mineraali seas, mis on „maavarade makrokontrolli, järelevalve ja haldamise põhielemendid“ (30). Lisaks seatakse selle plaaniga volframimaagi kaevandamismahu piiriks 120 000 tonni aastas (31) ja nähakse ette kaevandustegevuse mahu stabiliseerimine ning volframi varude kindlustamine Jiangxi ja Hunani (Chenzhou prefektuur) provintsi lõunaosas. Lisaks on selles sätestatud eesmärk, et keskmise kuni suure suurusega kaevandused moodustaksid üle 12 % kõigist kaevandustest, ning nähakse ette ettevõtete kontsentreerumise tagamine ning suurte ja keskmise suurusega kaevanduste konkurentsivõime edenemine turul (32).

30

31

32

| (68) | Värviliste metallide tööstuse 13. viisaastakuplaanis on sätestatud eesmärk „parandada volframi jt tootmise piiramist ja väärtuse kaitsmise mehhanisme; [ning] mõistlikult korrigeerida ja kontrollida volframi kaevandamismahu kontrollnäite“ (33). |
| --- | --- |

(68)

Värviliste metallide tööstuse 13. viisaastakuplaanis on sätestatud eesmärk „parandada volframi jt tootmise piiramist ja väärtuse kaitsmise mehhanisme; [ning] mõistlikult korrigeerida ja kontrollida volframi kaevandamismahu kontrollnäite“ (33).

33

| (69) | Lisaks on volfram lisatud nende toodete loetellu, mille suhtes kohaldatakse eksporditollimakse, (34) ekspordi litsentsimisega seotud nõudeid (35) ja riiklikku kauplemist (36). See koos tootmiskvootide range kontrollimisega ja riigi varude büroo hoitavate suurte varudega (37) võimaldab HRV valitsusel kontrollida volframi tarnimist Hiinas. |
| --- | --- |

(69)

Lisaks on volfram lisatud nende toodete loetellu, mille suhtes kohaldatakse eksporditollimakse, (34) ekspordi litsentsimisega seotud nõudeid (35) ja riiklikku kauplemist (36). See koos tootmiskvootide range kontrollimisega ja riigi varude büroo hoitavate suurte varudega (37) võimaldab HRV valitsusel kontrollida volframi tarnimist Hiinas.

34

35

36

37

| (70) | Sellega on kindlaks tehtud, et HRV valitsusel on riiklik poliitika, mis mõjutab vabaturujõude volframi- ja volframist keevituselektroodide tootmise valdkonnas. Sellised meetmed takistavad turujõudude normaalset toimimist. |
| --- | --- |

(70)

Sellega on kindlaks tehtud, et HRV valitsusel on riiklik poliitika, mis mõjutab vabaturujõude volframi- ja volframist keevituselektroodide tootmise valdkonnas. Sellised meetmed takistavad turujõudude normaalset toimimist.

| (71) | Lisaks märgib komisjon, et kuigi uurimisaluse toote tootmisel kasutatud toorainete puhul ei olnud vaja teha analüüsi, et teha kindlaks riikliku poliitika mõju vabaturujõududele volframelektroodide sektoris, leidis komisjon, et peamise tooraine, ammooniumparavolframaadi suhtes kehtib Hiinas ekspordi litsentsimise nõue (38). |
| --- | --- |

(71)

Lisaks märgib komisjon, et kuigi uurimisaluse toote tootmisel kasutatud toorainete puhul ei olnud vaja teha analüüsi, et teha kindlaks riikliku poliitika mõju vabaturujõududele volframelektroodide sektoris, leidis komisjon, et peamise tooraine, ammooniumparavolframaadi suhtes kehtib Hiinas ekspordi litsentsimise nõue (38).

38

| (72) | Ekspordilitsentside olemasolu on tõdetud ka tööstusliku tooraine ekspordipiirangute OECD andmebaasis (39). Ekspordilitsentside kaudu saab valitsus kontrollida eksportijaid ja eksporditavate kaupade koguseid (40) ning see annab valitsusele võimaluse eksporti oluliselt piirata, hoides tooteid siseturul. See võib omakorda viia pakkumise suurenemiseni, mis ei ole tingimata seotud nõudluse suurenemisega, ning mis viib omamaised hinnad alla. See võib viidata moonutustele, mis seisneb omamaise tootmisharu kaudses subsideerimises, kui see kasutab piiratud kaupa sisendina (41). Sel viisil tekitavad ammooniumparavolframaadi kohta kehtestatud ekspordilitsentsid Hiina tootmisharule lisastiimuli toota ja eksportida madalamate hindadega, sest tootmisahela järgmise etapi ettevõtjatel on vaatlusaluse toote tootmisel juurdepääs odavamatele toorainetele. See mõjutab asjaomase toote ja samasuguse toote vahelist konkurentsisuhet, kuna ekspordilitsentside tõttu saab Hiina tootmisharu toota ja eksportida uurimisalust toodet hinnaga, mis ei tulene turujõudude vabast toimimisest. |
| --- | --- |

(72)

Ekspordilitsentside olemasolu on tõdetud ka tööstusliku tooraine ekspordipiirangute OECD andmebaasis (39). Ekspordilitsentside kaudu saab valitsus kontrollida eksportijaid ja eksporditavate kaupade koguseid (40) ning see annab valitsusele võimaluse eksporti oluliselt piirata, hoides tooteid siseturul. See võib omakorda viia pakkumise suurenemiseni, mis ei ole tingimata seotud nõudluse suurenemisega, ning mis viib omamaised hinnad alla. See võib viidata moonutustele, mis seisneb omamaise tootmisharu kaudses subsideerimises, kui see kasutab piiratud kaupa sisendina (41). Sel viisil tekitavad ammooniumparavolframaadi kohta kehtestatud ekspordilitsentsid Hiina tootmisharule lisastiimuli toota ja eksportida madalamate hindadega, sest tootmisahela järgmise etapi ettevõtjatel on vaatlusaluse toote tootmisel juurdepääs odavamatele toorainetele. See mõjutab asjaomase toote ja samasuguse toote vahelist konkurentsisuhet, kuna ekspordilitsentside tõttu saab Hiina tootmisharu toota ja eksportida uurimisalust toodet hinnaga, mis ei tulene turujõudude vabast toimimisest.

39

40

41

| (73) | Kokkuvõttes tegi komisjon kindlaks, et HRV valitsusel on riiklik poliitika, mis mõjutab vabaturujõude ka volframelektroodide peamise tooraine ammooniumparavolframaadi puhul. |
| --- | --- |

(73)

Kokkuvõttes tegi komisjon kindlaks, et HRV valitsusel on riiklik poliitika, mis mõjutab vabaturujõude ka volframelektroodide peamise tooraine ammooniumparavolframaadi puhul.

3.3.1.6.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohased olulised moonutused: pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav

| (74) | Toimikus sisalduva teabe kohaselt ei ole Hiina pankrotisüsteem piisav, et saavutada selle peamisi eesmärke, nagu nõuete õiglane rahuldamine ja võlgade õiglane tasumine ning võlausaldajate ja võlgnike seaduslike õiguste kaitsmine. See näib olevat tingitud asjaolust, et kuigi Hiina pankrotiseadus põhineb ametlikult samadel põhimõtetel nagu muude riikide asjaomased seadused, iseloomustab Hiina süsteemi see, et seaduse täitmine jäetakse süstemaatiliselt tagamata. Pankrottide arv on riigi majanduse suurusega võrreldes eriti väike, muu hulgas ka seetõttu, et maksejõuetusmenetlustel on palju puudusi, mis tegelikult ei soodusta pankrotiavalduste esitamist. Samuti on riigi roll maksejõuetusmenetluses tugev ja aktiivne, mis sageli mõjutab otseselt menetluse tulemusi (42). |
| --- | --- |

(74)

Toimikus sisalduva teabe kohaselt ei ole Hiina pankrotisüsteem piisav, et saavutada selle peamisi eesmärke, nagu nõuete õiglane rahuldamine ja võlgade õiglane tasumine ning võlausaldajate ja võlgnike seaduslike õiguste kaitsmine. See näib olevat tingitud asjaolust, et kuigi Hiina pankrotiseadus põhineb ametlikult samadel põhimõtetel nagu muude riikide asjaomased seadused, iseloomustab Hiina süsteemi see, et seaduse täitmine jäetakse süstemaatiliselt tagamata. Pankrottide arv on riigi majanduse suurusega võrreldes eriti väike, muu hulgas ka seetõttu, et maksejõuetusmenetlustel on palju puudusi, mis tegelikult ei soodusta pankrotiavalduste esitamist. Samuti on riigi roll maksejõuetusmenetluses tugev ja aktiivne, mis sageli mõjutab otseselt menetluse tulemusi (42).

42

| (75) | Peale selle on Hiina omandiõigussüsteemi puudused eriti ilmsed seoses maaomandiga ja maakasutusõigustega (43). Kogu maa kuulub Hiina riigile (ühisomandis olev maapiirkondade maa ja riigi omandis olev linnamaa). Maade eraldamine oleneb ainuüksi riigist. Kehtestatud on õigusnormid, mille eesmärk on maakasutusõiguste eraldamine läbipaistvalt ja turuhindadega, näiteks pakkumismenetlusi korraldades. Neid õigusnorme aga ei järgita ja teatavad ostjad saavad maad tasuta või turuhinnast madalama hinnaga (44). Lisaks järgivad ametiasutused maa eraldamisel sageli konkreetseid poliitilisi eesmärke, sealhulgas majandusplaanide rakendamist (45). |
| --- | --- |

(75)

Peale selle on Hiina omandiõigussüsteemi puudused eriti ilmsed seoses maaomandiga ja maakasutusõigustega (43). Kogu maa kuulub Hiina riigile (ühisomandis olev maapiirkondade maa ja riigi omandis olev linnamaa). Maade eraldamine oleneb ainuüksi riigist. Kehtestatud on õigusnormid, mille eesmärk on maakasutusõiguste eraldamine läbipaistvalt ja turuhindadega, näiteks pakkumismenetlusi korraldades. Neid õigusnorme aga ei järgita ja teatavad ostjad saavad maad tasuta või turuhinnast madalama hinnaga (44). Lisaks järgivad ametiasutused maa eraldamisel sageli konkreetseid poliitilisi eesmärke, sealhulgas majandusplaanide rakendamist (45).

43

44

45

| (76) | Seetõttu ei näi Hiina pankroti- ja asjaõigusseadused toimivat nõuetekohaselt, põhjustades moonutusi, mis on seotud maksejõuetute ettevõtete tegevuses hoidmise ning maade eraldamise ja omandamisega HRVs. Neid õigusakte kohaldatakse ka volframisektori, sealhulgas uurimisaluse toote eksportivate tootjate suhtes. |
| --- | --- |

(76)

Seetõttu ei näi Hiina pankroti- ja asjaõigusseadused toimivat nõuetekohaselt, põhjustades moonutusi, mis on seotud maksejõuetute ettevõtete tegevuses hoidmise ning maade eraldamise ja omandamisega HRVs. Neid õigusakte kohaldatakse ka volframisektori, sealhulgas uurimisaluse toote eksportivate tootjate suhtes.

| (77) | Eespool öeldut arvesse võttes järeldas komisjon, et volframisektoris kohaldati pankroti- ja asjaõigusseadusi diskrimineerivalt või jõustati neid ebapiisavalt, sealhulgas seoses uurimisaluse tootega. |
| --- | --- |

(77)

Eespool öeldut arvesse võttes järeldas komisjon, et volframisektoris kohaldati pankroti- ja asjaõigusseadusi diskrimineerivalt või jõustati neid ebapiisavalt, sealhulgas seoses uurimisaluse tootega.

3.3.1.7.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande kohased olulised moonutused: moonutatakse palgakulusid

| (78) | Turupõhiste palkade süsteemi ei saa HRVs täielikult välja arendada, sest töötajate ja tööandjate õigus kollektiivsele esindamisele on takistatud. Hiina ei ole ratifitseerinud mitut peamist Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põhikonventsiooni, eelkõige neid, mis käsitlevad asutamisvabadust ja kollektiivläbirääkimisi (46). Siseriikliku õiguse kohaselt tegutseb riigis ainult üks ametiühing. Samas ei ole see organisatsioon riigivõimust sõltumatu ning tegeleb kollektiivläbirääkimiste pidamise ja töötajate õiguste kaitsega väga vähe (47). Lisaks piirab Hiina töötajate liikuvust leibkondade registreerimise süsteem, mille kohaselt on sotsiaalkindlustus ja muud soodustused täismahus kättesaadavad ainult asjaomase halduspiirkonna elanikele. See tähendab tavaliselt, et töötaja, kes ei ole end elanikuks registreerinud, leiab end ebasoodsast tööolukorrast ning tema sissetulek on väiksem kui registreeritud elukohaga töötajatel (48). Need on leiud, mis põhjustavad palgakulu moonutusi HRVs. |
| --- | --- |

(78)

Turupõhiste palkade süsteemi ei saa HRVs täielikult välja arendada, sest töötajate ja tööandjate õigus kollektiivsele esindamisele on takistatud. Hiina ei ole ratifitseerinud mitut peamist Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põhikonventsiooni, eelkõige neid, mis käsitlevad asutamisvabadust ja kollektiivläbirääkimisi (46). Siseriikliku õiguse kohaselt tegutseb riigis ainult üks ametiühing. Samas ei ole see organisatsioon riigivõimust sõltumatu ning tegeleb kollektiivläbirääkimiste pidamise ja töötajate õiguste kaitsega väga vähe (47). Lisaks piirab Hiina töötajate liikuvust leibkondade registreerimise süsteem, mille kohaselt on sotsiaalkindlustus ja muud soodustused täismahus kättesaadavad ainult asjaomase halduspiirkonna elanikele. See tähendab tavaliselt, et töötaja, kes ei ole end elanikuks registreerinud, leiab end ebasoodsast tööolukorrast ning tema sissetulek on väiksem kui registreeritud elukohaga töötajatel (48). Need on leiud, mis põhjustavad palgakulu moonutusi HRVs.

46

47

48

| (79) | Samuti kohaldatakse volframisektoris ja volframelektroodide sektoris eespool kirjeldatud Hiina tööõigussüsteemi. Seega mõjutavad palgakulude moonutused volframisektorit nii otseselt (uurimisaluse toote valmistamisel) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga kapitalile või sisendile, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes HRVs kohaldatakse sama tööhõivesüsteemi). |
| --- | --- |

(79)

Samuti kohaldatakse volframisektoris ja volframelektroodide sektoris eespool kirjeldatud Hiina tööõigussüsteemi. Seega mõjutavad palgakulude moonutused volframisektorit nii otseselt (uurimisaluse toote valmistamisel) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga kapitalile või sisendile, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes HRVs kohaldatakse sama tööhõivesüsteemi).

| (80) | Eespool öeldut arvesse võttes järeldas komisjon, et volframisektoris on palgakulud moonutatud, sealhulgas ka seoses uurimisaluse tootega. |
| --- | --- |

(80)

Eespool öeldut arvesse võttes järeldas komisjon, et volframisektoris on palgakulud moonutatud, sealhulgas ka seoses uurimisaluse tootega.

3.3.1.8.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande kohased olulised moonutused: rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult

| (81) | HRV ettevõtjate juurdepääsu kapitalile moonutavad mitmesugused asjaolud. |
| --- | --- |

(81)

HRV ettevõtjate juurdepääsu kapitalile moonutavad mitmesugused asjaolud.

| (82) | Esiteks iseloomustab Hiina finantssüsteemi riigile kuuluvate pankade tugev positsioon (49) ning need pangad lähtuvad raha pakkudes muudest kriteeriumidest kui projekti majanduslik otstarbekus. Samamoodi kui riigi omandis olevad mittefinantsettevõtted on pangad riigiga seotud nii omandi kui ka isiklike suhete kaudu (suurte riigile kuuluvate finantsettevõtete tippjuhid nimetab lõplikult ametisse HKP) (50) ning nii nagu riigile kuuluvad mittefinantsettevõtted, rakendavad ka pangad regulaarselt valitsuse kindlaks määratud riiklikku poliitikat. Seda tehes täidavad pangad sõnaselgelt sätestatud õiguslikku kohustust lähtuda oma tegevuses riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustest ning järgida riigi tööstuspoliitikat (51). Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse poolt soodustatud või muidu tähtsaks peetavatesse sektoritesse (52). |
| --- | --- |

(82)

Esiteks iseloomustab Hiina finantssüsteemi riigile kuuluvate pankade tugev positsioon (49) ning need pangad lähtuvad raha pakkudes muudest kriteeriumidest kui projekti majanduslik otstarbekus. Samamoodi kui riigi omandis olevad mittefinantsettevõtted on pangad riigiga seotud nii omandi kui ka isiklike suhete kaudu (suurte riigile kuuluvate finantsettevõtete tippjuhid nimetab lõplikult ametisse HKP) (50) ning nii nagu riigile kuuluvad mittefinantsettevõtted, rakendavad ka pangad regulaarselt valitsuse kindlaks määratud riiklikku poliitikat. Seda tehes täidavad pangad sõnaselgelt sätestatud õiguslikku kohustust lähtuda oma tegevuses riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustest ning järgida riigi tööstuspoliitikat (51). Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse poolt soodustatud või muidu tähtsaks peetavatesse sektoritesse (52).

49

50

51

52

| (83) | Kuigi tunnistatakse, et võivad olemas olla mitmesugused õiguslikud vahendid, mis viitavad vajadusele järgida tavapärast pangandustava ja usaldatavusnõudeid, nagu vajadus uurida laenuvõtja krediidivõimelisust, osutavad asjakohased tõendid sellele, et need sätted on eri õigusaktide kohaldamisel vaid teisejärgulise tähtsusega (53). Samuti jõuti samale järeldusele varasemates kaubanduskaitset käsitlevates uurimistes (54). |
| --- | --- |

(83)

Kuigi tunnistatakse, et võivad olemas olla mitmesugused õiguslikud vahendid, mis viitavad vajadusele järgida tavapärast pangandustava ja usaldatavusnõudeid, nagu vajadus uurida laenuvõtja krediidivõimelisust, osutavad asjakohased tõendid sellele, et need sätted on eri õigusaktide kohaldamisel vaid teisejärgulise tähtsusega (53). Samuti jõuti samale järeldusele varasemates kaubanduskaitset käsitlevates uurimistes (54).

53

54

| (84) | Lisaks sellele on võlakirja- ja krediidireitingud sageli mitmesugustel põhjustel moonutatud, sealhulgas seetõttu, et riski hindamist mõjutab ettevõtte strateegiline tähtsus Hiina valitsuse jaoks ja valitsuse kaudse tagatise tugevus. Hinnangute kohaselt võib kindlalt oletada, et Hiina krediidireitingud vastavad süstemaatiliselt madalamatele rahvusvahelistele reitingutele (55). |
| --- | --- |

(84)

Lisaks sellele on võlakirja- ja krediidireitingud sageli mitmesugustel põhjustel moonutatud, sealhulgas seetõttu, et riski hindamist mõjutab ettevõtte strateegiline tähtsus Hiina valitsuse jaoks ja valitsuse kaudse tagatise tugevus. Hinnangute kohaselt võib kindlalt oletada, et Hiina krediidireitingud vastavad süstemaatiliselt madalamatele rahvusvahelistele reitingutele (55).

55

| (85) | Seetõttu laenatakse pigem riigile kuuluvatele ettevõtetele, suurtele heade sidemetega eraettevõtetele ja võtmetööstussektorites tegutsevatele ettevõtetele, mis tähendab, et kapitali kättesaadavus ja maksumus ei ole kõikide turuosaliste jaoks võrdsed. |
| --- | --- |

(85)

Seetõttu laenatakse pigem riigile kuuluvatele ettevõtetele, suurtele heade sidemetega eraettevõtetele ja võtmetööstussektorites tegutsevatele ettevõtetele, mis tähendab, et kapitali kättesaadavus ja maksumus ei ole kõikide turuosaliste jaoks võrdsed.

| (86) | Teiseks hoitakse laenamise kulud kunstlikult väiksed, et stimuleerida investeeringute kasvu. Selle tulemusel kasutatakse liiga palju kapitaliinvesteeringuid, isegi kui investeeringutasuvus on väike. Seda kinnitab hiljutine ettevõtete finantsvõimenduse suurenemine riigisektoris olenemata kasumlikkuse järsust vähenemisest, mis viitab sellele, et pangandussüsteemis kasutatav mehhanism ei vasta tavapärastele kommertstingimustele. |
| --- | --- |

(86)

Teiseks hoitakse laenamise kulud kunstlikult väiksed, et stimuleerida investeeringute kasvu. Selle tulemusel kasutatakse liiga palju kapitaliinvesteeringuid, isegi kui investeeringutasuvus on väike. Seda kinnitab hiljutine ettevõtete finantsvõimenduse suurenemine riigisektoris olenemata kasumlikkuse järsust vähenemisest, mis viitab sellele, et pangandussüsteemis kasutatav mehhanism ei vasta tavapärastele kommertstingimustele.

| (87) | Kolmandaks, kuigi 2015. aasta oktoobris liberaliseeriti nominaalne intressimäär, ei ole hinnamuutused tingitud siiski vabaturujõudude toimimisest, vaid neid mõjutavad valitsuse põhjustatud moonutused. Võrdlusmääraga või sellest madalama määraga antud laenud moodustavad endiselt 45 % kõikidest laenudest ning suurenenud on sihtotstarbeliste laenude kasutamine, sest hoolimata majandustingimuste halvenemisest on nende osakaal alates 2015. aastast märkimisväärselt suurenenud. Kunstlikult madalate intressimäärade tõttu kehtestatakse omahinnast madalamad hinnad ning see põhjustab kapitali ülemäärast kasutamist. |
| --- | --- |

(87)

Kolmandaks, kuigi 2015. aasta oktoobris liberaliseeriti nominaalne intressimäär, ei ole hinnamuutused tingitud siiski vabaturujõudude toimimisest, vaid neid mõjutavad valitsuse põhjustatud moonutused. Võrdlusmääraga või sellest madalama määraga antud laenud moodustavad endiselt 45 % kõikidest laenudest ning suurenenud on sihtotstarbeliste laenude kasutamine, sest hoolimata majandustingimuste halvenemisest on nende osakaal alates 2015. aastast märkimisväärselt suurenenud. Kunstlikult madalate intressimäärade tõttu kehtestatakse omahinnast madalamad hinnad ning see põhjustab kapitali ülemäärast kasutamist.

| (88) | Üldine laenumahu kasv HRVs viitab halvenevale kapitali eraldamise tõhususele, ilma et oleks mingeid märke laenuandmise karmistamisest, mida võiks oodata moonutusteta turukeskkonnas. Selle tulemusena on halbade laenude maht viimastel aastatel kiiresti suurenenud. Suureneva võlariskiga silmitsi seisev Hiina valitsus on otsustanud ennetada makseviivitusi. Seetõttu lahendatakse halbade laenude probleem krediidipikenduse abil, luues nn zombiettevõtteid, või võlgasid üle kandes (nt ühinemistega ja võlgade vahetamisega omakapitali vastu), ilma üldist võlaprobleemi lahendamata või selle põhjusi kõrvaldamata. |
| --- | --- |

(88)

Üldine laenumahu kasv HRVs viitab halvenevale kapitali eraldamise tõhususele, ilma et oleks mingeid märke laenuandmise karmistamisest, mida võiks oodata moonutusteta turukeskkonnas. Selle tulemusena on halbade laenude maht viimastel aastatel kiiresti suurenenud. Suureneva võlariskiga silmitsi seisev Hiina valitsus on otsustanud ennetada makseviivitusi. Seetõttu lahendatakse halbade laenude probleem krediidipikenduse abil, luues nn zombiettevõtteid, või võlgasid üle kandes (nt ühinemistega ja võlgade vahetamisega omakapitali vastu), ilma üldist võlaprobleemi lahendamata või selle põhjusi kõrvaldamata.

| (89) | Hoolimata hiljutistest turu liberaliseerimiseks tehtud sammudest, mõjutavad HRV ärilaenude süsteemi sisuliselt olulised süsteemsed probleemid ja moonutused, mille põhjuseks on riigi pidev ulatuslik sekkumine kapitaliturgudel. |
| --- | --- |

(89)

Hoolimata hiljutistest turu liberaliseerimiseks tehtud sammudest, mõjutavad HRV ärilaenude süsteemi sisuliselt olulised süsteemsed probleemid ja moonutused, mille põhjuseks on riigi pidev ulatuslik sekkumine kapitaliturgudel.

| (90) | Konkreetselt volframisektoris on nii värviliste metallide tööstuse 13. viisaastakuplaanis kui ka maavarade 13. viisaastakuplaanis ette nähtud mitmesugused toetusmeetmed ja subsiidiumid, et toetada asjaomaseid tööstusharusid, sealhulgas volframitööstust (56). Kuna volframitööstus on värviliste metallide tööstuse 13. viisaastakuplaanis ja maavarade 13. viisaastakuplaanis kantud riigi poolt toetatavate tööstusharude hulka, ning kuna pangad struktureerivad oma laenupoliitika vastavalt neile plaanidele (vt põhjendus 53), on eksportivatel tootjatel ja nende tarnijatel juurdepääs soodusrahastamisele, nagu on kirjeldatud käesolevas jaos (57). |
| --- | --- |

(90)

Konkreetselt volframisektoris on nii värviliste metallide tööstuse 13. viisaastakuplaanis kui ka maavarade 13. viisaastakuplaanis ette nähtud mitmesugused toetusmeetmed ja subsiidiumid, et toetada asjaomaseid tööstusharusid, sealhulgas volframitööstust (56). Kuna volframitööstus on värviliste metallide tööstuse 13. viisaastakuplaanis ja maavarade 13. viisaastakuplaanis kantud riigi poolt toetatavate tööstusharude hulka, ning kuna pangad struktureerivad oma laenupoliitika vastavalt neile plaanidele (vt põhjendus 53), on eksportivatel tootjatel ja nende tarnijatel juurdepääs soodusrahastamisele, nagu on kirjeldatud käesolevas jaos (57).

56

57

| (91) | Eelöeldut arvesse võttes tegi komisjon järelduse, et volframelektroodide tootjatel on juurdepääs rahastamisele, mida annavad asutused, kes viivad täide riikliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult. |
| --- | --- |

(91)

Eelöeldut arvesse võttes tegi komisjon järelduse, et volframelektroodide tootjatel on juurdepääs rahastamisele, mida annavad asutused, kes viivad täide riikliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult.

3.3.1.9.   Kirjeldatud moonutuste süsteemsus

| (92) | Komisjon märkis, et aruandes kirjeldatud moonutused ei piirdu volframisektoriga üldiselt ega volframelektroodide sektoriga konkreetselt. Otse vastupidi, olemasolevad tõendid näitavad, et eespool punktides 3.3.1.1–3.3.1.5 ja aruande I osas kirjeldatud asjaolud ja Hiina süsteemi tunnusjooned kehtivad kogu riigis ja kõigis majandussektorites. Sama kehtib ka eespool punktides 3.3.1.6–3.3.1.8 ja aruande II osas esitatud tootmistegurite kirjelduse kohta. |
| --- | --- |

(92)

Komisjon märkis, et aruandes kirjeldatud moonutused ei piirdu volframisektoriga üldiselt ega volframelektroodide sektoriga konkreetselt. Otse vastupidi, olemasolevad tõendid näitavad, et eespool punktides 3.3.1.1–3.3.1.5 ja aruande I osas kirjeldatud asjaolud ja Hiina süsteemi tunnusjooned kehtivad kogu riigis ja kõigis majandussektorites. Sama kehtib ka eespool punktides 3.3.1.6–3.3.1.8 ja aruande II osas esitatud tootmistegurite kirjelduse kohta.

| (93) | Volframist keevituselektroodide tootmisel on peamine sisend ammooniumparavolframaat. Kui volframist keevituselektroodide tootja ostab või hangib neid sisendeid, mõjutavad tema makstavaid (ja kuludena kajastatud) hindu selgelt samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitali paigutamise moonutused. Lisaks kohaldatakse nende suhtes planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsustasanditel ja kõikides sektorites. |
| --- | --- |

(93)

Volframist keevituselektroodide tootmisel on peamine sisend ammooniumparavolframaat. Kui volframist keevituselektroodide tootja ostab või hangib neid sisendeid, mõjutavad tema makstavaid (ja kuludena kajastatud) hindu selgelt samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitali paigutamise moonutused. Lisaks kohaldatakse nende suhtes planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsustasanditel ja kõikides sektorites.

| (94) | Seetõttu ei saa kasutada volframist keevituselektroodide omamaiseid hindu ning samuti ei ole usaldusväärsed kõigi sisendite (sealhulgas tooraine, energia, maa, finantseerimine, tööjõud jne) hinnad, sest nende hinnakujundust mõjutab valitsuse oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande I ja II osas. Valitsuse sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitali paigutamise, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal HRVs. See tähendab näiteks, et sisendit, mis on toodetud HRVs eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendi sisendi kohta ja nii edasi. |
| --- | --- |

(94)

Seetõttu ei saa kasutada volframist keevituselektroodide omamaiseid hindu ning samuti ei ole usaldusväärsed kõigi sisendite (sealhulgas tooraine, energia, maa, finantseerimine, tööjõud jne) hinnad, sest nende hinnakujundust mõjutab valitsuse oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande I ja II osas. Valitsuse sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitali paigutamise, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal HRVs. See tähendab näiteks, et sisendit, mis on toodetud HRVs eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendi sisendi kohta ja nii edasi.

3.3.1.10.   Järeldus

| (95) | Punktides 3.3.1.2–3.3.1.9 esitatud analüüs, mis hõlmab kõigi olemasolevate tõendite hindamist seoses HRV sekkumisega nii oma majandusse üldiselt kui ka volframisektorisse (sealhulgas uurimisaluse toote puhul), näitab et hinnad ja kulud, sh toorainete, energia ja tööjõu kulud ei ole kujunenud vabaturujõudude tulemusena, kuna neid on mõjutanud valitsuse oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ja HRV tootjad keeldusid koostööst, leidis komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobiv kasutada omamaiseid hindu ja kulusid normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(95)

Punktides 3.3.1.2–3.3.1.9 esitatud analüüs, mis hõlmab kõigi olemasolevate tõendite hindamist seoses HRV sekkumisega nii oma majandusse üldiselt kui ka volframisektorisse (sealhulgas uurimisaluse toote puhul), näitab et hinnad ja kulud, sh toorainete, energia ja tööjõu kulud ei ole kujunenud vabaturujõudude tulemusena, kuna neid on mõjutanud valitsuse oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ja HRV tootjad keeldusid koostööst, leidis komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobiv kasutada omamaiseid hindu ja kulusid normaalväärtuse kindlaksmääramiseks.

| (96) | Seetõttu määras komisjon normaalväärtuse kindlaks ainult tootmiskulude ja müügi alusel, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmiskulude ja müügi alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis. Komisjon tuletas meelde, et ükski Hiina tootja uurimise käigus koostööd ei teinud ning et ei esitatud ühtegi väidet selle kohta, et võib esineda omamaiseid moonutamata hindu, nagu need on määratletud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a. |
| --- | --- |

(96)

Seetõttu määras komisjon normaalväärtuse kindlaks ainult tootmiskulude ja müügi alusel, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmiskulude ja müügi alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis. Komisjon tuletas meelde, et ükski Hiina tootja uurimise käigus koostööd ei teinud ning et ei esitatud ühtegi väidet selle kohta, et võib esineda omamaiseid moonutamata hindu, nagu need on määratletud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a.

3.3.2.   Võrdlusriik

Võrdlusriik

3.3.2.1.   Üldised märkused

| (97) | Võrdlusriigi valimisel lähtuti järgmistest kriteeriumidest:






  — | HRVga sarnane majanduse arengutase. Valiku tegemiseks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu on sarnane HRV omaga, tuginedes Maailmapanga andmebaasile (58); |
| --- | --- | --- |

(97)

Võrdlusriigi valimisel lähtuti järgmistest kriteeriumidest:

—

HRVga sarnane majanduse arengutase. Valiku tegemiseks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu on sarnane HRV omaga, tuginedes Maailmapanga andmebaasile (58);

58

| — | uurimisaluse toote tootmine selles riigis (59); |
| --- | --- |

—

uurimisaluse toote tootmine selles riigis (59);

59

| — | asjaomaste avalike andmete kättesaadavus selles riigis; |
| --- | --- |

—

asjaomaste avalike andmete kättesaadavus selles riigis;

| — | kui võimalikke võrdlusriike on rohkem kui üks, eelistatakse asjakohasel juhul võrreldava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riike. |
| --- | --- |

—

kui võimalikke võrdlusriike on rohkem kui üks, eelistatakse asjakohasel juhul võrreldava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riike.

| (98) | Nagu on märgitud põhjenduses 26, teatas komisjon 8. novembri 2018. aasta teatisega huvitatud isikutele, et ta on kindlaks teinud neli võimalikku võrdlusriiki: Brasiilia, Mehhiko, Venemaa ja Türgi, ning kutsus huvitatud isikuid üles esitama valiku kohta märkusi ja pakkuma välja muid riike. |
| --- | --- |

(98)

Nagu on märgitud põhjenduses 26, teatas komisjon 8. novembri 2018. aasta teatisega huvitatud isikutele, et ta on kindlaks teinud neli võimalikku võrdlusriiki: Brasiilia, Mehhiko, Venemaa ja Türgi, ning kutsus huvitatud isikuid üles esitama valiku kohta märkusi ja pakkuma välja muid riike.

| (99) | 8. novembri 2018. aasta teatise avaldamise järel sai komisjon liidu tootmisharult esildise seoses võrdlusriigiga. |
| --- | --- |

(99)

8. novembri 2018. aasta teatise avaldamise järel sai komisjon liidu tootmisharult esildise seoses võrdlusriigiga.

| (100) | Liidu tootmisharu väitis, et Türgi kulud on parem alus kui Mehhiko, Brasiilia või Venemaa omad. Selle põhjuseks on asjaolu, et nimetatud kolme riigi kulud on moonutatud mitmel põhjusel, sealhulgas kõrge inflatsioon ja valitsuse kaitse tõttu. |
| --- | --- |

(100)

Liidu tootmisharu väitis, et Türgi kulud on parem alus kui Mehhiko, Brasiilia või Venemaa omad. Selle põhjuseks on asjaolu, et nimetatud kolme riigi kulud on moonutatud mitmel põhjusel, sealhulgas kõrge inflatsioon ja valitsuse kaitse tõttu.

| (101) | Liidu tootmisharu vaidlustas eelkõige Venemaa asjakohasuse, väites, et energiahinnad on oluliselt moonutatud. Selle kinnituseks osutasid nad komisjoni hiljutistele järeldustele ammooniumnitraadi juhtumis (komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1703). Kuna aga (nagu on selgitatud põhjenduses 108) komisjon valis kõnealuse uurimise jaoks sobivaks võrdlusriigiks Türgi, sest ta tegi kindlaks, et Türgil on võimalike kaalutud võrdlusriikide hulgas kõige üksikasjalikumad statistilised andmed tööjõukulude kohta, ei olnud vaja käsitleda seda väidet ega uurida energiamoonutuste esinemist Venemaal käesoleva menetluse kontekstis. |
| --- | --- |

(101)

Liidu tootmisharu vaidlustas eelkõige Venemaa asjakohasuse, väites, et energiahinnad on oluliselt moonutatud. Selle kinnituseks osutasid nad komisjoni hiljutistele järeldustele ammooniumnitraadi juhtumis (komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1703). Kuna aga (nagu on selgitatud põhjenduses 108) komisjon valis kõnealuse uurimise jaoks sobivaks võrdlusriigiks Türgi, sest ta tegi kindlaks, et Türgil on võimalike kaalutud võrdlusriikide hulgas kõige üksikasjalikumad statistilised andmed tööjõukulude kohta, ei olnud vaja käsitleda seda väidet ega uurida energiamoonutuste esinemist Venemaal käesoleva menetluse kontekstis.

3.3.2.2.   HRVga sarnane majanduse arengutase

| (102) | Mis puudutab majandusarengu taset, siis märgib komisjon, et kõik põhjenduses 98 loetletud riigid on Maailmapanga andmetel (60) samal, kõrgema keskmise sissetuleku tasemel ja on seega võrdselt sobivad võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(102)

Mis puudutab majandusarengu taset, siis märgib komisjon, et kõik põhjenduses 98 loetletud riigid on Maailmapanga andmetel (60) samal, kõrgema keskmise sissetuleku tasemel ja on seega võrdselt sobivad võrdlusriigiks.

60

3.3.2.3.   Uurimisaluse toote tootmine ja asjaomaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis

| (103) | 6. märtsi 2019. aasta teatisega andis komisjon huvitatud isikutele teada, et olemasoleva teabe kohaselt toodeti uurimisalust toodet üksnes HRVs ja liidus. Selle kohta ei esitatud ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(103)

6. märtsi 2019. aasta teatisega andis komisjon huvitatud isikutele teada, et olemasoleva teabe kohaselt toodeti uurimisalust toodet üksnes HRVs ja liidus. Selle kohta ei esitatud ühtegi märkust.

| (104) | Kuna võrdlusriigiks sobivaid riike on rohkem kui üks, võttis komisjon, pidades silmas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimest taanet, arvesse asjaomaste avalike andmete kättesaadavust võrdlusriigis. |
| --- | --- |

(104)

Kuna võrdlusriigiks sobivaid riike on rohkem kui üks, võttis komisjon, pidades silmas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimest taanet, arvesse asjaomaste avalike andmete kättesaadavust võrdlusriigis.

| (105) | Komisjon võttis arvesse volframelektroodide tootmistegurite olulisust. Lisaks kõige olulisemale toorainele ammooniumparavolframaadile, mis moodustab enamiku toodete lõppmaksumusest, olid tähtsuselt teisel ja kolmandal kohal tööjõud ja elekter. Sellest tulenevalt võrdles komisjon nelja võimalikku võrdlusriiki seoses tööjõukvaliteedi ja elektrikuludega. |
| --- | --- |

(105)

Komisjon võttis arvesse volframelektroodide tootmistegurite olulisust. Lisaks kõige olulisemale toorainele ammooniumparavolframaadile, mis moodustab enamiku toodete lõppmaksumusest, olid tähtsuselt teisel ja kolmandal kohal tööjõud ja elekter. Sellest tulenevalt võrdles komisjon nelja võimalikku võrdlusriiki seoses tööjõukvaliteedi ja elektrikuludega.

| (106) | Kättesaadava teabe põhjal tegi komisjon kindlaks, et võimalike võrdlusriikide hulgas on Türgil kõige üksikasjalikumad statistilised andmed tööjõukulude kohta. Türgi statistikaamet avaldab iga majandustegevuse kohta üksikasjalikud tööjõukulud. Seega on konkreetsed tööjõukulud mitteväärismetallide tootmise sektoris avalikult kättesaadavad. Samamoodi on kättesaadavad üksikasjalikud andmed tööstustarbijate elektrihinna kohta. |
| --- | --- |

(106)

Kättesaadava teabe põhjal tegi komisjon kindlaks, et võimalike võrdlusriikide hulgas on Türgil kõige üksikasjalikumad statistilised andmed tööjõukulude kohta. Türgi statistikaamet avaldab iga majandustegevuse kohta üksikasjalikud tööjõukulud. Seega on konkreetsed tööjõukulud mitteväärismetallide tootmise sektoris avalikult kättesaadavad. Samamoodi on kättesaadavad üksikasjalikud andmed tööstustarbijate elektrihinna kohta.

| (107) | Võttes arvesse liidu tootmisharu esitatud teavet ja asjakohaste avalike andmete kättesaadavust võrdlusriigis, tegi komisjon 6. märtsi 2019. aasta teatises ettepaneku kasutada Türgit võrdlusriigina ja kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta märkusi esitama. Ühtegi märkust ei saadud. |
| --- | --- |

(107)

Võttes arvesse liidu tootmisharu esitatud teavet ja asjakohaste avalike andmete kättesaadavust võrdlusriigis, tegi komisjon 6. märtsi 2019. aasta teatises ettepaneku kasutada Türgit võrdlusriigina ja kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta märkusi esitama. Ühtegi märkust ei saadud.

3.3.2.4.   Järeldused võrdlusriigi kohta

| (108) | Võttes arvesse eespool esitatud analüüsi ja toimikus olevaid andmeid, kasutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a Türgi andmeid, et teha kindlaks vastavad tööjõu- ja elektrikulud asjaomases võrdlusriigis. |
| --- | --- |

(108)

Võttes arvesse eespool esitatud analüüsi ja toimikus olevaid andmeid, kasutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a Türgi andmeid, et teha kindlaks vastavad tööjõu- ja elektrikulud asjaomases võrdlusriigis.

3.3.3.   Normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud andmed

Normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud andmed

| (109) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt „arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. |
| --- | --- |

(109)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt „arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“.

| (110) | 8. novembri 2018. aasta teatises märkis komisjon et normaalväärtuse arvutamiseks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a ei saanud ta peamise tootmisteguri hindamiseks kasutada asjaomaste võrdlusriikide andmeid. Selle põhjuseks olid nelja võimaliku võrdlusriigi äärmiselt erinevad impordihinnad peamist toorainet ammooniumparavolframaati hõlmava HSi koodi puhul ning samuti teiste toodete puhul. Peamise tooraine moonutamata hinna kindlakstegemiseks kasutati selle asemel USA geoloogilise uuringu riikliku maavarade teabe keskuse avaldatud rahvusvahelist võrdlusalust. |
| --- | --- |

(110)

8. novembri 2018. aasta teatises märkis komisjon et normaalväärtuse arvutamiseks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a ei saanud ta peamise tootmisteguri hindamiseks kasutada asjaomaste võrdlusriikide andmeid. Selle põhjuseks olid nelja võimaliku võrdlusriigi äärmiselt erinevad impordihinnad peamist toorainet ammooniumparavolframaati hõlmava HSi koodi puhul ning samuti teiste toodete puhul. Peamise tooraine moonutamata hinna kindlakstegemiseks kasutati selle asemel USA geoloogilise uuringu riikliku maavarade teabe keskuse avaldatud rahvusvahelist võrdlusalust.

| (111) | Tööjõu- ja elektrikulude allikana kasutas komisjon Türgi statistikainstituudi esitatud andmeid. |
| --- | --- |

(111)

Tööjõu- ja elektrikulude allikana kasutas komisjon Türgi statistikainstituudi esitatud andmeid.

3.3.4.   Tootmistegurid

Tootmistegurid

| (112) | 8. novembri 2018. aasta teatises püüdis komisjon koostada esialgset tootmistegurite loetelu ja allikate loetelu, mida ta kavatses kasutada kõigi tootmistegurite puhul, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida koostööd teinud tootjad kasutasid uurimisaluse toote tootmisel. |
| --- | --- |

(112)

8. novembri 2018. aasta teatises püüdis komisjon koostada esialgset tootmistegurite loetelu ja allikate loetelu, mida ta kavatses kasutada kõigi tootmistegurite puhul, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida koostööd teinud tootjad kasutasid uurimisaluse toote tootmisel.

| (113) | Kuna Hiina tootjad koostööd ei teinud, tugines komisjon tootmisel kasutatavate tootmistegurite kindlakstegemiseks taotlejatele ja kahele algatamisteate III lisa küsimustikule vastanule. |
| --- | --- |

(113)

Kuna Hiina tootjad koostööd ei teinud, tugines komisjon tootmisel kasutatavate tootmistegurite kindlakstegemiseks taotlejatele ja kahele algatamisteate III lisa küsimustikule vastanule.

| (114) | Komisjon ei saanud konkreetsete tootmistegurite kohta ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(114)

Komisjon ei saanud konkreetsete tootmistegurite kohta ühtegi märkust.

| (115) | Võttes arvesse kogu taotleja esitatud teavet, tehti kindlaks järgmised tootmistegurid ja vajaduse korral nendega seotud tariifirubriigid.

  Tabel 1


  Tootmistegurid









  Tootmistegur | HS-kood | Kasutatud allikas | Väärtus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Toorained |
| Ammooniumparavolframaat | ex 2841 80 | Ammooniumparavolframaadis sisalduva volframoksiidi netohind rahvusvahelise võrdlusaluse Platts Metals Week (mida annab välja USA geoloogilise uuringu riikliku maavarade teabe keskus) alusel | 34,81 eurot/kg |
| Tööjõud |
| Otsene tööjõud,
  palgad tootmissektoris | [ei kohaldata] | Türgi statistikainstituut | 8,15 eurot inimtöö tunni kohta |
| Energia |
| Elektrienergia | [ei kohaldata] | Türgi statistikainstituut | 0,06 eurot/kWa |

(115)

Võttes arvesse kogu taotleja esitatud teavet, tehti kindlaks järgmised tootmistegurid ja vajaduse korral nendega seotud tariifirubriigid.

Tabel 1

Tabel 1

Tootmistegurid

Tootmistegurid

Tootmistegur

HS-kood

Kasutatud allikas

Väärtus

Toorained

Toorained

Ammooniumparavolframaat

ex 2841 80

Ammooniumparavolframaadis sisalduva volframoksiidi netohind rahvusvahelise võrdlusaluse Platts Metals Week (mida annab välja USA geoloogilise uuringu riikliku maavarade teabe keskus) alusel

34,81 eurot/kg

Tööjõud

Tööjõud

Otsene tööjõud,

palgad tootmissektoris

[ei kohaldata]

Türgi statistikainstituut

8,15 eurot inimtöö tunni kohta

Energia

Energia

Elektrienergia

[ei kohaldata]

Türgi statistikainstituut

0,06 eurot/kWa

3.3.4.1.   Toorained

| (116) | Uurimisaluse toote peamine tooraine on ammooniumparavolframaat. 6. märtsi 2019. aasta teatises märkis komisjon, et kavatseb kasutada rahvusvahelist võrdlusalust Platts Metals Week, mida USA geoloogilise uuringu riikliku maavarade teabe keskus (61) avaldab oma igakuises maavarade ülevaates. |
| --- | --- |

(116)

Uurimisaluse toote peamine tooraine on ammooniumparavolframaat. 6. märtsi 2019. aasta teatises märkis komisjon, et kavatseb kasutada rahvusvahelist võrdlusalust Platts Metals Week, mida USA geoloogilise uuringu riikliku maavarade teabe keskus (61) avaldab oma igakuises maavarade ülevaates.

61

| (117) | Ammooniumparavolframaat tuleb muuta volframi metallipulbriks, enne kui seda saab kasutada volframelektroodide toorainena. |
| --- | --- |

(117)

Ammooniumparavolframaat tuleb muuta volframi metallipulbriks, enne kui seda saab kasutada volframelektroodide toorainena.

| (118) | Kuna rahvusvaheline võrdlusalus annab ammooniumparavolframaadi hinna tema volframoksiidide sisalduse järgi ning kuna samuti tuleb lisada konverteerimiskulud, kohandati võrdlusaluse andmeid, kasutades tegurit 1,26, millele liideti 0,767 eurot konverteeritud materjali kilogrammi kohta. Need liidu tootmisharu soovitatud konverteerimiskulud tehti huvitatud isikutele kättesaadavaks ja komisjon ei saanud selle kohta ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(118)

Kuna rahvusvaheline võrdlusalus annab ammooniumparavolframaadi hinna tema volframoksiidide sisalduse järgi ning kuna samuti tuleb lisada konverteerimiskulud, kohandati võrdlusaluse andmeid, kasutades tegurit 1,26, millele liideti 0,767 eurot konverteeritud materjali kilogrammi kohta. Need liidu tootmisharu soovitatud konverteerimiskulud tehti huvitatud isikutele kättesaadavaks ja komisjon ei saanud selle kohta ühtegi märkust.

3.3.4.2.   Tööjõud

| (119) | Tööjõukulude osas märkis komisjon oma 6. märtsi 2019. aasta teatises, et kavatseb kasutada Türgi statistikainstituudi avaldatud andmeid. Eelkõige märkis komisjon, et kavatseb kasutada 2016. aasta töötleva tööstuse tööjõukulu tunnis NACE Rev.2 (62) kohase majandustegevuse C.24 (metallitootmine) puhul, mis on kõige värskemad kättesaadavad statistilised andmed (63). Lisaks märgiti, et väärtused kohandatakse nõuetekohaselt inflatsiooniga, kasutades omamaise tootja hinnaindeksit, (64) mille on avaldanud Türgi statistikainstituut. Kuna märkusi ei esitatud, otsustas komisjon selle lähenemisviisi vastu võtta. |
| --- | --- |

(119)

Tööjõukulude osas märkis komisjon oma 6. märtsi 2019. aasta teatises, et kavatseb kasutada Türgi statistikainstituudi avaldatud andmeid. Eelkõige märkis komisjon, et kavatseb kasutada 2016. aasta töötleva tööstuse tööjõukulu tunnis NACE Rev.2 (62) kohase majandustegevuse C.24 (metallitootmine) puhul, mis on kõige värskemad kättesaadavad statistilised andmed (63). Lisaks märgiti, et väärtused kohandatakse nõuetekohaselt inflatsiooniga, kasutades omamaise tootja hinnaindeksit, (64) mille on avaldanud Türgi statistikainstituut. Kuna märkusi ei esitatud, otsustas komisjon selle lähenemisviisi vastu võtta.

62

63

64

3.3.4.3.   Elektrienergia

| (120) | Elektrikulude osas märkis komisjon oma 6. märtsi 2019. aasta teatises, et kavatseb kasutada tööstustarbijate keskmist hinda elektriühiku kohta, mis on kättesaadav Türgi statistikainstituudi pressiteates. Kuna märkusi ei esitatud, otsustas komisjon selle lähenemisviisi vastu võtta. |
| --- | --- |

(120)

Elektrikulude osas märkis komisjon oma 6. märtsi 2019. aasta teatises, et kavatseb kasutada tööstustarbijate keskmist hinda elektriühiku kohta, mis on kättesaadav Türgi statistikainstituudi pressiteates. Kuna märkusi ei esitatud, otsustas komisjon selle lähenemisviisi vastu võtta.

3.3.4.4.   Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum

| (121) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt hõlmab arvutatud normaalväärtus „moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks tuli kindlaks teha tootmise üldkulud, et hõlmata kulusid, mida tootmistegurid ei hõlma. |
| --- | --- |

(121)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt hõlmab arvutatud normaalväärtus „moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks tuli kindlaks teha tootmise üldkulud, et hõlmata kulusid, mida tootmistegurid ei hõlma.

| (122) | 8. novembri 2018. aasta teatises oli komisjon kindlaks teinud vaid kaks volframelektroodide tootjat väljaspool HRVd ning need olid koostööd tegevad liidu tootjad. Kuna selles küsimuses märkusi ei esitatud, kasutas komisjon nende kahe tootja esitatud andmeid tootmise üldkulude ning müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kohta. Kuna ainult üks liidu tootjast avaldas oma finantsaruanded, mis olid Orbise andmebaasis hõlpsasti kättesaadavad, (65) piirdusid andmed vaid ühe tootjaga. |
| --- | --- |

(122)

8. novembri 2018. aasta teatises oli komisjon kindlaks teinud vaid kaks volframelektroodide tootjat väljaspool HRVd ning need olid koostööd tegevad liidu tootjad. Kuna selles küsimuses märkusi ei esitatud, kasutas komisjon nende kahe tootja esitatud andmeid tootmise üldkulude ning müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kohta. Kuna ainult üks liidu tootjast avaldas oma finantsaruanded, mis olid Orbise andmebaasis hõlpsasti kättesaadavad, (65) piirdusid andmed vaid ühe tootjaga.

65

| (123) | Tootmise üldkulude ning müügi-, üld- ja halduskulude moonutamata suuruse kindlakstegemiseks kasutas komisjon selliste tootmiskulude osakaalu, mis moodustavad koostööd tegeva liidu tootja kulude struktuuris tootmise üldkulud ning müügi-, üld- ja halduskulud. |
| --- | --- |

(123)

Tootmise üldkulude ning müügi-, üld- ja halduskulude moonutamata suuruse kindlakstegemiseks kasutas komisjon selliste tootmiskulude osakaalu, mis moodustavad koostööd tegeva liidu tootja kulude struktuuris tootmise üldkulud ning müügi-, üld- ja halduskulud.

| (124) | Selleks väljendas komisjon koostööd tegeva liidu tootja tegelikud tootmise üldkulud ning müügi-, üld- ja halduskulud kõigepealt protsendina kogu tegelikust tootmiskulust. Seejärel kohaldas komisjon sama protsendimäära moonutamata tootmiskuludele, et saada tootmise üldkulude ning müügi-, üld- ja halduskulude moonutamata suurus. |
| --- | --- |

(124)

Selleks väljendas komisjon koostööd tegeva liidu tootja tegelikud tootmise üldkulud ning müügi-, üld- ja halduskulud kõigepealt protsendina kogu tegelikust tootmiskulust. Seejärel kohaldas komisjon sama protsendimäära moonutamata tootmiskuludele, et saada tootmise üldkulude ning müügi-, üld- ja halduskulude moonutamata suurus.

| (125) | Kasumi arvutamiseks kasutas komisjon sama liidu tootja finantsandmeid. Nimelt kasutas komisjon äriühingu auditeeritud aruannetes esitatud kasuminäitajaid ajavahemikul 1. märtsist 2017 kuni 28. veebruarini 2018. |
| --- | --- |

(125)

Kasumi arvutamiseks kasutas komisjon sama liidu tootja finantsandmeid. Nimelt kasutas komisjon äriühingu auditeeritud aruannetes esitatud kasuminäitajaid ajavahemikul 1. märtsist 2017 kuni 28. veebruarini 2018.

| (126) | Selle tulemusena lisati moonutamata tootmiskulule järgmine:






  — | tootmiskulude (mis hõlmavad materjalide, tööjõu-, energia- ja veekasutust) suhtes kohaldati 32,06 % suurust tootmise üldkulusid ning müügi-, üld- ja halduskulusid; (66) |
| --- | --- | --- |

(126)

Selle tulemusena lisati moonutamata tootmiskulule järgmine:

—

tootmiskulude (mis hõlmavad materjalide, tööjõu-, energia- ja veekasutust) suhtes kohaldati 32,06 % suurust tootmise üldkulusid ning müügi-, üld- ja halduskulusid; (66)

66

| — | tootmiskulude summa suhtes kohaldati 5,58 % suurust kasumimäära (67). |
| --- | --- |

—

tootmiskulude summa suhtes kohaldati 5,58 % suurust kasumimäära (67).

67

3.3.4.5.   Normaalväärtuse arvutamine

| (127) | Arvestusliku normaalväärtuse arvutamiseks tegi komisjon järgmist. |
| --- | --- |

(127)

Arvestusliku normaalväärtuse arvutamiseks tegi komisjon järgmist.

| (128) | Esiteks tegi komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud. Kuna Hiina tootjad koostööd ei teinud, võttis komisjon aluseks samad materjalid, tööjõu ja energia tarbimise suhte, mis oli suurima toodanguga liidu tootjal. Kasutatud andmed olid seotud kõige rohkem kasutatava WL15, 2,4 × 175 mm läbimõõduga elektroodiga. |
| --- | --- |

(128)

Esiteks tegi komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud. Kuna Hiina tootjad koostööd ei teinud, võttis komisjon aluseks samad materjalid, tööjõu ja energia tarbimise suhte, mis oli suurima toodanguga liidu tootjal. Kasutatud andmed olid seotud kõige rohkem kasutatava WL15, 2,4 × 175 mm läbimõõduga elektroodiga.

| (129) | Seejärel korrutas komisjon kasutusteguri moonutamata ühikuhinnaga, nagu see on näidatud tabelis 1, ning lisas tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi, nagu on kirjeldatud põhjenduses 126. |
| --- | --- |

(129)

Seejärel korrutas komisjon kasutusteguri moonutamata ühikuhinnaga, nagu see on näidatud tabelis 1, ning lisas tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi, nagu on kirjeldatud põhjenduses 126.

| (130) | Selle alusel tuletas komisjon normaalväärtuse tehasest hankimise tasandil kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a. |
| --- | --- |

(130)

Selle alusel tuletas komisjon normaalväärtuse tehasest hankimise tasandil kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a.

| (131) | Kuna ükski Hiina tootja koostööd ei teinud, määrati normaalväärtus kindlaks kogu riigi kohta, mitte iga tootja kohta eraldi. |
| --- | --- |

(131)

Kuna ükski Hiina tootja koostööd ei teinud, määrati normaalväärtus kindlaks kogu riigi kohta, mitte iga tootja kohta eraldi.

3.4.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (132) | Kuna Hiina tootjad koostööd ei teinud, määrati ekspordihind alusmääruse artikli 14 lõikes 6 sätestatud CIF-impordihinna alusel. |
| --- | --- |

(132)

Kuna Hiina tootjad koostööd ei teinud, määrati ekspordihind alusmääruse artikli 14 lõikes 6 sätestatud CIF-impordihinna alusel.

3.5.   Võrdlus

Võrdlus

| (133) | Õiglase võrdluse tagamiseks korrigeeris komisjon vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10 vajaduse korral normaalväärtust ja ekspordihinda, võttes arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. |
| --- | --- |

(133)

Õiglase võrdluse tagamiseks korrigeeris komisjon vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10 vajaduse korral normaalväärtust ja ekspordihinda, võttes arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi.

| (134) | Normaalväärtuse suhtes kohaldati 17 % suurust käibemaksu ülespoole korrigeerimist, sest uurimisaluse toote ekspordi puhul ei tehtud ekspordi käibemaksu allahindlust ning rahvusvahelise ja kodumaise veo ja kindlustuse ekspordihinda kohandati allapoole. |
| --- | --- |

(134)

Normaalväärtuse suhtes kohaldati 17 % suurust käibemaksu ülespoole korrigeerimist, sest uurimisaluse toote ekspordi puhul ei tehtud ekspordi käibemaksu allahindlust ning rahvusvahelise ja kodumaise veo ja kindlustuse ekspordihinda kohandati allapoole.

3.6.   Dumpingumarginaal

Dumpingumarginaal

| (135) | Kuna Hiina tootjad koostööd ei teinud, võrdles komisjon samasuguse toote normaalväärtust ekspordihinnaga tehasehindade tasandil vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12. |
| --- | --- |

(135)

Kuna Hiina tootjad koostööd ei teinud, võrdles komisjon samasuguse toote normaalväärtust ekspordihinnaga tehasehindade tasandil vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12.

| (136) | Selle põhjal leidis komisjon, et dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on 55 %. |
| --- | --- |

(136)

Selle põhjal leidis komisjon, et dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on 55 %.

| (137) | Seetõttu järeldas komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus. |
| --- | --- |

(137)

Seetõttu järeldas komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus.

3.7.   Dumpingu kordumise tõenäosus meetmete kehtetuks tunnistamise korral

Dumpingu kordumise tõenäosus meetmete kehtetuks tunnistamise korral

| (138) | Lisaks dumpingu esinemise avastamisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Analüüsiti järgmisi lisaelemente: tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus HRVs, liidu turu atraktiivsus ning toorainega seotud moonutused. |
| --- | --- |

(138)

Lisaks dumpingu esinemise avastamisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Analüüsiti järgmisi lisaelemente: tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus HRVs, liidu turu atraktiivsus ning toorainega seotud moonutused.

| (139) | Kuna Hiina tootjad ei teinud koostööd, põhines analüüs komisjoni käsutuses oleval teabel, see tähendab läbivaatamistaotluses esitatud teabel ja muudest kättesaadavatest allikatest saadud teabel, nagu alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas ja huvitatud isikutelt uurimise ajal saadud teave. |
| --- | --- |

(139)

Kuna Hiina tootjad ei teinud koostööd, põhines analüüs komisjoni käsutuses oleval teabel, see tähendab läbivaatamistaotluses esitatud teabel ja muudest kättesaadavatest allikatest saadud teabel, nagu alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas ja huvitatud isikutelt uurimise ajal saadud teave.

3.7.1.   HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

| (140) | Kuna Hiina tootjad ei teinud koostööd, tuginevad järgmised järeldused läbivaatamistaotluses esitatud teabele, liidu tootmisharu poolt uurimise käigus esitatud teabele ning Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd esitatud teabele. |
| --- | --- |

(140)

Kuna Hiina tootjad ei teinud koostööd, tuginevad järgmised järeldused läbivaatamistaotluses esitatud teabele, liidu tootmisharu poolt uurimise käigus esitatud teabele ning Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd esitatud teabele.

| (141) | Läbivaatamise taotluses hinnati, et Hiina volframelektroodide tootmisvõimsus jääb vahemikku 2 000 000–4 000 000 kg aastas. Eelmise aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus kindlaks tehtud tootmisvõimsus oli 1 600 000 kg ning selle rakendusaste oli 63 %, seega oli kasutamata tootmisvõimsus umbes 600 000 kg, mis ületas peaaegu viiekordselt kogu liidu tarbimise. |
| --- | --- |

(141)

Läbivaatamise taotluses hinnati, et Hiina volframelektroodide tootmisvõimsus jääb vahemikku 2 000 000–4 000 000 kg aastas. Eelmise aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus kindlaks tehtud tootmisvõimsus oli 1 600 000 kg ning selle rakendusaste oli 63 %, seega oli kasutamata tootmisvõimsus umbes 600 000 kg, mis ületas peaaegu viiekordselt kogu liidu tarbimise.

| (142) | Käesolevas uurimises teatasid kaks tootjat, kes vastasid valimi moodustamise küsimustikule, 17 % kasutamata tootmisvõimsusest. Kõnealuse suhtarvu kohaldamine kõige tagasihoidlikumale tootmisvõimsuse hinnangule HRVs näitab, et tema kasutamata tootmisvõimsus on palju suurem kui kogu samasuguse toote tarbimine liidus. |
| --- | --- |

(142)

Käesolevas uurimises teatasid kaks tootjat, kes vastasid valimi moodustamise küsimustikule, 17 % kasutamata tootmisvõimsusest. Kõnealuse suhtarvu kohaldamine kõige tagasihoidlikumale tootmisvõimsuse hinnangule HRVs näitab, et tema kasutamata tootmisvõimsus on palju suurem kui kogu samasuguse toote tarbimine liidus.

| (143) | Seega võib järeldada, et HRVs on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mida saab meetmete aeguda laskmise korral liitu suunata. Samuti ei viita miski sellele, et kolmandate riikide turud või siseturg suudaksid seda märkimisväärset vaba tootmisvõimsust ära kasutada. |
| --- | --- |

(143)

Seega võib järeldada, et HRVs on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mida saab meetmete aeguda laskmise korral liitu suunata. Samuti ei viita miski sellele, et kolmandate riikide turud või siseturg suudaksid seda märkimisväärset vaba tootmisvõimsust ära kasutada.

3.7.2.   Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (144) | Hiina tootjad näitasid üles pidevat huvi liidu turu vastu ja suutsid suurendada turuosa 40–50 %-ni. Tugeva tööstusliku baasiga liit on samuti suur turg, mis tarbib pidevalt üle 10 % Hiina arvestuslikust kogutoodangust. |
| --- | --- |

(144)

Hiina tootjad näitasid üles pidevat huvi liidu turu vastu ja suutsid suurendada turuosa 40–50 %-ni. Tugeva tööstusliku baasiga liit on samuti suur turg, mis tarbib pidevalt üle 10 % Hiina arvestuslikust kogutoodangust.

| (145) | Nagu on näidatud tabelites 4 ja 9, on liidu tootjate hinnad impordihindadest oluliselt kõrgemad. Märkimisväärne import HRVst liitu hoolimata kehtivast dumpinguvastasest tollimaksust kinnitab liidu turu suurt atraktiivsust. |
| --- | --- |

(145)

Nagu on näidatud tabelites 4 ja 9, on liidu tootjate hinnad impordihindadest oluliselt kõrgemad. Märkimisväärne import HRVst liitu hoolimata kehtivast dumpinguvastasest tollimaksust kinnitab liidu turu suurt atraktiivsust.

3.7.3.   Tooraine moonutused

Tooraine moonutused

| (146) | Nagu märgitud põhjendustes 71–73 ja selgitatud aruande punktis 12.4.1, sõltub äriühingute majanduslik olukord ka tooraine tarnimise tingimustest (68). Seega, kui on olemas valitsuse meetmed, mis soodustavad tooraine riigisisest tarbimist, mitte aga tooraine jaotamist rahvusvahelise pakkumise ja nõudluse alusel, kallutatakse võrdsed konkurentsitingimused omamaise järgtööstuse poole. |
| --- | --- |

(146)

Nagu märgitud põhjendustes 71–73 ja selgitatud aruande punktis 12.4.1, sõltub äriühingute majanduslik olukord ka tooraine tarnimise tingimustest (68). Seega, kui on olemas valitsuse meetmed, mis soodustavad tooraine riigisisest tarbimist, mitte aga tooraine jaotamist rahvusvahelise pakkumise ja nõudluse alusel, kallutatakse võrdsed konkurentsitingimused omamaise järgtööstuse poole.

68

3.7.4.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

| (147) | Volframelektroode toodetakse üksnes HRVs ja liidus. HRV kohaldab ekspordipiiranguid peamise tooraine suhtes, mida leidub peamiselt üksnes Hiinas. Võttes arvesse liidu turu atraktiivsust, suurt vaba tootmisvõimsust HRVs ning jätkuvat märkimisväärset dumpingut, teeb komisjon järelduse, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on dumpingu jätkumine väga tõenäoline. |
| --- | --- |

(147)

Volframelektroode toodetakse üksnes HRVs ja liidus. HRV kohaldab ekspordipiiranguid peamise tooraine suhtes, mida leidub peamiselt üksnes Hiinas. Võttes arvesse liidu turu atraktiivsust, suurt vaba tootmisvõimsust HRVs ning jätkuvat märkimisväärset dumpingut, teeb komisjon järelduse, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on dumpingu jätkumine väga tõenäoline.

4.   KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu kindlaksmääramine

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu kindlaksmääramine

| (148) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet kaks teadaolevat liidu tootjat. Mõlemad tootjad tegid uurimises koostööd. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(148)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet kaks teadaolevat liidu tootjat. Mõlemad tootjad tegid uurimises koostööd. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

4.2.   Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

| (149) | Komisjon hindas kahju tootmise, tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendamise, müügi, turuosa, tööjõu, tootlikkuse ja kasvu suundumuste põhjal, ning hindade, kasumlikkuse, rahavoogude, kapitali kaasamise võime ja investeeringute, varude, investeeringutasuvuse ja palkade suundumuste põhjal. |
| --- | --- |

(149)

Komisjon hindas kahju tootmise, tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendamise, müügi, turuosa, tööjõu, tootlikkuse ja kasvu suundumuste põhjal, ning hindade, kasumlikkuse, rahavoogude, kapitali kaasamise võime ja investeeringute, varude, investeeringutasuvuse ja palkade suundumuste põhjal.

| (150) | Kuna liidu tootmisharu moodustavad vaid kaks äriühingut, esitatakse andmed liidu tootmisharu kohta vahemikena, et kaitsta konfidentsiaalsust alusmääruse artikli 19 kohaselt. |
| --- | --- |

(150)

Kuna liidu tootmisharu moodustavad vaid kaks äriühingut, esitatakse andmed liidu tootmisharu kohta vahemikena, et kaitsta konfidentsiaalsust alusmääruse artikli 19 kohaselt.

| (151) | Liidu tootmisharu konfidentsiaalsuse kaitsmiseks esitatakse alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt ka HRVst pärit import vahemikena, kuna impordiandmete avalikustamise üksikasjalikkus võimaldaks kindlaks teha liidu tootmisharu täpsed tootmise ja müügi andmed. |
| --- | --- |

(151)

Liidu tootmisharu konfidentsiaalsuse kaitsmiseks esitatakse alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt ka HRVst pärit import vahemikena, kuna impordiandmete avalikustamise üksikasjalikkus võimaldaks kindlaks teha liidu tootmisharu täpsed tootmise ja müügi andmed.

4.3.   Liidu tootmine ja tarbimine

Liidu tootmine ja tarbimine

| (152) | Liidu kogutoodang läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli 35–40 tonni, mis on vähem kui eelmisel aegumisega seotud läbivaatamisel. |
| --- | --- |

(152)

Liidu kogutoodang läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli 35–40 tonni, mis on vähem kui eelmisel aegumisega seotud läbivaatamisel.

| (153) | Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks, liites kokku impordistatistika TARICi koodide tasandil, kasutades alusmääruse artikli 14 lõike 6 alusel kogutud andmeid, ja liidu tootmisharu müügimahud. |
| --- | --- |

(153)

Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks, liites kokku impordistatistika TARICi koodide tasandil, kasutades alusmääruse artikli 14 lõike 6 alusel kogutud andmeid, ja liidu tootmisharu müügimahud.

| (154) | Uurimisaluse toote tarbimine liidus arenes järgmiselt.

  Tabel 2


  Liidu tarbimine | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine (kg) | 130 000 –140 000 | 120 000 –130 000 | 120 000 –130 000 | 100 000 –110 000 | 105 000 –115 000 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 95 | 96 | 83 | 86 |
| Allikas: küsimustike vastused, artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas |

(154)

Uurimisaluse toote tarbimine liidus arenes järgmiselt.

Tabel 2

Tabel 2

Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

2014

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu kogutarbimine (kg)

130 000 –140 000

120 000 –130 000

120 000 –130 000

100 000 –110 000

105 000 –115 000

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

95

95

96

96

83

83

86

86

Allikas: küsimustike vastused, artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas

Allikas:

| (155) | Liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 14 % võrra. Mitme aasta analüüsi kohaselt on näha see vähenemine kogu perioodi vältel kuni aastani 2017. aastani ning, 2017. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel tõusis see veidi (3 %). |
| --- | --- |

(155)

Liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 14 % võrra. Mitme aasta analüüsi kohaselt on näha see vähenemine kogu perioodi vältel kuni aastani 2017. aastani ning, 2017. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel tõusis see veidi (3 %).

4.4.   Import HRVst

Import HRVst

4.4.1.   HRVst pärit impordi maht ja turuosa

HRVst pärit impordi maht ja turuosa

| (156) | Komisjon tegi HRVst pärit liitu suunatud impordi mahu kindlaks alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi ning impordi turuosa põhjal, võrreldes neid impordimahte liidu tarbimisega, mis on esitatud tabelis 2. |
| --- | --- |

(156)

Komisjon tegi HRVst pärit liitu suunatud impordi mahu kindlaks alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi ning impordi turuosa põhjal, võrreldes neid impordimahte liidu tarbimisega, mis on esitatud tabelis 2.

| (157) | HRV turuosa ja import arenes järgmiselt.

  Tabel 3


  Impordi maht (tonnides) ja turuosa | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRVst pärit impordi maht | 45 000 –50 000 | 50 000 –55 000 | 50 000 –55 000 | 40 000 –45 000 | 45 000 –50 000 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 103 | 109 | 87 | 97 |
| HRV impordi turuosa (%) | 30–40 % | 40–50 % | 40–50 % | 40–50 % | 40–50 % |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 108 | 113 | 105 | 112 |
| Allikas: küsimustike vastused, artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas |

(157)

HRV turuosa ja import arenes järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

2014

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

HRVst pärit impordi maht

45 000 –50 000

50 000 –55 000

50 000 –55 000

40 000 –45 000

45 000 –50 000

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

103

103

109

109

87

87

97

97

HRV impordi turuosa (%)

30–40 %

40–50 %

40–50 %

40–50 %

40–50 %

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

108

108

113

113

105

105

112

112

Allikas: küsimustike vastused, artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas

Allikas:

| (158) | Kooskõlas liidu tarbimise vähenemisega vähenes HRVst pärit uurimisaluse toote impordi maht vaatlusalusel perioodil 3 %, püsides läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vahemikus 45 000–50 000 kg (vt tabel 3). Sellele vähenemisele vaatamata on Hiina eksportijate turuosa kasvanud 12 % võrra, moodustades peaaegu poole kogu liidu turust. |
| --- | --- |

(158)

Kooskõlas liidu tarbimise vähenemisega vähenes HRVst pärit uurimisaluse toote impordi maht vaatlusalusel perioodil 3 %, püsides läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vahemikus 45 000–50 000 kg (vt tabel 3). Sellele vähenemisele vaatamata on Hiina eksportijate turuosa kasvanud 12 % võrra, moodustades peaaegu poole kogu liidu turust.

| (159) | Kahjuanalüüsi puhul on oluline märkida, et import HRVst liitu jätkus tollimakse tasudes kogu vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(159)

Kahjuanalüüsi puhul on oluline märkida, et import HRVst liitu jätkus tollimakse tasudes kogu vaatlusalusel perioodil.

4.4.2.   Hiinast imporditavate toodete hinnad

Hiinast imporditavate toodete hinnad

| (160) | Komisjon kasutas HRVst pärit impordi hindu, mis olid esitatud alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis. |
| --- | --- |

(160)

Komisjon kasutas HRVst pärit impordi hindu, mis olid esitatud alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis.

| (161) | HRVst liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

  Tabel 4


  HRVst pärit impordi hind (EUR/tonn) | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRVst pärit impordi keskmine hind (EUR/kg) | 45–50 | 50–55 | 45–50 | 45–50 | 45–50 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 108 | 93 | 93 | 99 |
| Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas. |

(161)

HRVst liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

HRVst pärit impordi hind (EUR/tonn)

HRVst pärit impordi hind (EUR/tonn)

2014

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

HRVst pärit impordi keskmine hind (EUR/kg)

45–50

50–55

45–50

45–50

45–50

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

108

108

93

93

93

93

99

99

Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

Allikas:

| (162) | HRVst pärit impordi keskmised hinnad tõusid 2015. aastal 8 %, vähenesid veidi ja püsisid stabiilsena 2016. ja 2017. aastal ning seejärel tõusid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu 2014. aasta tasemele. |
| --- | --- |

(162)

HRVst pärit impordi keskmised hinnad tõusid 2015. aastal 8 %, vähenesid veidi ja püsisid stabiilsena 2016. ja 2017. aastal ning seejärel tõusid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu 2014. aasta tasemele.

| (163) | Vaatlusalusel perioodil jäid HRVst pärit impordi keskmised hinnad oluliselt madalamaks kui keskmine müügihind tonni kohta ja liidu tootmisharu keskmine tootmiskulu tonni kohta, nagu on esitatud tabelis 9. |
| --- | --- |

(163)

Vaatlusalusel perioodil jäid HRVst pärit impordi keskmised hinnad oluliselt madalamaks kui keskmine müügihind tonni kohta ja liidu tootmisharu keskmine tootmiskulu tonni kohta, nagu on esitatud tabelis 9.

4.4.3.   Hinna allalöömine

Hinna allalöömine

| (164) | Komisjon tegi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks hinna allalöömise, võrreldes kahe liidu tootja kaalutud keskmist müügihinda, mida küsiti sõltumatutelt klientidelt liidu turul (korrigeeritud tehasehindade tasemele), HRVst pärit uurimisaluse toote impordihinna (CIF-tasemel) andmetega, mis saadi alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohasest andmebaasist ning mida oli korrigeeritud, et võtta arvesse hinda mahalaadimisel. |
| --- | --- |

(164)

Komisjon tegi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks hinna allalöömise, võrreldes kahe liidu tootja kaalutud keskmist müügihinda, mida küsiti sõltumatutelt klientidelt liidu turul (korrigeeritud tehasehindade tasemele), HRVst pärit uurimisaluse toote impordihinna (CIF-tasemel) andmetega, mis saadi alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohasest andmebaasist ning mida oli korrigeeritud, et võtta arvesse hinda mahalaadimisel.

| (165) | Võrdluse tulemus väljendati protsendina kahe liidu tootja keskmisest hinnast läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(165)

Võrdluse tulemus väljendati protsendina kahe liidu tootja keskmisest hinnast läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (166) | See võrdlus näitas, et HRVs pärit import lõi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu turu hinda alla keskmiselt üle 50 %, kuigi samal ajal kehtis dumpinguvastane tollimaks, mille eesmärk oli korvata konkurentsierinevused kõnealuse kahe toote vahel. |
| --- | --- |

(166)

See võrdlus näitas, et HRVs pärit import lõi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu turu hinda alla keskmiselt üle 50 %, kuigi samal ajal kehtis dumpinguvastane tollimaks, mille eesmärk oli korvata konkurentsierinevused kõnealuse kahe toote vahel.

4.5.   Import muudest kolmandatest riikidest kui HRV

Import muudest kolmandatest riikidest kui HRV

| (167) | Tabelis 5 on esitatud muudest kolmandatest riikidest liitu suunatud uurimisaluse toote impordi maht, turuosa ja hindade suundumused. Impordimaht ja hinnasuundumused põhinevad alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohasel andmebaasil.

  Tabel 5


  Import muudest kolmandatest riikidest kui HRVst | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import muudest kolmandatest riikidest kui HRV (kg) | 60 000 –65 000 | 55 000 –60 000 | 50 000 –55 000 | 45 000 –50 000 | 45 000 –50 000 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 88 | 85 | 76 | 75 |
| Kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa | 45–50 % | 45–50 % | 40–45 % | 40–45 % | 40–45 % |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 92 | 88 | 91 | 87 |
| Kolmandatest riikidest pärit impordi keskmine hind (EUR/kg) | 50–55 | 65–70 | 65–70 | 55–60 | 55–60 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 129 | 124 | 113 | 111 |
| Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas. |

(167)

Tabelis 5 on esitatud muudest kolmandatest riikidest liitu suunatud uurimisaluse toote impordi maht, turuosa ja hindade suundumused. Impordimaht ja hinnasuundumused põhinevad alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohasel andmebaasil.

Tabel 5

Tabel 5

Import muudest kolmandatest riikidest kui HRVst

Import muudest kolmandatest riikidest kui HRVst

2014

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Import muudest kolmandatest riikidest kui HRV (kg)

60 000 –65 000

55 000 –60 000

50 000 –55 000

45 000 –50 000

45 000 –50 000

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

88

88

85

85

76

76

75

75

Kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa

45–50 %

45–50 %

40–45 %

40–45 %

40–45 %

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

92

92

88

88

91

91

87

87

Kolmandatest riikidest pärit impordi keskmine hind (EUR/kg)

50–55

65–70

65–70

55–60

55–60

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

129

129

124

124

113

113

111

111

Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

Allikas:

| (168) | Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil vähenes 25 %. |
| --- | --- |

(168)

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil vähenes 25 %.

| (169) | Kõnealustes riikidest pärit impordi turuosa vähenes samal ajavahemikul 13 %. |
| --- | --- |

(169)

Kõnealustes riikidest pärit impordi turuosa vähenes samal ajavahemikul 13 %.

| (170) | Muudest kolmandatest riikidest kui Hiina pärit impordi keskmised hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 11 %, kuid jäid tublisti allapoole liidu tootmisharu hinnatasemeid, nagu on märgitud tabelis 10. |
| --- | --- |

(170)

Muudest kolmandatest riikidest kui Hiina pärit impordi keskmised hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 11 %, kuid jäid tublisti allapoole liidu tootmisharu hinnatasemeid, nagu on märgitud tabelis 10.

| (171) | Nagu märgitud põhjenduses 28, toodetakse uurimisalust toodet ainult HRVs ja liidus. Seega on muudest kolmandatest riikidest pärit import tõenäoliselt pärit HRVst. |
| --- | --- |

(171)

Nagu märgitud põhjenduses 28, toodetakse uurimisalust toodet ainult HRVs ja liidus. Seega on muudest kolmandatest riikidest pärit import tõenäoliselt pärit HRVst.

4.6.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.6.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (172) | Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordiga liidu tootmisharule kaasnevate mõjude uurimine kõigi liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majandusnäitajate hindamist vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(172)

Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordiga liidu tootmisharule kaasnevate mõjude uurimine kõigi liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majandusnäitajate hindamist vaatlusalusel perioodil.

| (173) | Kahjunäitajate kindlakstegemiseks kasutas komisjon kahe ainsa liidu tootja andmeid. |
| --- | --- |

(173)

Kahjunäitajate kindlakstegemiseks kasutas komisjon kahe ainsa liidu tootja andmeid.

| (174) | Kahjunäitajad on järgmised: tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine ning samuti keskmised ühikuhinnad, ühiku tootmiskulu, tööjõukulud, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(174)

Kahjunäitajad on järgmised: tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine ning samuti keskmised ühikuhinnad, ühiku tootmiskulu, tööjõukulud, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

4.6.2.   Kahjunäitajad

Kahjunäitajad

4.6.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (175) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (kg) | 40 000 –45 000 | 40 000 –45 000 | 35 000 –40 000 | 35 000 –40 000 | 35 000 –40 000 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 101 | 88 | 94 | 94 |
| Tootmisvõimsus (kg) | 100 000 –110 000 | 100 000 –110 000 | 100 000 –110 000 | 100 000 –110 000 | 100 000 –110 000 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 35–40 % | 35–40 % | 35–40 % | 35–40 % | 35–40 % |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 101 | 88 | 94 | 94 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(175)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

2014

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmismaht (kg)

40 000 –45 000

40 000 –45 000

35 000 –40 000

35 000 –40 000

35 000 –40 000

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

101

101

88

88

94

94

94

94

Tootmisvõimsus (kg)

100 000 –110 000

100 000 –110 000

100 000 –110 000

100 000 –110 000

100 000 –110 000

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

100

100

Tootmisvõimsuse rakendamine

35–40 %

35–40 %

35–40 %

35–40 %

35–40 %

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

101

101

88

88

94

94

94

94

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (176) | Liidu tootmisharu tootmismaht vähenes vaatlusalusel perioodil 6 % koosõlas liidu tarbimise vähenemisega. 2016. aastal oli suurem, 12 % langus, kuid järgneval aastal tootmine suurenes 6 % ning jäi sellele tasemele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(176)

Liidu tootmisharu tootmismaht vähenes vaatlusalusel perioodil 6 % koosõlas liidu tarbimise vähenemisega. 2016. aastal oli suurem, 12 % langus, kuid järgneval aastal tootmine suurenes 6 % ning jäi sellele tasemele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (177) | Liidu tootmisharu tootmisvõimsus oli kogu vaatlusaluse perioodi vältel stabiilne. |
| --- | --- |

(177)

Liidu tootmisharu tootmisvõimsus oli kogu vaatlusaluse perioodi vältel stabiilne.

| (178) | Tootmisvõimsuse rakendamisaste oli vaatlusalusel perioodil muutlik. Esialgu see tõusis 2014. ja 2015. aasta vahel 1 %, kuid 2016. aastal see langes 13 % ning siis tõusis 6 % 2017. aastal ja jäi sellele tasemele. Üldiselt vähenes tootmisvõimsuse rakendusaste vaatlusalusel perioodil 6 %. |
| --- | --- |

(178)

Tootmisvõimsuse rakendamisaste oli vaatlusalusel perioodil muutlik. Esialgu see tõusis 2014. ja 2015. aasta vahel 1 %, kuid 2016. aastal see langes 13 % ning siis tõusis 6 % 2017. aastal ja jäi sellele tasemele. Üldiselt vähenes tootmisvõimsuse rakendusaste vaatlusalusel perioodil 6 %.

| (179) | Liidu tootmisharu tootmine ja tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes 6 %, järgides liidu tarbimise vähenemist (14 %), kuid samuti vähenes ka import HRVst ja kolmandatest riikidest, vastavalt 3 % ja 25 %. |
| --- | --- |

(179)

Liidu tootmisharu tootmine ja tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes 6 %, järgides liidu tarbimise vähenemist (14 %), kuid samuti vähenes ka import HRVst ja kolmandatest riikidest, vastavalt 3 % ja 25 %.

4.6.2.2.   Müügimaht ja turuosa

| (180) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Müügimaht ja turuosa | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul (kg) | 15 000 –20 000 | 15 000 –20 000 | 15 000 –20 000 | 15 000 –20 000 | 15 000 –20 000 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 101 | 100 | 98 | 96 |
| Turuosa | 10–15 % | 10–15 % | 10–15 % | 15–20 % | 15–20 % |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 106 | 105 | 118 | 111 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(180)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

2014

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügimaht liidu turul (kg)

15 000 –20 000

15 000 –20 000

15 000 –20 000

15 000 –20 000

15 000 –20 000

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

101

101

100

100

98

98

96

96

Turuosa

10–15 %

10–15 %

10–15 %

15–20 %

15–20 %

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

106

106

105

105

118

118

111

111

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (181) | Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 4 %. See langus järgis liidu tarbimise vähenemist. |
| --- | --- |

(181)

Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 4 %. See langus järgis liidu tarbimise vähenemist.

| (182) | Liidu tootmisharu suutis aastatel 2014–2017 suurendada turuosa 18 %, kuid kaotas sellest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 7 %. Kokku suurendas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil oma turuosa 11 %. |
| --- | --- |

(182)

Liidu tootmisharu suutis aastatel 2014–2017 suurendada turuosa 18 %, kuid kaotas sellest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 7 %. Kokku suurendas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil oma turuosa 11 %.

4.6.2.3.   Kasv

| (183) | Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu tootmismaht 6 %, samas kui liidu tarbimine vähenes 14 % ning liidu tootmisharu müügimaht liidu turul vähenes 4 %. Liidu tootmisharu müügimahu langust vaatlusalusel perioodil tuleks vaadelda tarbimise vähenemise valguses samal ajavahemikul. Liidu turuosa vähenes 11 %. |
| --- | --- |

(183)

Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu tootmismaht 6 %, samas kui liidu tarbimine vähenes 14 % ning liidu tootmisharu müügimaht liidu turul vähenes 4 %. Liidu tootmisharu müügimahu langust vaatlusalusel perioodil tuleks vaadelda tarbimise vähenemise valguses samal ajavahemikul. Liidu turuosa vähenes 11 %.

4.6.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

| (184) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Tööhõive ja tootlikkus | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv (täistööajale taandatud töötajad) | 40–50 | 40–50 | 40–50 | 40–50 | 40–50 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 98 | 100 | 106 | 106 |
| Tootlikkus (kg/täistööajale taandatud töötaja kohta) | 900–1 000 | 900–1 000 | 800–900 | 800–900 | 800–900 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 103 | 88 | 88 | 89 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(184)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2014

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Töötajate arv (täistööajale taandatud töötajad)

40–50

40–50

40–50

40–50

40–50

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

98

98

100

100

106

106

106

106

Tootlikkus (kg/täistööajale taandatud töötaja kohta)

900–1 000

900–1 000

800–900

800–900

800–900

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

103

103

88

88

88

88

89

89

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (185) | Hoolimata tootmise vähenemisest kasvas liidu tootmisharu tööhõive vaatlusalusel perioodil 6 %. See mõjutas liidu tootjate tootlikkust, mis vähenes vaatlusalusel perioodil 11 %. |
| --- | --- |

(185)

Hoolimata tootmise vähenemisest kasvas liidu tootmisharu tööhõive vaatlusalusel perioodil 6 %. See mõjutas liidu tootjate tootlikkust, mis vähenes vaatlusalusel perioodil 11 %.

4.6.2.5.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (186) | Liidu tootjate keskmine müügihind ja tootmiskulu liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Müügihinnad liidus | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine müügihind (eurodes) | 140–180 | 140–180 | 140–180 | 140–180 | 140–180 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 102 | 101 | 99 | 97 |
| Keskmine tootmiskulu kg kohta (eurodes) | 130–150 | 130–150 | 130–150 | 130–150 | 130–150 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 101 | 91 | 98 | 100 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(186)

Liidu tootjate keskmine müügihind ja tootmiskulu liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Müügihinnad liidus

Müügihinnad liidus

2014

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine müügihind (eurodes)

140–180

140–180

140–180

140–180

140–180

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

102

102

101

101

99

99

97

97

Keskmine tootmiskulu kg kohta (eurodes)

130–150

130–150

130–150

130–150

130–150

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

101

101

91

91

98

98

100

100

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (187) | Liidu tootmisharu keskmine hind sõltumatutele klientidele liidus vaatlusalusel perioodil oli muutlik, kuid üldiselt see vähenes vaatlusalusel perioodil 3 %, samas kui tootmiskulud püsisid samal perioodil suhteliselt stabiilsena, kasvades 2015. aastal 1 % võrra, millele 2016. aasta järgnes 10 % languse. |
| --- | --- |

(187)

Liidu tootmisharu keskmine hind sõltumatutele klientidele liidus vaatlusalusel perioodil oli muutlik, kuid üldiselt see vähenes vaatlusalusel perioodil 3 %, samas kui tootmiskulud püsisid samal perioodil suhteliselt stabiilsena, kasvades 2015. aastal 1 % võrra, millele 2016. aasta järgnes 10 % languse.

4.6.2.6.   Tööjõukulud

| (188) | Liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Keskmised tööjõukulud töötaja kohta | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja täistööajale taandatud töötaja kohta (eurodes) | 52 007 | 55 772 | 52 157 | 54 719 | 52 362 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 107 | 100 | 105 | 101 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(188)

Liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

2014

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmised tööjõukulud töötaja täistööajale taandatud töötaja kohta (eurodes)

52 007

55 772

52 157

54 719

52 362

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

107

107

100

100

105

105

101

101

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (189) | Liidu tootmisharu keskmised tööjõukulud töötaja kohta olid vaatlusalusel perioodil muutlikud, kuid kokkuvõttes suurenesid 1 %. |
| --- | --- |

(189)

Liidu tootmisharu keskmised tööjõukulud töötaja kohta olid vaatlusalusel perioodil muutlikud, kuid kokkuvõttes suurenesid 1 %.

4.6.2.7.   Varud

| (190) | Liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Varud | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lao lõppseis (kg) | 3 500 –4 000 | 3 500 –4 000 | 2 500 –3 000 | 2 300 –2 800 | 2 500 –3 000 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 106 | 71 | 67 | 81 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(190)

Liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Varud

Varud

2014

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Lao lõppseis (kg)

3 500 –4 000

3 500 –4 000

2 500 –3 000

2 300 –2 800

2 500 –3 000

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

106

106

71

71

67

67

81

81

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (191) | Lõppvarude tase kõikus vaatlusalusel perioodil. Üldiselt vähenes see sel perioodil 19 %. |
| --- | --- |

(191)

Lõppvarude tase kõikus vaatlusalusel perioodil. Üldiselt vähenes see sel perioodil 19 %.

4.6.2.8.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (192) | Selleks et teha kindlaks liidu tootmisharu kasumlikkus, esitas komisjon liidu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse kasumi protsendina selle müügi käibest. |
| --- | --- |

(192)

Selleks et teha kindlaks liidu tootmisharu kasumlikkus, esitas komisjon liidu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse kasumi protsendina selle müügi käibest.

| (193) | Liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 12


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (protsent müügikäibest) | (– 10) – (– 5) | 0–5 | 0–5 | 0–5 | (– 5) – (0) |
| Indeks (2014=100) | – 100 | 11 | 50 | 34 | – 11 |
| Rahavoog (EUR) | 30 000 –35 000 | 300 000 –350 000 | 400 000 –450 000 | 500 000 –550 000 | (– 150 000 ) – (– 75 000 ) |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 1,065 | 1,329 | 1,681 | – 411 |
| Investeeringud (EUR) | 220 000 –270 000 | 200 000 –230 000 | 230 000 –250 000 | 250 000 –275 000 | 410 000 –440 000 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 80 | 92 | 103 | 163 |
| Investeeringutasuvus | (– 15) – (– 10) | (–5) – (0) | 5–10 | 5–10 | 0–5 |
| Indeks (2014 = 100) | – 100 | – 23 | 74 | 64 | 4 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(193)

Liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 12

Tabel 12

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2014

2015

2016

2017

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (protsent müügikäibest)

(– 10) – (– 5)

0–5

0–5

0–5

(– 5) – (0)

Indeks (2014=100)

Indeks (2014=100)

– 100

– 100

11

11

50

50

34

34

– 11

– 11

Rahavoog (EUR)

30 000 –35 000

300 000 –350 000

400 000 –450 000

500 000 –550 000

(– 150 000 ) – (– 75 000 )

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

1,065

1,065

1,329

1,329

1,681

1,681

– 411

– 411

Investeeringud (EUR)

220 000 –270 000

200 000 –230 000

230 000 –250 000

250 000 –275 000

410 000 –440 000

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

80

80

92

92

103

103

163

163

Investeeringutasuvus

(– 15) – (– 10)

(–5) – (0)

5–10

5–10

0–5

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

– 100

– 100

– 23

– 23

74

74

64

64

4

4

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (194) | Liidu tootjate kasumlikkus vaatlusalusel perioodil oli muutlik. Kuigi see paranes 2015., 2016. ja 2017. aastal, langes see läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tagasi kahjumisse. |
| --- | --- |

(194)

Liidu tootjate kasumlikkus vaatlusalusel perioodil oli muutlik. Kuigi see paranes 2015., 2016. ja 2017. aastal, langes see läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tagasi kahjumisse.

| (195) | Netorahavoog, liidu tootmisharu võimekus oma tegevust ise rahastada vähenes vaatlusalusel perioodil 411 %. See püsis 2015., 2016. ja 2017. aastal stabiilne, kuid siis langes järsult läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(195)

Netorahavoog, liidu tootmisharu võimekus oma tegevust ise rahastada vähenes vaatlusalusel perioodil 411 %. See püsis 2015., 2016. ja 2017. aastal stabiilne, kuid siis langes järsult läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (196) | Vaatlusalusel perioodil olid liidu tootmisharu aastased investeeringud muutlikud, kuid need suurenesid kokku 63 %. |
| --- | --- |

(196)

Vaatlusalusel perioodil olid liidu tootmisharu aastased investeeringud muutlikud, kuid need suurenesid kokku 63 %.

| (197) | Liidu tootmisharu investeeringutasuvus, kasum protsendina varade arvestuslikust netoväärtusest, kasvas vaatlusalusel perioodil 104 %, kuid jäi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väga madalale tasemele. |
| --- | --- |

(197)

Liidu tootmisharu investeeringutasuvus, kasum protsendina varade arvestuslikust netoväärtusest, kasvas vaatlusalusel perioodil 104 %, kuid jäi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väga madalale tasemele.

4.6.3.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

| (198) | Uurimine näitas, et enamik kahjunäitajaid arenesid negatiivses suunas ning liidu tootmisharu majandus- ja finantsolukord halvenes vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(198)

Uurimine näitas, et enamik kahjunäitajaid arenesid negatiivses suunas ning liidu tootmisharu majandus- ja finantsolukord halvenes vaatlusalusel perioodil.

| (199) | Kehtivate meetmete abil ja kahaneval turul suutis liidu tootmisharu suurendada oma turuosa 11 %, vaatamata oma hindade langusele. |
| --- | --- |

(199)

Kehtivate meetmete abil ja kahaneval turul suutis liidu tootmisharu suurendada oma turuosa 11 %, vaatamata oma hindade langusele.

| (200) | Liidu tootmisharu tootmis- ja müügimaht järgisid samasugust negatiivset suundumust nagu liidu tarbimine. Kasumlikkus paranes, kuid oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiski negatiivne. Rahavood on halvenenud ja olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil negatiivsed. Investeeringud on vaatlusalusel perioodil vähenenud. Investeeringutasuvus on teataval määral taastunud, kuid püsis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaid veidi üle nulli. |
| --- | --- |

(200)

Liidu tootmisharu tootmis- ja müügimaht järgisid samasugust negatiivset suundumust nagu liidu tarbimine. Kasumlikkus paranes, kuid oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiski negatiivne. Rahavood on halvenenud ja olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil negatiivsed. Investeeringud on vaatlusalusel perioodil vähenenud. Investeeringutasuvus on teataval määral taastunud, kuid püsis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaid veidi üle nulli.

| (201) | Kasumlikkus, rahavoog ja investeeringutasuvus arenesid vaatlusaluse perioodi alguses positiivses suunas. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil muutus liidu tootmisharu jälle kahjumlikuks. |
| --- | --- |

(201)

Kasumlikkus, rahavoog ja investeeringutasuvus arenesid vaatlusaluse perioodi alguses positiivses suunas. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil muutus liidu tootmisharu jälle kahjumlikuks.

| (202) | Samas vähenes vaatlusalusel perioodil kolmandatest riikidest pärit import nii absoluutmahus kui ka turuosa poolest. Vaatamata liidu tarbimise vähenemisele, suurenes Hiina impordi turuosa 4 %, kuna nende hind oli langenud. Kuigi kolmandatest riikidest pärit impordi keskmised hinnad olid veidi kõrgemad kui väga madalad Hiina hinnad, ei saanud komisjon teha järeldust, kas kõnealune import on tegelikult pärit HRVst, nagu on selgitatud põhjenduses 171. Kolmandatest riikidest pärit impordi keskmine ühikuhind on ainult veidi kõrgem kui hinnad, millega HRVst pärit import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu turule sisenes. Seega, olenemata sellest, kas kolmandatest riikidest pärit import on tegelikult pärit HRVst või mitte, langes liidu tootmisharu halvenev majanduslik ja finantsolukord kokku jätkuva HRVst pärit dumpinguhinnaga tüüpilises mahus impordiga liidu turule, lüües jätkuvalt alla liidu tootmisharu hinnad ja on seega jätkanud ebaõiglase konkurentsisurve avaldamist liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(202)

Samas vähenes vaatlusalusel perioodil kolmandatest riikidest pärit import nii absoluutmahus kui ka turuosa poolest. Vaatamata liidu tarbimise vähenemisele, suurenes Hiina impordi turuosa 4 %, kuna nende hind oli langenud. Kuigi kolmandatest riikidest pärit impordi keskmised hinnad olid veidi kõrgemad kui väga madalad Hiina hinnad, ei saanud komisjon teha järeldust, kas kõnealune import on tegelikult pärit HRVst, nagu on selgitatud põhjenduses 171. Kolmandatest riikidest pärit impordi keskmine ühikuhind on ainult veidi kõrgem kui hinnad, millega HRVst pärit import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu turule sisenes. Seega, olenemata sellest, kas kolmandatest riikidest pärit import on tegelikult pärit HRVst või mitte, langes liidu tootmisharu halvenev majanduslik ja finantsolukord kokku jätkuva HRVst pärit dumpinguhinnaga tüüpilises mahus impordiga liidu turule, lüües jätkuvalt alla liidu tootmisharu hinnad ja on seega jätkanud ebaõiglase konkurentsisurve avaldamist liidu tootmisharule.

| (203) | Komisjon jõudis järeldusele, et kahjutegurite üldise hindamise põhjal kannab liidu tootmisharu ikka veel olulist kahju, kuna liidu tootmisharu majanduslik ja finantsolukord ei ole paranenud ning tootmisharu ei ole taastunud olulisest kahjust, mille komisjon esialgses uurimises kindlaks tegi. |
| --- | --- |

(203)

Komisjon jõudis järeldusele, et kahjutegurite üldise hindamise põhjal kannab liidu tootmisharu ikka veel olulist kahju, kuna liidu tootmisharu majanduslik ja finantsolukord ei ole paranenud ning tootmisharu ei ole taastunud olulisest kahjust, mille komisjon esialgses uurimises kindlaks tegi.

4.7.   Kahju jätkumise tõenäosus

Kahju jätkumise tõenäosus

| (204) | Komisjon uuris kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2, kas HRVst pärit impordi tekitatud oluline kahju võib jätkuda, kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(204)

Komisjon uuris kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2, kas HRVst pärit impordi tekitatud oluline kahju võib jätkuda, kui meetmetel lastakse aeguda.

| (205) | Et teha kindlaks kahju jätkumise tõenäosus HRV suhtes kehtestatud meetmete kehtetuks tunnistamise korral, analüüsis komisjon i) HRV vaba tootmisvõimsust, ii) liidu turu atraktiivsust ja iii) Hiinast pärit impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale, kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(205)

Et teha kindlaks kahju jätkumise tõenäosus HRV suhtes kehtestatud meetmete kehtetuks tunnistamise korral, analüüsis komisjon i) HRV vaba tootmisvõimsust, ii) liidu turu atraktiivsust ja iii) Hiinast pärit impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale, kui meetmetel lastakse aeguda.

(a)   
  Vaba tootmisvõimsus HRVs

Vaba tootmisvõimsus HRVs

| (206) | Nagu selgitatud põhjendustes 140–143, on HRVs olulisel määral vaba tootmisvõimsust, mis ületab suurelt kogu liidu tarbimise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(206)

Nagu selgitatud põhjendustes 140–143, on HRVs olulisel määral vaba tootmisvõimsust, mis ületab suurelt kogu liidu tarbimise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (207) | Peale selle ei leidnud komisjon ühtegi tõendit selle kohta, et omamaine nõudlus uurimisaluse toote järele võiks HRVs või mõne muu kolmanda riigi turul lähitulevikus suureneda. Komisjon jõudis seega järeldusele, et omamaine nõudlus HRV või muudel kolmandate riikide turgudel ei suuda HRV vaba tootmisvõimsust ära kasutada. |
| --- | --- |

(207)

Peale selle ei leidnud komisjon ühtegi tõendit selle kohta, et omamaine nõudlus uurimisaluse toote järele võiks HRVs või mõne muu kolmanda riigi turul lähitulevikus suureneda. Komisjon jõudis seega järeldusele, et omamaine nõudlus HRV või muudel kolmandate riikide turgudel ei suuda HRV vaba tootmisvõimsust ära kasutada.

(b)   
  Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (208) | Nagu selgitatud põhjendustes 144–145, on liidu turg HRV eksportivatele tootjatele atraktiivne turg. HRVst pärit impordi turuosa oli esialgsel uurimisperioodil (2001–2005) 76,2 %, mis näitab HRVst pärit impordi võimalikku taset meetmete aegumise korral. |
| --- | --- |

(208)

Nagu selgitatud põhjendustes 144–145, on liidu turg HRV eksportivatele tootjatele atraktiivne turg. HRVst pärit impordi turuosa oli esialgsel uurimisperioodil (2001–2005) 76,2 %, mis näitab HRVst pärit impordi võimalikku taset meetmete aegumise korral.

| (209) | Hiinast pärit import, kui poleks olnud dumpinguvastast tollimaksu, oleks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil löönud alla liidu tootmisharu müügihinnad 60 % võrra. See näitab, milline võib olla HRVst pärit impordi tõenäoline hinnatase meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Selle põhjal on tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneks hinnasurve liidu turul, mis tekitaks liidu tootmisharule veelgi rohkem olulist kahju. |
| --- | --- |

(209)

Hiinast pärit import, kui poleks olnud dumpinguvastast tollimaksu, oleks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil löönud alla liidu tootmisharu müügihinnad 60 % võrra. See näitab, milline võib olla HRVst pärit impordi tõenäoline hinnatase meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Selle põhjal on tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneks hinnasurve liidu turul, mis tekitaks liidu tootmisharule veelgi rohkem olulist kahju.

| (210) | Seega, tõenäoliselt suurendaksid HRV eksportivad tootjad meetmete puudumise korral tänu dumpinguhinnaga impordile, mis lööb liidu tootmisharu müügihinnad märkimisväärselt alla, oma esindatust liidu turul nii mahu kui ka turuosa poolest. |
| --- | --- |

(210)

Seega, tõenäoliselt suurendaksid HRV eksportivad tootjad meetmete puudumise korral tänu dumpinguhinnaga impordile, mis lööb liidu tootmisharu müügihinnad märkimisväärselt alla, oma esindatust liidu turul nii mahu kui ka turuosa poolest.

(c)   
  Mõju liidu tootmisharule

Mõju liidu tootmisharule

| (211) | HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi jätkuv esinemine liidu turul ja sellise impordi madal hind on takistanud liidu tootmisharul täielikult kasu saada olemasolevatest dumpinguvastastest meetmetest ja toibuda varasemast kahjulikust dumpingust. Sellise dumpinguhinnaga impordi olemasolu tõttu ei suutnud liidu tootmisharu oma suurenenud kulusid kajastada müügihindades, ning see põhjustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tema kasumlikkuse märkimisväärse halvenemise kahjumliku tasemeni. |
| --- | --- |

(211)

HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi jätkuv esinemine liidu turul ja sellise impordi madal hind on takistanud liidu tootmisharul täielikult kasu saada olemasolevatest dumpinguvastastest meetmetest ja toibuda varasemast kahjulikust dumpingust. Sellise dumpinguhinnaga impordi olemasolu tõttu ei suutnud liidu tootmisharu oma suurenenud kulusid kajastada müügihindades, ning see põhjustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tema kasumlikkuse märkimisväärse halvenemise kahjumliku tasemeni.

| (212) | Kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, ei suuda liidu tootmisharu oma müügimahtu ja turuosa HRVst pärit madala hinnaga impordi tõttu säilitada. On ülimalt tõenäoline, et kui meetmetel lastakse aeguda, suureneb HRV turuosa kiiresti. Müügimahtude edasine vähenemine tooks kaasa veelgi madalama tootmisvõimsuse rakendusastme ja keskmise tootmiskulu suurenemise. Koos suurema hinnasurvega, kuna ilma meetmeteta ületaks hinna allalöömine 60 %, tooks see kaasa liidu tootmisharu juba niigi ebakindla finantsolukorra halvenemise ja lõpuks ka tootmiskohtade sulgemise ning lõpuks tootmise kadumise kõikjal väljaspool HRVd. |
| --- | --- |

(212)

Kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, ei suuda liidu tootmisharu oma müügimahtu ja turuosa HRVst pärit madala hinnaga impordi tõttu säilitada. On ülimalt tõenäoline, et kui meetmetel lastakse aeguda, suureneb HRV turuosa kiiresti. Müügimahtude edasine vähenemine tooks kaasa veelgi madalama tootmisvõimsuse rakendusastme ja keskmise tootmiskulu suurenemise. Koos suurema hinnasurvega, kuna ilma meetmeteta ületaks hinna allalöömine 60 %, tooks see kaasa liidu tootmisharu juba niigi ebakindla finantsolukorra halvenemise ja lõpuks ka tootmiskohtade sulgemise ning lõpuks tootmise kadumise kõikjal väljaspool HRVd.

| (213) | Seepärast järeldas komisjon, et on väga tõenäoline, et kehtivate meetmete aegumine tooks kaasa jätkuva kahju HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu, ning liidu tootmisharu niigi kahjustatud olukord halveneks veelgi. |
| --- | --- |

(213)

Seepärast järeldas komisjon, et on väga tõenäoline, et kehtivate meetmete aegumine tooks kaasa jätkuva kahju HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu, ning liidu tootmisharu niigi kahjustatud olukord halveneks veelgi.

4.8.   Järeldus

Järeldus

| (214) | Meetmete kehtetuks tunnistamise tagajärjel suureneks tõenäoliselt oluliselt HRVst pärit dumpinguhinnaga import, mille hinnad lööksid liidu tootmisharu hinnad väga palju alla. Komisjon jõudis seetõttu järeldusele, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on kahju jätkumine väga tõenäoline. |
| --- | --- |

(214)

Meetmete kehtetuks tunnistamise tagajärjel suureneks tõenäoliselt oluliselt HRVst pärit dumpinguhinnaga import, mille hinnad lööksid liidu tootmisharu hinnad väga palju alla. Komisjon jõudis seetõttu järeldusele, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on kahju jätkumine väga tõenäoline.

5.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (215) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. |
| --- | --- |

(215)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega.

| (216) | Liidu huvide kindlakstegemisel hindas komisjon kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve. Kooskõlas alusmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha. |
| --- | --- |

(216)

Liidu huvide kindlakstegemisel hindas komisjon kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve. Kooskõlas alusmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

| (217) | Sellele tuginedes uuris komisjon, kas vaatamata dumpingu ja kahju jätkumise kohta tehtud järeldustele leidub kaalukaid põhjusi, mis lubaksid järeldada, et olemasolevate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides. |
| --- | --- |

(217)

Sellele tuginedes uuris komisjon, kas vaatamata dumpingu ja kahju jätkumise kohta tehtud järeldustele leidub kaalukaid põhjusi, mis lubaksid järeldada, et olemasolevate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides.

5.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (218) | Uurimine on näidanud, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral halveneb liidu tootmisharu ebakindel olukord väga tõenäoliselt veelgi. See võib põhjustada tootmisharu kadumise ja turu monopoliseerimise HRV poolt. |
| --- | --- |

(218)

Uurimine on näidanud, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral halveneb liidu tootmisharu ebakindel olukord väga tõenäoliselt veelgi. See võib põhjustada tootmisharu kadumise ja turu monopoliseerimise HRV poolt.

| (219) | Seega järeldas komisjon, et HRV suhtes kehtestatud meetmete kohaldamise jätkamine oleks liidu tootmisharule kasulik. |
| --- | --- |

(219)

Seega järeldas komisjon, et HRV suhtes kehtestatud meetmete kohaldamise jätkamine oleks liidu tootmisharule kasulik.

5.2.   Sõltumatute importijate ja kasutajate huvid

Sõltumatute importijate ja kasutajate huvid

| (220) | Nagu on osutatud põhjendustes 14 ja 17, soovisid vaid üks importija ja üks kasutaja end registreerida huvitatud isikuna ning kumbki neist ei esitanud selles uurimises kohta märkusi. Importijate ja kasutajate vähest koostööd võib selgitada uurimisaluse toote vähese mõjuga nende tootmiskuludele; see on kooskõlas eelmises aegumise läbivaatamises tehtud järeldustega. Ilmneb, et kõnealust toodet käsitatakse kaubana ning selle hind ja asjaolu, et kõiki vajalikke tüüpe saab tarnida ühelt tarnijalt, on klientide jaoks peamised kriteeriumid. Võttes arvesse uurimisaluse toote minimaalset mõju tootmisahelas sellele järgnevate toodete kuludele, jõuti järeldusele, et meetmetel ei oleks kahjulikku mõju importijatele ja kasutajatele. |
| --- | --- |

(220)

Nagu on osutatud põhjendustes 14 ja 17, soovisid vaid üks importija ja üks kasutaja end registreerida huvitatud isikuna ning kumbki neist ei esitanud selles uurimises kohta märkusi. Importijate ja kasutajate vähest koostööd võib selgitada uurimisaluse toote vähese mõjuga nende tootmiskuludele; see on kooskõlas eelmises aegumise läbivaatamises tehtud järeldustega. Ilmneb, et kõnealust toodet käsitatakse kaubana ning selle hind ja asjaolu, et kõiki vajalikke tüüpe saab tarnida ühelt tarnijalt, on klientide jaoks peamised kriteeriumid. Võttes arvesse uurimisaluse toote minimaalset mõju tootmisahelas sellele järgnevate toodete kuludele, jõuti järeldusele, et meetmetel ei oleks kahjulikku mõju importijatele ja kasutajatele.

5.3.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (221) | Eelöeldut silmas pidades jõudis komisjon järeldusele, et puuduvad liidu huvidega seotud kaalukad põhjused, mis räägiksid HRVst pärit uurimisaluse toote impordi suhtes praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamise vastu. |
| --- | --- |

(221)

Eelöeldut silmas pidades jõudis komisjon järeldusele, et puuduvad liidu huvidega seotud kaalukad põhjused, mis räägiksid HRVst pärit uurimisaluse toote impordi suhtes praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamise vastu.

6.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (222) | Komisjoni poolt dumpingu jätkumise ja liidu huvide kahjustamise tõenäosuse kohta tehtud järelduste alusel tuleks säilitada HRVst pärit volframelektroodide impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed. |
| --- | --- |

(222)

Komisjoni poolt dumpingu jätkumise ja liidu huvide kahjustamise tõenäosuse kohta tehtud järelduste alusel tuleks säilitada HRVst pärit volframelektroodide impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed.

| (223) | Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohaldatakse üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud uurimisaluse toote impordi suhtes. Uurimisaluse toote impordi puhul, kui tootjaks on mõni muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei saa kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõigi teiste äriühingute“ suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(223)

Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohaldatakse üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud uurimisaluse toote impordi suhtes. Uurimisaluse toote impordi puhul, kui tootjaks on mõni muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei saa kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõigi teiste äriühingute“ suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (224) | Iga taotlus kohaldada kõnealuseid individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb viivitamata saata komisjonile (69) koos kõigi vajalike andmetega. Eelkõige tuleb esitada teave mis tahes muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või kõnealuse muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(224)

Iga taotlus kohaldada kõnealuseid individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb viivitamata saata komisjonile (69) koos kõigi vajalike andmetega. Eelkõige tuleb esitada teave mis tahes muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või kõnealuse muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

69

| (225) | Määruse 2018/1046 (70) artikli 109 kohaselt, kui tulenevalt Euroopa Liidu Kohtu otsusest tehakse tagasimakse, peaks makstav intress olema määr, mida Euroopa Keskpank kohaldab oma põhiliste refinantseerimistoimingute suhtes ja mis avaldatakse iga kuu esimesel kalendripäeval Euroopa Liidu Teataja C-seerias. |
| --- | --- |

(225)

Määruse 2018/1046 (70) artikli 109 kohaselt, kui tulenevalt Euroopa Liidu Kohtu otsusest tehakse tagasimakse, peaks makstav intress olema määr, mida Euroopa Keskpank kohaldab oma põhiliste refinantseerimistoimingute suhtes ja mis avaldatakse iga kuu esimesel kalendripäeval Euroopa Liidu Teataja C-seerias.

70

Euroopa Liidu Teataja

| (226) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(226)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Hiina Rahvavabariigist pärit, CN-koodide ex 8101 99 10 ja ex 8515 90 80 (TARICi koodid 8101991010 ja 8515908010) alla kuuluvatele vähemalt 94 % volframisisaldusega volframist keevituselektroodidele, sh keevituselektroodide volframvarrastele ja -lattidele (v.a üksnes aglomeerimisel saadud), mis on pikkuselt sobivaks lõigatud või lõikamata, kehtestatakse lõplik dumpinguvastane imporditollimaks

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Äriühing | Tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd | 17,0 % | A754 |
| Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd | 41,0 % | A755 |
| Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd | 38,8 % | A756 |
| Kõik muud äriühingud | 63,5 % | A999 |

Äriühing

Tollimaks

TARICi lisakood

Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd

17,0 %

A754

Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd

41,0 %

A755

Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd

38,8 %

A756

Kõik muud äriühingud

63,5 %

A999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse kehtiv faktuurarve, millel on arve väljastanud üksuse töötaja nimi ja ametikoht ning tema poolt allkirjastatud ja kuupäevaga varustatud avaldus järgmises vormis: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et selle arvega hõlmatud ja Euroopa Liitu ekspordiks müüdud [kogus] teatavad orgaanilise kattega terastooted on tootnud [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] [asjaomases riigis]. Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“ Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuli 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 260/2007, ELT L 72, 13.3.2007, lk 1.

2

(3)  Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 508/2013, ELT L 150, 4.6.2013, lk 1.

3

(4)  
  ELT C 292, 2.9.2017, lk 6.

4

(5)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21, viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrusega (EL) nr 2018/825 (ELT L 143, 7.6.2018, lk 1).

5

(6)  
  ELT C 186, 31.5.2018, lk 13.

6

(7)  Tootja on asjaomases riigis asuv tootja, kes toodab uurimisalust toodet, kaasa arvatud kõik temaga seotud äriühingud, kes osalevad uurimisaluse toote tootmises, omamaises müügis või ekspordis.

7

(8)  Commission Staff Working Document on Significant Distortions in the Economy of the People's Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations (Komisjoni talituste töödokument, milles käsitletakse kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulisi moonutusi Hiina Rahvavabariigi majanduses).

8

(9)  Aruande 2. peatükk, lk 6–7.

9

(10)  Aruande 2. peatükk, lk 10.

10

(11)  http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law.

11

(12)  Aruande 2. peatükk, lk 20–21.

12

(13)  Aruande 3. peatüki lk 41 ja lk 73–74.

13

(14)  Aruande 6. peatükk, lk 120–121.

14

(15)  Aruande 6. peatükk, lk 122–135.

15

(16)  Aruande 7. peatükk, lk 167–168.

16

(17)  Aruande 8. peatükk, lk 169–170 ja 200–201.

17

(18)  Aruande 2. peatükk, lk 15–16; aruande 4. peatükk, lk 50 ja 84; aruande 5. peatükk, lk 108–109.

18

(19)  Aruande 13. peatükk, lk 322.

19

(20)  Aruande 12. peatükk, lk 298–312.

20

(21)  Aruande 12. peatükk, lk 267–282.

21

(22)  Aruande 5. peatükk, lk 100–101.

22

(23)  Aruande 2. peatükk, lk 26.

23

(24)  Aruande 2. peatükk, lk 31–32.

24

(25)  See https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU.

25

(26)  Vt Hiina värviliste metallide tööstuse liidu veebisaiti: http://www.chinania.org.cn/html/dangjiangongzuo/dangjianhuodong/2019/0326/34906.html (vaadatud 29. märtsil 2019).

26

(27)  Aruande 12. peatükk, lk 322.

27

(28)  Aruande jaotised 14.1–14.3.

28

(29)  Aruande 4. peatükk, lk 41–42 ja 83.

29

(30)  Aruande 12. peatükk, lk 268.

30

(31)  Aruande 12. peatükk, lk 271.

31

(32)  Aruande 12. peatükk, lk 273.

32

(33)  Aruande 12. peatükk, lk 279.

33

(34)  Aruande 12. peatükk, lk 306.

34

(35)  Aruande 12. peatükk, lk 310.

35

(36)  Aruande 12. peatükk, lk 311.

36

(37)  Aruande 12. peatükk, lk 316.

37

(38)  Vt Mofcom teadet nr 208, [2018] mis on kättesaadav aadressil: http://www.mofcom.gov.cn/article/b/e/201812/20181202821970.shtml (vaadatud 26.4.2019).

38

(39)  Vt aruanne, lk 298.

39

(40)  OECD. (2014). Export Restrictions in Raw Materials Trade: Facts, Fallacies and Better Practices (Faktid, eksijäreldused ja paremad tavad), (OECD Publishing, 2014), lk 26.

40

(41)  OECD (2016). Methodological note to the Inventory of Export Restrictions on Industrial Raw Materials (Metodoloogiline märkus tööstuslike toorainete ekspordipiirangute kohta), OECD, 9. märts 2016.

41

(42)  Aruande 6. peatükk, lk 138–149.

42

(43)  Aruande 9. peatükk, lk 216.

43

(44)  Aruande 9. peatükk, lk 213–215.

44

(45)  Aruande 9. peatükk, lk 209–211.

45

(46)  Aruande 13. peatükk, lk 332–337.

46

(47)  Aruande 13. peatükk, lk 336.

47

(48)  Aruande 13. peatükk, lk 337–341.

48

(49)  Aruande 6. peatükk, lk 114–117.

49

(50)  Aruande 6. peatükk, lk 119.

50

(51)  Aruande 6. peatükk, lk 120.

51

(52)  Aruande 6. peatükk, lk 121–122, 126–128, 133–135.

52

(53)  Aruanne, samas.

53

(54)  Aruande 14. peatükk, lk 362–363; siin loetletakse ELi kaubanduse kaitsemeetmetega seotud uurimised (seoses teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehtterastoodetega ja teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit orgaanilise kattega terastoodetega) ning Austraalia, Kanada, India ja USA ametiasutuste korraldatud kaubanduse kaitsemeetmetega seotud uurimine.

54

(55)  Aruande 6. peatükk, lk 127, eriti seoses IMFi hinnanguga.

55

(56)  Aruande 12. peatükk, lk 274 ja 281–282.

56

(57)  Aruande 6. peatükk, lk 120.

57

(58)  Maailmapanga avatud andmed – kõrgem keskmine sissetulek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

58

(59)  Kui üheski sarnase arengutasemega riigis uurimisalust toodet ei toodeta, võib vaadelda uurimisaluse tootega samasse üldkategooriasse kuuluva ja/või samas sektoris toodetava toote tootmist.

59

(60)  Maailmapanga avatud andmed – kõrgem keskmine sissetulek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

60

(61)  https://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/commodity/tungsten/.

61

(62)  NACE koodid on leitavad aadressil: http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/index/nace_all.html.

62

(63)  Tööjõukulud on leitavad aadressil: http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2088.

63

(64)  Pressiteade kõnealuse tootmissektori omamaiste tootjate hinnaindeksi muutuse kohta aastas on kättesaadav aadressil http://www.turkstat.gov.tr/PreTabloArama.do?metod=search&araType=hb_x.

64

(65)  Orbis (Bureau Van Dijk) on üleilmne ettevõtete andmete esitaja, www.bvdinfo.com.

65

(66)  
  6. märtsi 2019. aasta teatis, 2. lisa.

66

(67)  
  6. märtsi 2019. aasta teatis, 2. lisa.

67

(68)  Ekspordipiirangute ja hindade vahelist seost on põhjalikumalt kirjeldatud aruandes, punkt 12.4.1, lk 298–299.

68

(69)  
  Euroopa Komisjon, kaubanduse peadirektoraat, direktoraat H, 1049 Brüssel, Belgia.

69

(70)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018.aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014, (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

70

---

OTSUSED

| 29.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/33

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2019/1268,

3. juuli 2019,

mis käsitleb kavandatud kodanikualgatust „Teeme lõpu plastiajastule Euroopas“

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 4974 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrust (EL) nr 211/2011 kodanikualgatuse kohta, (1) eriti selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kavandatud kodanikualgatuse „Teeme lõpu plastiajastule Euroopas“ teema on järgmine: „Kutsume Euroopa Komisjoni üles vaatama läbi direktiivi teatava plasti keskkonnamõju kohta, et keelustada Euroopas kogu ühekordselt kasutatav plast.“ |
| --- | --- |

(1)

Kavandatud kodanikualgatuse „Teeme lõpu plastiajastule Euroopas“ teema on järgmine: „Kutsume Euroopa Komisjoni üles vaatama läbi direktiivi teatava plasti keskkonnamõju kohta, et keelustada Euroopas kogu ühekordselt kasutatav plast.“

| (2) | Kavandatud kodanikualgatuse eesmärgid on järgmised: „10. mail ületas Euroopa Liidu tarbimine juba ressursid, mida planeet suudab talle pakkuda. Kuid hoolimata teaduslikest aruannetest, milles rõhutatakse tungivat vajadust tegutseda, ei ole Euroopa ette võtnud põhjalikku kursimuutust. Plast on näide sellest, kuidas kangekaelselt keeldutakse vaatamast näkku tõsiasjadele ja ollakse vastuolus keskkonnavajadustega. Seepärast kutsume üles keelama 2027. aastaks kõik plastpakendid ja -pudelid, nii et oleks võimalik hakata võtma konkreetseid meetmeid, et võtta arvesse meie ressursside piiratust.“ |
| --- | --- |

(2)

Kavandatud kodanikualgatuse eesmärgid on järgmised: „10. mail ületas Euroopa Liidu tarbimine juba ressursid, mida planeet suudab talle pakkuda. Kuid hoolimata teaduslikest aruannetest, milles rõhutatakse tungivat vajadust tegutseda, ei ole Euroopa ette võtnud põhjalikku kursimuutust. Plast on näide sellest, kuidas kangekaelselt keeldutakse vaatamast näkku tõsiasjadele ja ollakse vastuolus keskkonnavajadustega. Seepärast kutsume üles keelama 2027. aastaks kõik plastpakendid ja -pudelid, nii et oleks võimalik hakata võtma konkreetseid meetmeid, et võtta arvesse meie ressursside piiratust.“

| (3) | Euroopa Liidu lepinguga (ELi leping) tugevdatakse liidu kodakondsust ja täiustatakse liidu demokraatlikku toimimist, nähes selleks muu hulgas ette, et igal kodanikul on õigus osaleda liidu demokraatias Euroopa kodanikualgatuse kaudu. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu lepinguga (ELi leping) tugevdatakse liidu kodakondsust ja täiustatakse liidu demokraatlikku toimimist, nähes selleks muu hulgas ette, et igal kodanikul on õigus osaleda liidu demokraatias Euroopa kodanikualgatuse kaudu.

| (4) | Seepärast peaksid kodanikualgatuse kord ja tingimused olema selged, lihtsad ja kasutajasõbralikud ning vastama kodanikualgatuse olemusele, et julgustada kodanikke osalema ja muuta liit ligipääsetavamaks. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast peaksid kodanikualgatuse kord ja tingimused olema selged, lihtsad ja kasutajasõbralikud ning vastama kodanikualgatuse olemusele, et julgustada kodanikke osalema ja muuta liit ligipääsetavamaks.

| (5) | Komisjonil on õigus esitada aluslepingute rakendamiseks vajalike liidu õigusaktide ettepanekuid, et võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõike 1 alusel (mida tõlgendatakse koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 191 lõikega 1) meetmeid keskkonna säilitamise, keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamise ning inimeste tervise edendamise ning loodusvarade kaalutletud ja mõistliku kasutamise eesmärkide saavutamiseks ning edendada rahvusvahelisel tasandil meetmeid selleks, et tegeleda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega ja eelkõige võidelda kliimamuutuste vastu. |
| --- | --- |

(5)

Komisjonil on õigus esitada aluslepingute rakendamiseks vajalike liidu õigusaktide ettepanekuid, et võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõike 1 alusel (mida tõlgendatakse koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 191 lõikega 1) meetmeid keskkonna säilitamise, keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamise ning inimeste tervise edendamise ning loodusvarade kaalutletud ja mõistliku kasutamise eesmärkide saavutamiseks ning edendada rahvusvahelisel tasandil meetmeid selleks, et tegeleda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega ja eelkõige võidelda kliimamuutuste vastu.

| (6) | Nimetatud põhjustel ei jää kavandatud kodanikualgatus ilmselgelt välja komisjoni volituste ulatusest, mille kohaselt on komisjonil õigus esitada ettepanek liidu õigusakti kohta, millega rakendatakse aluslepinguid vastavalt eespool nimetatud määruse artikli 4 lõike 2 punktile b. |
| --- | --- |

(6)

Nimetatud põhjustel ei jää kavandatud kodanikualgatus ilmselgelt välja komisjoni volituste ulatusest, mille kohaselt on komisjonil õigus esitada ettepanek liidu õigusakti kohta, millega rakendatakse aluslepinguid vastavalt eespool nimetatud määruse artikli 4 lõike 2 punktile b.

| (7) | Lisaks on moodustatud kodanike komitee ja määratud kontaktisikud, nagu on ette nähtud eespool nimetatud määruse artikli 3 lõikega 2, ning kavandatud kodanikualgatus ei ole ilmselgelt ebaõiglane, põhjendamatu ega pahatahtlik ega ilmselgelt vastuolus liidu väärtustega, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 2. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks on moodustatud kodanike komitee ja määratud kontaktisikud, nagu on ette nähtud eespool nimetatud määruse artikli 3 lõikega 2, ning kavandatud kodanikualgatus ei ole ilmselgelt ebaõiglane, põhjendamatu ega pahatahtlik ega ilmselgelt vastuolus liidu väärtustega, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 2.

| (8) | Seepärast tuleks kavandatud kodanikualgatus „Teeme lõpu plastiajastule Euroopas“ registreerida, |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks kavandatud kodanikualgatus „Teeme lõpu plastiajastule Euroopas“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga registreeritakse kavandatud kodanikualgatus „Teeme lõpu plastiajastule Euroopas“.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 26. juulil 2019.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud kavandatava kodanikualgatuse „Teeme lõpu plastiajastule Euroopas“ korraldajatele (kodanike komitee liikmetele), keda esindavad kontaktisikutena Daniela PLATSCH ja Alice BUSTIN.

Brüssel, 3. juuli 2019

Komisjoni nimel

esimene asepresident

Frans TIMMERMANS

---

(1)  
  ELT L 65, 11.3.2011, lk 1.

1

---

| 29.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/35

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/1269,

26. juuli 2019,

millega muudetakse rakendusotsust 2014/287/EL, millega sätestatakse kriteeriumid Euroopa tugivõrgustike rajamiseks, kõnealuste tugivõrgustike ja nende liikmete hindamiseks ning selliste võrgustike rajamise ja hindamisega seotud teabe ja eksperditeadmiste vahetuse hõlbustamiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta direktiivi 2011/24/EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius, (1) eriti selle artikli 12 lõike 4 punkte b ja c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuses 2014/287/EL (2) on sätestatud kriteeriumid Euroopa tugivõrgustike rajamiseks, kõnealuste tugivõrgustike ja nende liikmete hindamiseks ning selliste võrgustike rajamise ja hindamisega seotud teabe ja eksperditeadmiste vahetuse hõlbustamiseks. Kõnealuse otsuse artiklis 6 kutsuti liikmesriike üles looma liikmesriikide nõukogu, et otsustada, kas kiita heaks ettepanekud võrgustike rajamise, nende liikmesuse ja nende tegevuse lõpetamise kohta või mitte. Liikmesriigid asutasid liikmesriikide nõukogu, mis kiitis seejärel 2016. aasta detsembris heaks 23 Euroopa tugivõrgustikku ja veel ühe võrgustiku 2017. aasta veebruaris. Kõik võrgustikud alustasid tegevust 2017. aastal. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuses 2014/287/EL (2) on sätestatud kriteeriumid Euroopa tugivõrgustike rajamiseks, kõnealuste tugivõrgustike ja nende liikmete hindamiseks ning selliste võrgustike rajamise ja hindamisega seotud teabe ja eksperditeadmiste vahetuse hõlbustamiseks. Kõnealuse otsuse artiklis 6 kutsuti liikmesriike üles looma liikmesriikide nõukogu, et otsustada, kas kiita heaks ettepanekud võrgustike rajamise, nende liikmesuse ja nende tegevuse lõpetamise kohta või mitte. Liikmesriigid asutasid liikmesriikide nõukogu, mis kiitis seejärel 2016. aasta detsembris heaks 23 Euroopa tugivõrgustikku ja veel ühe võrgustiku 2017. aasta veebruaris. Kõik võrgustikud alustasid tegevust 2017. aastal.

| (2) | Selleks et Euroopa tugivõrgustikud oleksid tõhusamad, peaks liikmesriikide nõukogust saama teabe ja eksperditeadmiste vahetamise foorum, et aidata juhtida Euroopa tugivõrgustike arendamist, pakkuda võrgustikele ja liikmesriikidele juhiseid ning nõustada komisjoni võrgustike loomisega seotud küsimustes. Selleks et edendada kogemuste vahetamist ja hõlbustada protsessi, mis on kooskõlas muude piiriüleste terviseandmete vahetamisega, peaks liikmesriikide nõukogu kavandama tihedat koostööd e-tervise võrgustikuga, et töötada võimaluse korral välja ühised lähenemisviisid, andmestruktuurid ja suunised ning tagada läbipaistev juurdepääs erinevatele teenustele ja ühtlustada tervishoiuteenuse osutajate suhtes kohaldatavaid eeskirju. Samuti peaks liikmesriikide nõukogu edendama arutelu muude asjakohaste ELi foorumitega (nt tervise edendamise, haiguste ennetamise ja mittenakkuslike haiguste ravi juhtrühm) ühist huvi pakkuvates valdkondades. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et Euroopa tugivõrgustikud oleksid tõhusamad, peaks liikmesriikide nõukogust saama teabe ja eksperditeadmiste vahetamise foorum, et aidata juhtida Euroopa tugivõrgustike arendamist, pakkuda võrgustikele ja liikmesriikidele juhiseid ning nõustada komisjoni võrgustike loomisega seotud küsimustes. Selleks et edendada kogemuste vahetamist ja hõlbustada protsessi, mis on kooskõlas muude piiriüleste terviseandmete vahetamisega, peaks liikmesriikide nõukogu kavandama tihedat koostööd e-tervise võrgustikuga, et töötada võimaluse korral välja ühised lähenemisviisid, andmestruktuurid ja suunised ning tagada läbipaistev juurdepääs erinevatele teenustele ja ühtlustada tervishoiuteenuse osutajate suhtes kohaldatavaid eeskirju. Samuti peaks liikmesriikide nõukogu edendama arutelu muude asjakohaste ELi foorumitega (nt tervise edendamise, haiguste ennetamise ja mittenakkuslike haiguste ravi juhtrühm) ühist huvi pakkuvates valdkondades.

| (3) | Juba loodud 24 Euroopa tugivõrgustiku senised kogemused on näidanud, et võrgustiku tõhusa toimimise tagamiseks peaksid selle liikmed tegema tihedat koostööd oma ülesannete täitmisel, näiteks vahetama tõhusalt ja turvaliselt patsientide diagnoosi ja raviga seotud terviseandmeid ning toetama teadusuuringuid ja meditsiiniliste suuniste väljatöötamist. Tihe koostöö eeldab võrgustiku liikmete vastastikust usaldamist ja tunnustamist, eelkõige seoses nende eksperditeadmiste ja pädevusega, kliinilise ravi kvaliteediga ning inim-, struktuuri- ja varustusressurssidega, nagu on ette nähtud komisjoni delegeeritud otsuse 2014/286/EL (3) II lisa punktiga 2. |
| --- | --- |

(3)

Juba loodud 24 Euroopa tugivõrgustiku senised kogemused on näidanud, et võrgustiku tõhusa toimimise tagamiseks peaksid selle liikmed tegema tihedat koostööd oma ülesannete täitmisel, näiteks vahetama tõhusalt ja turvaliselt patsientide diagnoosi ja raviga seotud terviseandmeid ning toetama teadusuuringuid ja meditsiiniliste suuniste väljatöötamist. Tihe koostöö eeldab võrgustiku liikmete vastastikust usaldamist ja tunnustamist, eelkõige seoses nende eksperditeadmiste ja pädevusega, kliinilise ravi kvaliteediga ning inim-, struktuuri- ja varustusressurssidega, nagu on ette nähtud komisjoni delegeeritud otsuse 2014/286/EL (3) II lisa punktiga 2.

| (4) | Vastastikune usaldus ja tunnustamine on sama olulised ka tervishoiuteenuse osutajate puhul, kes soovivad liituda olemasoleva võrgustikuga, sest need tagavad eeldused tulevaseks koostööks võrgustiku raames. Kui komisjoni määratud sõltumatu hindamisasutus hindab tervishoiuteenuse osutaja liikmeks astumise taotlust, peab sellele olema lisatud võrgustiku nõukogu pooldav arvamus, mis toetub võrgustiku korraldatud vastastikusele hindamisele kooskõlas delegeeritud otsuse 2014/286/EL II lisa punktis 2 sätestatud kriteeriumide ja tingimustega. Selleks et võimaldada tervishoiuteenuse osutajal väljendada oma seisukohti võrgustiku nõukogu arvamuse kohta, peaks tervishoiuteenuse osutajal olema võimalik esitada arvamuse projekti kohta märkusi ühe kuu jooksul alates kõnealuse arvamuse saamise kuupäevast. |
| --- | --- |

(4)

Vastastikune usaldus ja tunnustamine on sama olulised ka tervishoiuteenuse osutajate puhul, kes soovivad liituda olemasoleva võrgustikuga, sest need tagavad eeldused tulevaseks koostööks võrgustiku raames. Kui komisjoni määratud sõltumatu hindamisasutus hindab tervishoiuteenuse osutaja liikmeks astumise taotlust, peab sellele olema lisatud võrgustiku nõukogu pooldav arvamus, mis toetub võrgustiku korraldatud vastastikusele hindamisele kooskõlas delegeeritud otsuse 2014/286/EL II lisa punktis 2 sätestatud kriteeriumide ja tingimustega. Selleks et võimaldada tervishoiuteenuse osutajal väljendada oma seisukohti võrgustiku nõukogu arvamuse kohta, peaks tervishoiuteenuse osutajal olema võimalik esitada arvamuse projekti kohta märkusi ühe kuu jooksul alates kõnealuse arvamuse saamise kuupäevast.

| (5) | Võrgustiku nõukogule tuleks kehtestada mõistlikud tähtajad arvamuse projekti ja lõpliku arvamuse esitamiseks. Lõpliku arvamuse esitamise tähtajaks peaks seega kehtestama neli kuud. Kui aga tervishoiuteenuse osutaja esitab võrgustiku nõukogu arvamuse projekti kohta märkusi, tuleks lõpliku arvamuse esitamise neljakuulist tähtaega pikendada ühe kuu võrra, et võrgustiku nõukogu saaks esitatud märkusi arvesse võtta. Kui võrgustiku nõukogu ei esita arvamuse projekti või lõplikku arvamust ettenähtud tähtaja jooksul, tuleks õiguskindluse huvides pidada lõplikku arvamust positiivseks. |
| --- | --- |

(5)

Võrgustiku nõukogule tuleks kehtestada mõistlikud tähtajad arvamuse projekti ja lõpliku arvamuse esitamiseks. Lõpliku arvamuse esitamise tähtajaks peaks seega kehtestama neli kuud. Kui aga tervishoiuteenuse osutaja esitab võrgustiku nõukogu arvamuse projekti kohta märkusi, tuleks lõpliku arvamuse esitamise neljakuulist tähtaega pikendada ühe kuu võrra, et võrgustiku nõukogu saaks esitatud märkusi arvesse võtta. Kui võrgustiku nõukogu ei esita arvamuse projekti või lõplikku arvamust ettenähtud tähtaja jooksul, tuleks õiguskindluse huvides pidada lõplikku arvamust positiivseks.

| (6) | Kui tervishoiuteenuse osutajal, kes on esitanud võrgustiku liikmeks astumise taotluse, on oma asukohaliikmesriigi toetus kirjaliku avalduse näol, kuid asjaomase võrgustiku nõukogu annab taotlusele negatiivse vastuse, peaks tervishoiuteenuse osutaja asukohaliikmesriigil olema võimalus taotleda, et liikmesriikide nõukogu teeks delegeeritud otsuse 2014/286/EL II lisa punktis 2 sätestatud kriteeriumidest ja tingimustest lähtuvalt otsuse, kas taotluse saab siiski komisjonile esitada. |
| --- | --- |

(6)

Kui tervishoiuteenuse osutajal, kes on esitanud võrgustiku liikmeks astumise taotluse, on oma asukohaliikmesriigi toetus kirjaliku avalduse näol, kuid asjaomase võrgustiku nõukogu annab taotlusele negatiivse vastuse, peaks tervishoiuteenuse osutaja asukohaliikmesriigil olema võimalus taotleda, et liikmesriikide nõukogu teeks delegeeritud otsuse 2014/286/EL II lisa punktis 2 sätestatud kriteeriumidest ja tingimustest lähtuvalt otsuse, kas taotluse saab siiski komisjonile esitada.

| (7) | Selleks et toetada Euroopa tugivõrgustikes osalevate tervishoiutöötajate internetipõhist piiriülest koostööd harvikhaiguste või vähese esinemusega komplekshaiguste diagnoosimisel ja patsientide ravimisel ning hõlbustada selliste haiguste ja haigusseisundite teaduslikku uurimist, lõi komisjon Euroopa tugivõrgustike jaoks patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemi, et hõlbustada Euroopa tugivõrgustike rajamist ja toimimist, nagu on sätestatud direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõike 4 punktis c. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et toetada Euroopa tugivõrgustikes osalevate tervishoiutöötajate internetipõhist piiriülest koostööd harvikhaiguste või vähese esinemusega komplekshaiguste diagnoosimisel ja patsientide ravimisel ning hõlbustada selliste haiguste ja haigusseisundite teaduslikku uurimist, lõi komisjon Euroopa tugivõrgustike jaoks patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemi, et hõlbustada Euroopa tugivõrgustike rajamist ja toimimist, nagu on sätestatud direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõike 4 punktis c.

| (8) | Patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteem on tervishoiutöötajate jaoks ühine taristu, et teha Euroopa tugivõrgustike raames koostööd haruldaste või vähese levimusega komplekshaiguste või haigusseisundite diagnoosimisel ja ravimisel. Süsteemi raames tuleks luua vahendid neid haigusi puudutava teabe ja eksperditeadmiste vahetamiseks Euroopa tugivõrgustike kaudu kõige tõhusamal viisil. |
| --- | --- |

(8)

Patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteem on tervishoiutöötajate jaoks ühine taristu, et teha Euroopa tugivõrgustike raames koostööd haruldaste või vähese levimusega komplekshaiguste või haigusseisundite diagnoosimisel ja ravimisel. Süsteemi raames tuleks luua vahendid neid haigusi puudutava teabe ja eksperditeadmiste vahetamiseks Euroopa tugivõrgustike kaudu kõige tõhusamal viisil.

| (9) | Patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteem peaks seega olema turvaline IT-taristu ühise liidesega, mille kaudu Euroopa tugivõrgustikes osalevad tervishoiuteenuse osutajad, seotud partnerid (4) või külaliskasutajad („tervishoiuteenuse osutajad, kellel on juurdepääs patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemile“) saaksid vahetada võrgustikus teavet asjaomaste patsientide kohta, et hõlbustada nende juurdepääsu turvalistele ja kvaliteetsetele tervishoiuteenustele ning edendada liikmesriikide tõhusat tervishoiualast koostööd ja hõlbustada asjakohase teabe vahetamist. |
| --- | --- |

(9)

Patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteem peaks seega olema turvaline IT-taristu ühise liidesega, mille kaudu Euroopa tugivõrgustikes osalevad tervishoiuteenuse osutajad, seotud partnerid (4) või külaliskasutajad („tervishoiuteenuse osutajad, kellel on juurdepääs patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemile“) saaksid vahetada võrgustikus teavet asjaomaste patsientide kohta, et hõlbustada nende juurdepääsu turvalistele ja kvaliteetsetele tervishoiuteenustele ning edendada liikmesriikide tõhusat tervishoiualast koostööd ja hõlbustada asjakohase teabe vahetamist.

| (10) | Selleks et tagada kooskõla andmekaitse-eeskirjadega ning tõhus ja turvaline keskkond patsientide isikuandmete elektrooniliseks vahetamiseks tervishoiuteenuse pakkujate vahel Euroopa tugivõrgustike raames direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõikes 2 osutatud eesmärkidel, peaks selline andmevahetus toimuma ainult patsientide selgesõnalise nõusoleku alusel ja ainult patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemi kaudu. Tervishoiuteenuse osutaja vastutab turvalisuse tagamise eest selliste andmete puhul, mida ta töötleb väljaspool kliiniliste andmete haldamise süsteemi eesmärgiga need süsteemi sisestada, andmete puhul, mis ei ole süsteemi sisestatud, kuid mille töötlemine on süsteemiga seotud (nt nõusolekuvorm), ning andmete puhul, mis ta on süsteemist alla laadinud, kuid mida töödeldakse väljaspool süsteemi. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et tagada kooskõla andmekaitse-eeskirjadega ning tõhus ja turvaline keskkond patsientide isikuandmete elektrooniliseks vahetamiseks tervishoiuteenuse pakkujate vahel Euroopa tugivõrgustike raames direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõikes 2 osutatud eesmärkidel, peaks selline andmevahetus toimuma ainult patsientide selgesõnalise nõusoleku alusel ja ainult patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemi kaudu. Tervishoiuteenuse osutaja vastutab turvalisuse tagamise eest selliste andmete puhul, mida ta töötleb väljaspool kliiniliste andmete haldamise süsteemi eesmärgiga need süsteemi sisestada, andmete puhul, mis ei ole süsteemi sisestatud, kuid mille töötlemine on süsteemiga seotud (nt nõusolekuvorm), ning andmete puhul, mis ta on süsteemist alla laadinud, kuid mida töödeldakse väljaspool süsteemi.

| (11) | Patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis töödeldakse selliste patsientide tundlikke andmeid, kes põevad haruldasi või vähese levimusega komplekshaigusi. Neid andmeid töödeldakse üksnes diagnoosimise ja ravi hõlbustamiseks, andmete lisamiseks asjaomastesse registritesse või muudesse harvikhaigusi või vähese esinemusega komplekshaigusi käsitlevatesse andmebaasidesse, mida kasutatakse teadusuuringute, kliiniliste või tervisepoliitika eesmärkidel, ning selleks, et võtta ühendust võimalike teadusuuringutes osalejatega. Euroopa tugivõrgustikega liitunud tervishoiuteenuse osutajatel peaks olema õigus töödelda patsientide andmeid patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis, kui nad on saanud patsiendilt konkreetse, teadliku ja vabatahtliku nõusoleku nende andmete kolme võimaliku kasutusviisi kohta: toimiku meditsiiniline hindamine, et saada nõu diagnoosi ja ravi kohta, andmete sisestamine harvikhaiguste registrisse või muudesse harvikhaigusi ja vähese esinemusega komplekshaigusi käsitlevatesse andmebaasidesse ning patsientidega kontakteerumine, et kutsuda neid osalema teadusuuringutes. Nõusolek tuleks saada eraldi iga nimetatud kasutusviisi jaoks. Käesolevas otsuses tuleks sätestada selliste andmete patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis töötlemise eesmärgid ja kaitsemeetmed. Eelkõige peaks komisjon kehtestama üldsätted patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemi kohta seoses iga võrgustikuga, looma vajaliku turvalise IT-taristu, seda haldama ning tagama selle tehnilise toimimise ja turvalisuse. Lähtudes võimalikult väheste andmete kogumise põhimõttest, peaks komisjon töötlema ainult selliseid isikuandmeid, mis on tingimata vajalikud patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemi haldamise tagamiseks iga võrgustiku puhul, ja seega peaks tal olema juurdepääs Euroopa tugivõrgustikes vahetatavatele patsiendiandmetele ainult siis, kui see on tingimata vajalik tema kui ühise vastutava töötleja ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

(11)

Patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis töödeldakse selliste patsientide tundlikke andmeid, kes põevad haruldasi või vähese levimusega komplekshaigusi. Neid andmeid töödeldakse üksnes diagnoosimise ja ravi hõlbustamiseks, andmete lisamiseks asjaomastesse registritesse või muudesse harvikhaigusi või vähese esinemusega komplekshaigusi käsitlevatesse andmebaasidesse, mida kasutatakse teadusuuringute, kliiniliste või tervisepoliitika eesmärkidel, ning selleks, et võtta ühendust võimalike teadusuuringutes osalejatega. Euroopa tugivõrgustikega liitunud tervishoiuteenuse osutajatel peaks olema õigus töödelda patsientide andmeid patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis, kui nad on saanud patsiendilt konkreetse, teadliku ja vabatahtliku nõusoleku nende andmete kolme võimaliku kasutusviisi kohta: toimiku meditsiiniline hindamine, et saada nõu diagnoosi ja ravi kohta, andmete sisestamine harvikhaiguste registrisse või muudesse harvikhaigusi ja vähese esinemusega komplekshaigusi käsitlevatesse andmebaasidesse ning patsientidega kontakteerumine, et kutsuda neid osalema teadusuuringutes. Nõusolek tuleks saada eraldi iga nimetatud kasutusviisi jaoks. Käesolevas otsuses tuleks sätestada selliste andmete patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis töötlemise eesmärgid ja kaitsemeetmed. Eelkõige peaks komisjon kehtestama üldsätted patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemi kohta seoses iga võrgustikuga, looma vajaliku turvalise IT-taristu, seda haldama ning tagama selle tehnilise toimimise ja turvalisuse. Lähtudes võimalikult väheste andmete kogumise põhimõttest, peaks komisjon töötlema ainult selliseid isikuandmeid, mis on tingimata vajalikud patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemi haldamise tagamiseks iga võrgustiku puhul, ja seega peaks tal olema juurdepääs Euroopa tugivõrgustikes vahetatavatele patsiendiandmetele ainult siis, kui see on tingimata vajalik tema kui ühise vastutava töötleja ülesannete täitmiseks.

| (12) | Käesolevat rakendusotsust tuleks kohaldada üksnes isikuandmete, eelkõige kontaktandmete töötlemise suhtes, mis toimub patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis, ning terviseandmete töötlemise suhtes Euroopa tugivõrgustikes. |
| --- | --- |

(12)

Käesolevat rakendusotsust tuleks kohaldada üksnes isikuandmete, eelkõige kontaktandmete töötlemise suhtes, mis toimub patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis, ning terviseandmete töötlemise suhtes Euroopa tugivõrgustikes.

| (13) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (5) artikliga 26 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (6) artikliga 28 on ette nähtud, et isikuandmete töötlemise toimingutes kaasvastutavatel töötlejatel on kohustus määrata läbipaistval viisil kindlaks oma ülesanded kõnealuste määruste kohaste kohustuste täitmisel. Samuti on ette nähtud võimalus, et need ülesanded võib kindlaks määrata vastutava töötleja suhtes kohaldatavas liidu või liikmesriigi õiguses. |
| --- | --- |

(13)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (5) artikliga 26 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (6) artikliga 28 on ette nähtud, et isikuandmete töötlemise toimingutes kaasvastutavatel töötlejatel on kohustus määrata läbipaistval viisil kindlaks oma ülesanded kõnealuste määruste kohaste kohustuste täitmisel. Samuti on ette nähtud võimalus, et need ülesanded võib kindlaks määrata vastutava töötleja suhtes kohaldatavas liidu või liikmesriigi õiguses.

| (14) | Seepärast tuleks rakendusotsust 2014/287/EL vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(14)

Seepärast tuleks rakendusotsust 2014/287/EL vastavalt muuta.

| (15) | Vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 lõikele 1 on konsulteeritud Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 13. septembril 2018. |
| --- | --- |

(15)

Vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 lõikele 1 on konsulteeritud Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 13. septembril 2018.

| (16) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2011/24/EL artikli 16 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2011/24/EL artikli 16 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsust 2014/287/EL muudetakse järgmiselt.

| (1) | Lisatakse artikkel 1a järgmises sõnastuses:

  „Artikkel 1a
  Mõisted
  Käesolevas rakendusotsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:
  a)   „Euroopa tugivõrgustike koordinaator“– isik, kelle on võrgustiku koordinaatoriks nimetanud Euroopa tugivõrgustiku liige, kes on valitud koordineerivaks liikmeks vastavalt delegeeritud otsuse 2014/286/EL põhjendusele 3 ja artiklile 4;
  b)   „võrgustiku nõukogu“– võrgustiku juhtimise eest vastutav organ, mis koosneb võrgustiku iga liikme esindajatest, nagu on osutatud delegeeritud otsuse 2014/286/EL põhjenduses 3 ja I lisa punkti 1 alapunkti b punktis ii;
  c)   „seotud partner“– seotud riiklik keskus, koostööpõhine riiklik keskus ja riiklik koordineerimispunkt, nagu on osutatud delegeeritud otsuse 2014/286/EL põhjenduses 14 ja I lisa punkti 7 alapunktis c ning liikmesriikide nõukogu 10. oktoobri 2017. aasta avalduses;
  d)   „külaliskasutaja“– tervishoiuteenuse osutaja, kes ei ole võrgustiku liige ega seotud partner ning kellel on Euroopa tugivõrgustiku pädeva koordinaatori heakskiidu kohaselt piiratud aja jooksul õigus registreerida patsiente patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis ja osaleda selle patsiendiga seotud arutelurühmas või osaleda konkreetses arutelurühmas eksperdina.“ |
| --- | --- |

(1)

Lisatakse artikkel 1a järgmises sõnastuses:

„Artikkel 1a

Mõisted

Käesolevas rakendusotsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „Euroopa tugivõrgustike koordinaator“– isik, kelle on võrgustiku koordinaatoriks nimetanud Euroopa tugivõrgustiku liige, kes on valitud koordineerivaks liikmeks vastavalt delegeeritud otsuse 2014/286/EL põhjendusele 3 ja artiklile 4;

b)   „võrgustiku nõukogu“– võrgustiku juhtimise eest vastutav organ, mis koosneb võrgustiku iga liikme esindajatest, nagu on osutatud delegeeritud otsuse 2014/286/EL põhjenduses 3 ja I lisa punkti 1 alapunkti b punktis ii;

c)   „seotud partner“– seotud riiklik keskus, koostööpõhine riiklik keskus ja riiklik koordineerimispunkt, nagu on osutatud delegeeritud otsuse 2014/286/EL põhjenduses 14 ja I lisa punkti 7 alapunktis c ning liikmesriikide nõukogu 10. oktoobri 2017. aasta avalduses;

d)   „külaliskasutaja“– tervishoiuteenuse osutaja, kes ei ole võrgustiku liige ega seotud partner ning kellel on Euroopa tugivõrgustiku pädeva koordinaatori heakskiidu kohaselt piiratud aja jooksul õigus registreerida patsiente patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis ja osaleda selle patsiendiga seotud arutelurühmas või osaleda konkreetses arutelurühmas eksperdina.“

| (2) | Artiklile 8 lisatakse lõiked 4, 5 ja 6:

  „4.   Kui komisjon jõuab järeldusele, et artikli 8 lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuded on täidetud, esitab selle võrgustiku nõukogu, millega tervishoiuteenuse osutaja soovib liituda, oma arvamuse liikmeks astumise taotluse kohta ja sellele lisatakse võrgustiku korraldatud vastastikune hindamine kooskõlas delegeeritud otsuse 2014/286/EL II lisa punktis 2 sätestatud kriteeriumide ja tingimustega.


  5.   Enne lõikes 4 osutatud arvamuse esitamist ja kolme kuu jooksul alates hetkest, mil komisjon on kinnitanud, et artikli 8 lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuded on täidetud, saadab võrgustiku nõukogu taotluse esitanud tervishoiuteenuse osutajale arvamuse projekti, mille kohta võib taotleja esitada võrgustikule märkusi ühe kuu jooksul pärast arvamuse projekti kättesaamist. Kui võrgustiku nõukogule ei esitata arvamuse projekti kohta märkusi, avaldab nõukogu liikmeks astumise taotluse kohta lõpliku arvamuse nelja kuu jooksul alates hetkest, mil komisjon on kinnitanud, et artikli 8 lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuded on täidetud.
  Kui võrgustiku nõukogule esitatakse märkusi, pikendatakse lõpliku arvamuse esitamise tähtaega viie kuuni alates hetkest, mil komisjon on kinnitanud, et artikli 8 lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuded on täidetud. Pärast märkuste saamist võib võrgustiku nõukogu oma arvamust muuta, kui selgitab, kuidas märkused õigustavad hinnangu muutmist. Kui võrgustiku nõukogu ei esita arvamuse projekti või lõplikku arvamust ettenähtud tähtaja jooksul, loetakse lõplik arvamus positiivseks.


  6.   Kui võrgustiku nõukogu esitab negatiivse arvamuse, võib liikmesriikide nõukogu asukohaliikmesriigi taotlusel ja pärast taotluse uuesti hindamist vastavalt delegeeritud otsuse 2014/286/EL II lisa punktis 2 sätestatud kriteeriumidele ja tingimustele avaldada positiivse arvamuse. Kõnealune positiivne arvamus lisatakse liikmeks astumise taotlusele.“ |
| --- | --- |

(2)

Artiklile 8 lisatakse lõiked 4, 5 ja 6:

„4.   Kui komisjon jõuab järeldusele, et artikli 8 lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuded on täidetud, esitab selle võrgustiku nõukogu, millega tervishoiuteenuse osutaja soovib liituda, oma arvamuse liikmeks astumise taotluse kohta ja sellele lisatakse võrgustiku korraldatud vastastikune hindamine kooskõlas delegeeritud otsuse 2014/286/EL II lisa punktis 2 sätestatud kriteeriumide ja tingimustega.

5.   Enne lõikes 4 osutatud arvamuse esitamist ja kolme kuu jooksul alates hetkest, mil komisjon on kinnitanud, et artikli 8 lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuded on täidetud, saadab võrgustiku nõukogu taotluse esitanud tervishoiuteenuse osutajale arvamuse projekti, mille kohta võib taotleja esitada võrgustikule märkusi ühe kuu jooksul pärast arvamuse projekti kättesaamist. Kui võrgustiku nõukogule ei esitata arvamuse projekti kohta märkusi, avaldab nõukogu liikmeks astumise taotluse kohta lõpliku arvamuse nelja kuu jooksul alates hetkest, mil komisjon on kinnitanud, et artikli 8 lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuded on täidetud.

Kui võrgustiku nõukogule esitatakse märkusi, pikendatakse lõpliku arvamuse esitamise tähtaega viie kuuni alates hetkest, mil komisjon on kinnitanud, et artikli 8 lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuded on täidetud. Pärast märkuste saamist võib võrgustiku nõukogu oma arvamust muuta, kui selgitab, kuidas märkused õigustavad hinnangu muutmist. Kui võrgustiku nõukogu ei esita arvamuse projekti või lõplikku arvamust ettenähtud tähtaja jooksul, loetakse lõplik arvamus positiivseks.

6.   Kui võrgustiku nõukogu esitab negatiivse arvamuse, võib liikmesriikide nõukogu asukohaliikmesriigi taotlusel ja pärast taotluse uuesti hindamist vastavalt delegeeritud otsuse 2014/286/EL II lisa punktis 2 sätestatud kriteeriumidele ja tingimustele avaldada positiivse arvamuse. Kõnealune positiivne arvamus lisatakse liikmeks astumise taotlusele.“

| (3) | Artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Kui on tehtud positiivne otsus kooskõlas artikli 8 lõikega 5 või 6 määrab komisjon asutuse, kes hindab liikmeks astumise taotlust, millele otsus on lisatud.“ |
| --- | --- |

(3)

Artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui on tehtud positiivne otsus kooskõlas artikli 8 lõikega 5 või 6 määrab komisjon asutuse, kes hindab liikmeks astumise taotlust, millele otsus on lisatud.“

| (4) | IV peatükki lisatakse artikkel 15a järgmises sõnastuses:

  „Artikkel 15a
  Teabe ja eksperditeadmiste vahetamine liikmesriikide vahel
  Liikmesriike kutsutakse üles vahetama liikmesriikide nõukogus teavet ja eksperditeadmisi, et aidata juhtida Euroopa tugivõrgustike arendamist, pakkuda võrgustikele ja liikmesriikidele juhiseid ning nõustada komisjoni võrgustike loomisega seotud küsimustes.“ |
| --- | --- |

(4)

IV peatükki lisatakse artikkel 15a järgmises sõnastuses:

„Artikkel 15a

Teabe ja eksperditeadmiste vahetamine liikmesriikide vahel

Liikmesriike kutsutakse üles vahetama liikmesriikide nõukogus teavet ja eksperditeadmisi, et aidata juhtida Euroopa tugivõrgustike arendamist, pakkuda võrgustikele ja liikmesriikidele juhiseid ning nõustada komisjoni võrgustike loomisega seotud küsimustes.“

| (5) | Lisatakse artikkel 16a järgmises sõnastuses:

  „Artikkel 16a
  Patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteem

  1.   Käesolevaga luuakse patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteem patsientide isikuandmete elektrooniliseks vahetamiseks tervishoiuteenuse osutajate vahel, kellele on Euroopa tugivõrgustike raames antud juurdepääs patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemile.


  2.   Patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteem on komisjoni loodud turvaline IT-vahend, mis on ette nähtud patsiendiandmete jagamiseks ja säilitamiseks ning selleks, et edastada Euroopa tugivõrgustikes õigeaegselt ja reaalajas teavet patsientide haigusjuhtumite kohta.


  3.   See hõlmab muu hulgas meditsiinilise diagnostika kuvamist, andmete esitamise võimalusi, kohandatud andmekogumeid ning integreeritud asjakohaseid andmekaitsemeetmeid kooskõlas I lisaga.“ |
| --- | --- |

(5)

Lisatakse artikkel 16a järgmises sõnastuses:

„Artikkel 16a

Patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteem

1.   Käesolevaga luuakse patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteem patsientide isikuandmete elektrooniliseks vahetamiseks tervishoiuteenuse osutajate vahel, kellele on Euroopa tugivõrgustike raames antud juurdepääs patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemile.

2.   Patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteem on komisjoni loodud turvaline IT-vahend, mis on ette nähtud patsiendiandmete jagamiseks ja säilitamiseks ning selleks, et edastada Euroopa tugivõrgustikes õigeaegselt ja reaalajas teavet patsientide haigusjuhtumite kohta.

3.   See hõlmab muu hulgas meditsiinilise diagnostika kuvamist, andmete esitamise võimalusi, kohandatud andmekogumeid ning integreeritud asjakohaseid andmekaitsemeetmeid kooskõlas I lisaga.“

| (6) | Lisatakse artikkel 16b järgmises sõnastuses:

  „Artikkel 16b
  Patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis töödeldavad patsientide isikuandmed

  1.   Euroopa tugivõrgustike kaudu patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis vahetatavad ja seal töödeldavad patsientide isikuandmed hõlmavad vaid nime, sugu, sünnikohta ja -kuupäeva ning muid diagnoosimiseks ja raviks vajalikke isikuandmeid. Andmeid töödeldakse üksnes selleks, et lihtsustada koostööd meditsiinilise hinnangu saamiseks patsiendi diagnoosi ja ravi kohta, et lisada andmeid asjaomastesse registritesse või muudesse harvikhaigusi või vähese esinemusega komplekshaigusi käsitlevatesse andmebaasidesse, mida kasutatakse teadusuuringute, kliiniliste või tervisepoliitika eesmärkidel, ning selleks, et võtta ühendust võimalike teadusuuringutes osalejatega. Andmete töötlemine põhineb nõusolekul, mis on saadud kooskõlas IV lisaga.


  2.   Seoses juurdepääsuõiguste haldamisega on komisjon isikuandmete vastutav töötleja ja lähtub selliste andmete töötlemisel nende isikute selgesõnalisest nõusolekust, kelle tervishoiuteenuse osutajad on määratlenud kasutajatena ja kellele asjaomane Euroopa tugivõrgustik on andnud juurdepääsu, niivõrd kui see on vajalik, et






  a) | nendele isikutele oleks tagatud juurdepääsuõigused, |
| --- | --- | --- |

(6)

Lisatakse artikkel 16b järgmises sõnastuses:

„Artikkel 16b

Patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis töödeldavad patsientide isikuandmed

1.   Euroopa tugivõrgustike kaudu patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis vahetatavad ja seal töödeldavad patsientide isikuandmed hõlmavad vaid nime, sugu, sünnikohta ja -kuupäeva ning muid diagnoosimiseks ja raviks vajalikke isikuandmeid. Andmeid töödeldakse üksnes selleks, et lihtsustada koostööd meditsiinilise hinnangu saamiseks patsiendi diagnoosi ja ravi kohta, et lisada andmeid asjaomastesse registritesse või muudesse harvikhaigusi või vähese esinemusega komplekshaigusi käsitlevatesse andmebaasidesse, mida kasutatakse teadusuuringute, kliiniliste või tervisepoliitika eesmärkidel, ning selleks, et võtta ühendust võimalike teadusuuringutes osalejatega. Andmete töötlemine põhineb nõusolekul, mis on saadud kooskõlas IV lisaga.

2.   Seoses juurdepääsuõiguste haldamisega on komisjon isikuandmete vastutav töötleja ja lähtub selliste andmete töötlemisel nende isikute selgesõnalisest nõusolekust, kelle tervishoiuteenuse osutajad on määratlenud kasutajatena ja kellele asjaomane Euroopa tugivõrgustik on andnud juurdepääsu, niivõrd kui see on vajalik, et

a)

nendele isikutele oleks tagatud juurdepääsuõigused,

| b) | need isikud saaksid kasutada oma õigusi ja täita oma kohustusi ning |
| --- | --- |

b)

need isikud saaksid kasutada oma õigusi ja täita oma kohustusi ning

| c) | komisjon saaks täita oma kohustusi vastutava töötlejana. |
| --- | --- |

c)

komisjon saaks täita oma kohustusi vastutava töötlejana.

3.   Komisjonil ei ole juurdepääsu patsientide isikuandmetele, välja arvatud juhul, kui see on tingimata vajalik tema kohustuste täitmiseks ühise vastutava töötlejana.

4.   Patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis on juurdepääs patsientide isikuandmetele ainult Euroopa tugivõrgustike poolt volitatud isikutel, kes on patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemile juurdepääsu omava tervishoiuteenuse osutaja töötajad või muud seotud isikud.

5.   Patsiendi nimi, sünnikoht ja täpne sünnikuupäev peavad patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis olema krüpteeritud ja varjunimega tähistatud. Muud diagnoosi ja ravi eesmärgil vajalikud isikuandmed esitatakse varjunimega tähistatult. Patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemi kasutajatele, kes on seotud muude tervishoiuteenuse osutajatega, on aruteludeks ja patsientide toimikute hindamiseks kättesaadavad ainult varjunimega tähistatud andmed.

6.   Komisjon tagab isikuandmete edastamise ja säilitamise turvalisuse.

7.   Tervishoiuteenuse osutajad, kellel on juurdepääs patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemile, kustutavad andmed, mis ei ole enam vajalikud. Patsientide isikuandmeid säilitatakse üksnes niikaua, kui see on vajalik patsiendi ravi ja haiguse diagnoosimise eesmärgil ning selleks, et tagada Euroopa tugivõrgustike raames ravi patsientide pereliikmetele. Kõik tervishoiuteenuse osutajad, kellel on juurdepääs patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemile, vaatavad hiljemalt iga 15 aasta järel üle nende vastutusalasse kuuluvate patsiendiandmete säilitamise vajaduse.

8.   Komisjon ja patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemile juurdepääsu omavad tervishoiuteenuse osutajad kontrollivad ja hindavad korrapäraselt süsteemis isikuandmete töötlemise turvalisuse tagamiseks vajalike tehniliste ja korralduslike meetmete tulemuslikkust.“

| (7) | Lisatakse artikkel 16c järgmises sõnastuses:

  „Artikkel 16c
  Kaasvastutus patsientide isikuandmete töötlemisel patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis

  1.   Patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis patsiendiandmeid töötlevad tervishoiuteenuse osutajad ja komisjon on patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis selliste andmete töötlemisel kaasvastutavad töötlejad.


  2.   Lõike 1 kohaldamisel jaotatakse ülesanded kaasvastutavate töötlejate vahel vastavalt III lisale.


  3.   Kõik kaasvastutavad töötlejad järgivad nende suhtes kohaldatavaid asjakohaseid liidu ja siseriiklikke õigusakte.“ |
| --- | --- |

(7)

Lisatakse artikkel 16c järgmises sõnastuses:

„Artikkel 16c

Kaasvastutus patsientide isikuandmete töötlemisel patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis

1.   Patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis patsiendiandmeid töötlevad tervishoiuteenuse osutajad ja komisjon on patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis selliste andmete töötlemisel kaasvastutavad töötlejad.

2.   Lõike 1 kohaldamisel jaotatakse ülesanded kaasvastutavate töötlejate vahel vastavalt III lisale.

3.   Kõik kaasvastutavad töötlejad järgivad nende suhtes kohaldatavaid asjakohaseid liidu ja siseriiklikke õigusakte.“

| (8) | Lisatakse III lisa, mille tekst on esitatud käesoleva otsuse I lisas. |
| --- | --- |

(8)

Lisatakse III lisa, mille tekst on esitatud käesoleva otsuse I lisas.

| (9) | Lisatakse IV lisa, mille tekst on esitatud käesoleva otsuse II lisas. |
| --- | --- |

(9)

Lisatakse IV lisa, mille tekst on esitatud käesoleva otsuse II lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 26. juuli 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 88, 4.4.2011, lk 45.

1

(2)  Komisjoni 10. märtsi 2014. aasta rakendusotsus 2014/287/EL, millega sätestatakse kriteeriumid Euroopa tugivõrgustike rajamiseks, kõnealuste tugivõrgustike ja nende liikmete hindamiseks ning selliste võrgustike rajamise ja hindamisega seotud teabe ja eksperditeadmiste vahetuse hõlbustamiseks (ELT L 147, 17.5.2014, lk 79).

2

(3)  Komisjoni 10. märtsi 2014. aasta delegeeritud otsus 2014/286/EL, millega kehtestatakse tingimused ja kriteeriumid, mida Euroopa tugivõrgustikud ja nendega ühineda soovivad tervishoiuteenuste osutajad peavad täitma (ELT L 147, 17.5.2014, lk 71).

3

(4)  Vastavalt delegeeritud otsuse 2014/286/EL põhjendusele 14 ja I lisa punkti 7 alapunktile c ning liikmesriikide nõukogu 10. oktoobri 2017. aasta avaldusele, mis on kättesaadav aadressil https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/ern/docs/boms_affiliated_partners_en.pdf.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

6

---

I LISA

„III LISA

KAASVASTUTAVATE TÖÖTLEJATE ÜLESANDED

| 1. | Komisjoni ülesanne on:






  i) | luua patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteem ning seda käitada ja hallata; |
| --- | --- | --- |

1.

i)

luua patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteem ning seda käitada ja hallata;

| ii) | pakkuda tervishoiuteenuse osutajatele vajaduse korral tehnilisi vahendeid, et võimaldada patsientidel kasutada kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725 oma õigusi, mis on seotud patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemiga, ning vastata andmesubjektide taotlustele ja nendega tegeleda, kui see on ette nähtud kohaldatavate õigusaktidega; |
| --- | --- |

ii)

pakkuda tervishoiuteenuse osutajatele vajaduse korral tehnilisi vahendeid, et võimaldada patsientidel kasutada kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725 oma õigusi, mis on seotud patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemiga, ning vastata andmesubjektide taotlustele ja nendega tegeleda, kui see on ette nähtud kohaldatavate õigusaktidega;

| iii) | tagada, et patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteem vastab komisjoni side- ja infosüsteemide (1) suhtes kohaldatavatele nõuetele; |
| --- | --- |

iii)

tagada, et patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteem vastab komisjoni side- ja infosüsteemide (1) suhtes kohaldatavatele nõuetele;

| iv) | määrata kindlaks tehnilised vahendid, mis võimaldavad patsientidel kasutada nende õigusi kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725, ja need vahendid kasutusele võtta; |
| --- | --- |

iv)

määrata kindlaks tehnilised vahendid, mis võimaldavad patsientidel kasutada nende õigusi kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725, ja need vahendid kasutusele võtta;

| v) | teavitada tervishoiuteenuse osutajaid isikuandmetega seotud rikkumistest patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis; |
| --- | --- |

v)

teavitada tervishoiuteenuse osutajaid isikuandmetega seotud rikkumistest patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis;

| vi) | eksportida isikuandmete kogumid patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemist, kui isikuandmete töötleja muutub; |
| --- | --- |

vi)

eksportida isikuandmete kogumid patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemist, kui isikuandmete töötleja muutub;

| vii) | määrata kindlaks töötajate kategooriad ja muud isikud, kes on seotud patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemile juurdepääsu omava tervishoiuteenuse osutajaga ning kellele võib anda juurdepääsu nimetatud süsteemile; |
| --- | --- |

vii)

määrata kindlaks töötajate kategooriad ja muud isikud, kes on seotud patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemile juurdepääsu omava tervishoiuteenuse osutajaga ning kellele võib anda juurdepääsu nimetatud süsteemile;

| viii) | tagada, et patsiendi nimi ja sünnikoht (välja arvatud juhul, kui see on vajalik diagnoosi ja ravi jaoks) ning täpne sünnikuupäev on patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis krüpteeritud ja varjunimega tähistatud ning muud isikuandmed, mis on vajalikud diagnoosi ja ravi eesmärgil, on varjunimega tähistatud; |
| --- | --- |

viii)

tagada, et patsiendi nimi ja sünnikoht (välja arvatud juhul, kui see on vajalik diagnoosi ja ravi jaoks) ning täpne sünnikuupäev on patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis krüpteeritud ja varjunimega tähistatud ning muud isikuandmed, mis on vajalikud diagnoosi ja ravi eesmärgil, on varjunimega tähistatud;

| ix) | kehtestada piisavad kaitsemeetmed, et tagada patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis töödeldavate patsiendi isikuandmete turvalisus ja konfidentsiaalsus. |
| --- | --- |

ix)

kehtestada piisavad kaitsemeetmed, et tagada patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis töödeldavate patsiendi isikuandmete turvalisus ja konfidentsiaalsus.

| 2. | Patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemile juurdepääsu omava tervishoiuteenuse osutaja ülesanne on:






  i) | valida välja patsiendid, kelle isikuandmeid patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis töödeldakse; |
| --- | --- | --- |

2.

i)

valida välja patsiendid, kelle isikuandmeid patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis töödeldakse;

| ii) | võtta selgesõnaline, teadlik, vabatahtlik ja konkreetne nõusolek patsientidelt, kelle andmeid patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis töödeldakse, ning tagada, et nõusolek oleks kooskõlas IV lisas esitatud nõusolekuvormi suhtes kehtivate kohustuslike miinimumnõuetega; |
| --- | --- |

ii)

võtta selgesõnaline, teadlik, vabatahtlik ja konkreetne nõusolek patsientidelt, kelle andmeid patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis töödeldakse, ning tagada, et nõusolek oleks kooskõlas IV lisas esitatud nõusolekuvormi suhtes kehtivate kohustuslike miinimumnõuetega;

| iii) | toimida patsientide jaoks kontaktpunktina, kaasa arvatud juhul, kui nad kasutavad oma õigusi; vastata patsientide või nende esindajate taotlustele ja tagada, et patsiendid, kelle andmeid patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis töödeldakse, saavad kasutada oma õigusi vastavalt andmekaitsealastele õigusaktidele, kasutades vajaduse korral tehnilisi vahendeid, mille komisjon on kooskõlas punkti 1 alapunktiga ii kättesaadavaks teinud; |
| --- | --- |

iii)

toimida patsientide jaoks kontaktpunktina, kaasa arvatud juhul, kui nad kasutavad oma õigusi; vastata patsientide või nende esindajate taotlustele ja tagada, et patsiendid, kelle andmeid patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis töödeldakse, saavad kasutada oma õigusi vastavalt andmekaitsealastele õigusaktidele, kasutades vajaduse korral tehnilisi vahendeid, mille komisjon on kooskõlas punkti 1 alapunktiga ii kättesaadavaks teinud;

| iv) | vaadata vähemalt iga 15 aasta tagant läbi vajadus töödelda konkreetse patsiendi isikuandmeid patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis; |
| --- | --- |

iv)

vaadata vähemalt iga 15 aasta tagant läbi vajadus töödelda konkreetse patsiendi isikuandmeid patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis;

| v) | tagada turvalisus ja konfidentsiaalsus patsientide isikuandmete töötlemisel väljaspool patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemi, kui tervishoiuteenuse osutaja teeb seda andmete töötlemise eesmärgil nimetatud süsteemis või seoses sellega; |
| --- | --- |

v)

tagada turvalisus ja konfidentsiaalsus patsientide isikuandmete töötlemisel väljaspool patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemi, kui tervishoiuteenuse osutaja teeb seda andmete töötlemise eesmärgil nimetatud süsteemis või seoses sellega;

| vi) | esitada vastavalt määruse (EL) 2016/679 artiklitele 33 ja 34 või juhul, kui komisjon seda nõuab, komisjonile, pädevatele järelevalveasutustele ja vajaduse korral patsientidele teave isikuandmetega seotud rikkumiste kohta, mis on seotud patsiendiandmete töötlemisega patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis; |
| --- | --- |

vi)

esitada vastavalt määruse (EL) 2016/679 artiklitele 33 ja 34 või juhul, kui komisjon seda nõuab, komisjonile, pädevatele järelevalveasutustele ja vajaduse korral patsientidele teave isikuandmetega seotud rikkumiste kohta, mis on seotud patsiendiandmete töötlemisega patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis;

| vii) | määrata käesoleva lisa punkti 1 alapunktis vii osutatud juurdepääsukriteeriumide alusel kindlaks töötajad ja nendega seotud muud isikud, kellele antakse patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis juurdepääs patsientide isikuandmetele, ning teatada neist komisjonile; |
| --- | --- |

vii)

määrata käesoleva lisa punkti 1 alapunktis vii osutatud juurdepääsukriteeriumide alusel kindlaks töötajad ja nendega seotud muud isikud, kellele antakse patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis juurdepääs patsientide isikuandmetele, ning teatada neist komisjonile;

| viii) | tagada, et tema töötajad ja nendega seotud muud isikud, kellel on patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis juurdepääs patsientide isikuandmetele, on asjakohaselt koolitatud, nad täidavad oma ülesandeid kooskõlas isikuandmete kaitse eeskirjadega ning nende suhtes kehtib määruse (EL) 2016/679 artikli 9 lõike 3 kohane ametisaladuse hoidmise kohustus. |
| --- | --- |

viii)

tagada, et tema töötajad ja nendega seotud muud isikud, kellel on patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis juurdepääs patsientide isikuandmetele, on asjakohaselt koolitatud, nad täidavad oma ülesandeid kooskõlas isikuandmete kaitse eeskirjadega ning nende suhtes kehtib määruse (EL) 2016/679 artikli 9 lõike 3 kohane ametisaladuse hoidmise kohustus.

---

(1)  Komisjoni 10. jaanuari 2017. aasta otsus (EL, Euratom) 2017/46 Euroopa Komisjoni side- ja infosüsteemide turvalisuse kohta (ELT L 6, 11.1.2017, lk 40) ja komisjoni 13. detsembri 2017. aasta otsus, millega kehtestatakse komisjoni side- ja infosüsteemide turvalisust käsitleva otsuse (EL, Euratom) 2017/46 artiklite 3, 5, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 14 ja 15 rakenduseeskirjad (C(2017) 8841 final).

1

---

II LISA

„IV LISA

Kohustuslikud miinimumnõuded nõusolekuvormi kohta, mida kasutab tervishoiuteenuse osutaja, kellel on juurdepääs patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemile

| 1. | Nõusolekuvormil selgitatakse, milline on andmete töötlemise õiguslik alus ja õiguspärasus direktiiviga 2011/24/EL (patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius) loodud Euroopa tugivõrgustikes, ning kirjeldatakse võrgustike kontseptsiooni ja eesmärki. Nõusolekuvormil teavitatakse konkreetsetest töötlemistoimingutest ja andmesubjekti vastavatest õigustest kooskõlas kohaldatavate andmekaitsealaste õigusaktidega. Nõusolekuvormil selgitatakse, et võrgustik koondab kitsalt spetsialiseerunud tervishoiuteenuse osutajaid ning võimaldab tervishoiutöötajatel teha koostööd, et toetada harvikhaiguse või vähese esinemusega komplekshaigusega patsiente, kes vajavad väga spetsiifilisi tervishoiuteenuseid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nõusolekuvormil annab patsient selgesõnalise nõusoleku oma isikuandmete jagamiseks Euroopa ühe või mitme tugivõrgustikuga ning nõusoleku ainus eesmärk on parandada patsiendi juurdepääsu diagnoosile ja ravile ning osutada kvaliteetset tervishoiuteenust. Nõusolekuvormil peab olema selgitatud, et






  a) | juhul, kui nõusolek on antud, töötlevad patsientide isikuandmeid tervishoiuteenuse osutajad, kellel on juurdepääs patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemile ja kes peavad kinni järgmistest nõuetest:






  i) | jagatavates andmetes ei märgita patsiendi nime, sünnikohta ega täpset sünnikuupäeva; patsiendi identimisandmed asendatakse ainulaadse identifikaatoriga, mis ei võimalda kellelgi teisel peale tervishoiuteenuse osutaja patsienti identida (varjunimega tähistamine); |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

juhul, kui nõusolek on antud, töötlevad patsientide isikuandmeid tervishoiuteenuse osutajad, kellel on juurdepääs patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemile ja kes peavad kinni järgmistest nõuetest:

i)

jagatavates andmetes ei märgita patsiendi nime, sünnikohta ega täpset sünnikuupäeva; patsiendi identimisandmed asendatakse ainulaadse identifikaatoriga, mis ei võimalda kellelgi teisel peale tervishoiuteenuse osutaja patsienti identida (varjunimega tähistamine);

| ii) | jagatakse üksnes neid andmeid, mis on asjakohased diagnoosimise ja ravi eesmärgil; sellised andmed võivad hõlmata sünni- ja elupiirkonda, sugu, sünniaastat ja -kuud, meditsiinilisi ülesvõtteid, laboriaruandeid ja bioloogiliste proovide andmeid. Andmed võivad hõlmata ka nende tervishoiutöötajate kirju ja aruandeid, kes on varem patsiendi eest hoolitsenud; |
| --- | --- |

ii)

jagatakse üksnes neid andmeid, mis on asjakohased diagnoosimise ja ravi eesmärgil; sellised andmed võivad hõlmata sünni- ja elupiirkonda, sugu, sünniaastat ja -kuud, meditsiinilisi ülesvõtteid, laboriaruandeid ja bioloogiliste proovide andmeid. Andmed võivad hõlmata ka nende tervishoiutöötajate kirju ja aruandeid, kes on varem patsiendi eest hoolitsenud;

| iii) | patsiendiandmeid jagatakse patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemi kaudu, mis on turvaline elektrooniline infosüsteem; |
| --- | --- |

iii)

patsiendiandmeid jagatakse patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemi kaudu, mis on turvaline elektrooniline infosüsteem;

| iv) | patsiendiandmetele on juurdepääs üksnes selliste tervishoiuteenuse osutajatega seotud tervishoiutöötajatel ja muudel isikutel, kelle suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus ja kellele on antud juurdepääs võrgustiku patsiendiandmetele; |
| --- | --- |

iv)

patsiendiandmetele on juurdepääs üksnes selliste tervishoiuteenuse osutajatega seotud tervishoiutöötajatel ja muudel isikutel, kelle suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus ja kellele on antud juurdepääs võrgustiku patsiendiandmetele;

| v) | tervishoiutöötajad ja muud isikud, kes on seotud selliste tervishoiuteenuse osutajatega, kellel on juurdepääs patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemi patsiendiandmetele, võivad teha süsteemis päringuid ja koostada aruandeid sarnaste haigusjuhtude tuvastamiseks; |
| --- | --- |

v)

tervishoiutöötajad ja muud isikud, kes on seotud selliste tervishoiuteenuse osutajatega, kellel on juurdepääs patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemi patsiendiandmetele, võivad teha süsteemis päringuid ja koostada aruandeid sarnaste haigusjuhtude tuvastamiseks;

| b) | kui nõusolekut ei ole antud, ei mõjuta see kuidagi patsiendi ravi asjaomase tervishoiuteenuse osutaja poolt. |
| --- | --- |

b)

kui nõusolekut ei ole antud, ei mõjuta see kuidagi patsiendi ravi asjaomase tervishoiuteenuse osutaja poolt.

| 3. | Nõusolekuvormil võib küsida patsiendi täiendavat nõusolekut tema andmete sisestamiseks harvikhaiguste või vähese esinemusega komplekshaiguste registritesse või muudesse andmebaasidesse, mida kasutatakse teaduslikul, kliinilisel või tervishoiupoliitilisel eesmärgil. Kui nõusolekut taotletakse nimetatud eesmärgil, kirjeldatakse nõusolekuvormil haruldaste haiguste registrite või andmebaaside kontseptsiooni ja eesmärki ning selgitatakse, et






  a) | juhul, kui nõusolek on antud, töötlevad patsiendi isikuandmeid tervishoiuteenuse osutajad, kellel on juurdepääs patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemile ja kes peavad kinni järgmistest nõuetest:






  i) | jagatakse ainult asjakohaseid andmeid, mis on seotud patsiendi terviseprobleemiga; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

juhul, kui nõusolek on antud, töötlevad patsiendi isikuandmeid tervishoiuteenuse osutajad, kellel on juurdepääs patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemile ja kes peavad kinni järgmistest nõuetest:

i)

jagatakse ainult asjakohaseid andmeid, mis on seotud patsiendi terviseprobleemiga;

| ii) | tervishoiutöötajad ja muud isikud, kes on seotud selliste tervishoiuteenuse osutajatega, kellel on juurdepääs patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemi patsiendiandmetele, võivad teha süsteemis päringuid ja koostada aruandeid sarnaste haigusjuhtude tuvastamiseks; |
| --- | --- |

ii)

tervishoiutöötajad ja muud isikud, kes on seotud selliste tervishoiuteenuse osutajatega, kellel on juurdepääs patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemi patsiendiandmetele, võivad teha süsteemis päringuid ja koostada aruandeid sarnaste haigusjuhtude tuvastamiseks;

| b) | kui nõusolekut ei ole antud, ei mõjuta see kuidagi patsiendi ravi asjaomase tervishoiuteenuse osutaja poolt või asjaolu, et võrgustik annab patsiendile taotluse korral nõu diagnoosi ja ravi kohta. |
| --- | --- |

b)

kui nõusolekut ei ole antud, ei mõjuta see kuidagi patsiendi ravi asjaomase tervishoiuteenuse osutaja poolt või asjaolu, et võrgustik annab patsiendile taotluse korral nõu diagnoosi ja ravi kohta.

| 4. | Nõusolekuvormil võib küsida patsiendi täiendavat nõusolekut, et temaga saaks võtta ühendust võrgustiku liige, kelle arvates oleks patsient sobiv kandidaat osalemaks teadusuuringus, konkreetses teadusprojektis või selle osas. Sellise nõusoleku küsimisel tuleb nõusolekuvormil selgitada, et selles etapis ei tähenda nõusolek, et patsiendiga võib teadusuuringu eesmärgil ühendust võtta seda, et patsient on nõus oma andmete kasutamisega konkreetse teadusuuringu jaoks, samuti ei tähenda see, et patsiendiga võetakse kindlasti ühendust seoses konkreetse teadusprojekti või selle osaga, ning et






  a) | juhul, kui nõusolek on antud, töötlevad patsiendi isikuandmeid tervishoiuteenuse osutajad, kellel on juurdepääs patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemile ja kes peavad kinni järgmistest nõuetest:






  i) | tervishoiutöötajad ja muud isikud, kes on seotud selliste tervishoiuteenuse osutajatega, kellel on juurdepääs patsientide andmetele, võivad teha patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis päringuid ja koostada aruandeid patsientide leidmiseks teadusuuringute jaoks; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

a)

juhul, kui nõusolek on antud, töötlevad patsiendi isikuandmeid tervishoiuteenuse osutajad, kellel on juurdepääs patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemile ja kes peavad kinni järgmistest nõuetest:

i)

tervishoiutöötajad ja muud isikud, kes on seotud selliste tervishoiuteenuse osutajatega, kellel on juurdepääs patsientide andmetele, võivad teha patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis päringuid ja koostada aruandeid patsientide leidmiseks teadusuuringute jaoks;

| ii) | kui leitakse, et patsiendi haigus on konkreetse teadusprojekti jaoks asjakohane, võib võtta patsiendiga ühendust seoses kõnealuse konkreetse teadusprojektiga, et küsida patsiendilt nõusolekut tema andmete kasutamiseks selle konkreetse teadusprojekti jaoks; |
| --- | --- |

ii)

kui leitakse, et patsiendi haigus on konkreetse teadusprojekti jaoks asjakohane, võib võtta patsiendiga ühendust seoses kõnealuse konkreetse teadusprojektiga, et küsida patsiendilt nõusolekut tema andmete kasutamiseks selle konkreetse teadusprojekti jaoks;

| b) | kui nõusolekut ei ole antud, ei mõjuta see kuidagi patsiendi ravi asjaomase tervishoiuteenuse osutaja poolt või asjaolu, et võrgustik annab patsiendile taotluse korral nõu diagnoosi ja ravi kohta. |
| --- | --- |

b)

kui nõusolekut ei ole antud, ei mõjuta see kuidagi patsiendi ravi asjaomase tervishoiuteenuse osutaja poolt või asjaolu, et võrgustik annab patsiendile taotluse korral nõu diagnoosi ja ravi kohta.

| 5. | Nõusolekuvormil tutvustatakse patsiendi õigusi seoses nõusolekuga isikuandmete jagamiseks ja selgitatakse eelkõige seda, et patsiendil on






  a) | õigus anda nõusolek või sellest keelduda ilma, et see mõjutaks tema ravi; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

õigus anda nõusolek või sellest keelduda ilma, et see mõjutaks tema ravi;

| b) | õigus varem antud nõusolek tagasi võtta; |
| --- | --- |

b)

õigus varem antud nõusolek tagasi võtta;

| c) | õigus teada, milliseid andmeid on võrgustikus jagatud, õigus pääseda juurde tema kohta kogutud andmetele ning õigus nõuda vigade parandamist; |
| --- | --- |

c)

õigus teada, milliseid andmeid on võrgustikus jagatud, õigus pääseda juurde tema kohta kogutud andmetele ning õigus nõuda vigade parandamist;

| d) | õigus taotleda oma isikuandmete blokeerimist või kustutamist ning õigus andmete ülekandmisele. |
| --- | --- |

d)

õigus taotleda oma isikuandmete blokeerimist või kustutamist ning õigus andmete ülekandmisele.

| 6. | Nõusolekuvormil antakse patsiendile teada, et tervishoiuteenuse osutaja säilitab isikuandmeid vaid nii kaua, kui see on vajalik toiminguteks, mille tarvis patsient nõusoleku andis, ning tervishoiuteenuse osutaja vaatab vähemalt iga 15 aasta järel üle vajaduse säilitada patsiendi teatavaid isikuandmeid patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemis. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Nõusolekuvormil teatatakse patsiendile vastutava töötleja nimi ja kontaktandmed ning selgitatakse, et patsiendiõiguste kasutamisel on tema kontaktisik konkreetne tervishoiuteenuse osutaja, kellel on juurdepääs patsiendi kliiniliste andmete haldamise süsteemile; lisaks antakse patsiendile andmekaitseametniku kontaktandmed ning vajaduse korral teave andmekaitsega seotud olemasolevate õiguskaitsevahendite kohta ja riikliku andmekaitseasutuse kontaktandmed. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Nõusolekuvormil antakse konkreetne, selge ja üheselt mõistetav nõusolek eraldi kõigi kolme andmete jagamise liigi kohta:






  a) | nõusolek peab olema selgelt väljendatud, näiteks märkega kastikeses ja vormile antud allkirjaga; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

nõusolek peab olema selgelt väljendatud, näiteks märkega kastikeses ja vormile antud allkirjaga;

| b) | nõusolekuvormil peab olema nii võimalus nõusoleku andmiseks kui ka nõusoleku andmisest keeldumiseks. |
| --- | --- |

b)

nõusolekuvormil peab olema nii võimalus nõusoleku andmiseks kui ka nõusoleku andmisest keeldumiseks.

---

| 29.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/44

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/1270,

26. juuli 2019,

millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 5737 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse liidusiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaarkontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (3) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides, kus on kinnitust leidnud kõnealuse haiguse esinemine kodu- või uluksigadel (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“). Kõnealuse rakendusotsuse lisa I–IV osas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa on muudetud mitu korda, et seoses sigade Aafrika katkuga võtta arvesse epidemioloogilise olukorra muutusi liidus, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa muudeti viimati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2019/1247 (5) pärast seda, kui sigade Aafrika katku juhtumid esinesid Poolas, Bulgaarias ja Leedus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides, kus on kinnitust leidnud kõnealuse haiguse esinemine kodu- või uluksigadel (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“). Kõnealuse rakendusotsuse lisa I–IV osas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa on muudetud mitu korda, et seoses sigade Aafrika katkuga võtta arvesse epidemioloogilise olukorra muutusi liidus, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa muudeti viimati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2019/1247 (5) pärast seda, kui sigade Aafrika katku juhtumid esinesid Poolas, Bulgaarias ja Leedus.

| (2) | Pärast rakendusotsuse (EL) 2019/1247 vastuvõtmise kuupäeva on Bulgaarias, Poolas ja Leedus esinenud uluk- ja kodusigadel sigade Aafrika katku uusi juhtumeid, mida on ka vaja kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisas. |
| --- | --- |

(2)

Pärast rakendusotsuse (EL) 2019/1247 vastuvõtmise kuupäeva on Bulgaarias, Poolas ja Leedus esinenud uluk- ja kodusigadel sigade Aafrika katku uusi juhtumeid, mida on ka vaja kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisas.

| (3) | 2019. aasta juulis esines üks sigade Aafrika katku puhang kodusigadel Bulgaarias Ruse piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas. See sigade Aafrika katku puhang kodusigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sigade Aafrika katku esinemist selles Bulgaaria piirkonnas tuleks nüüd vastavalt kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas, mitte selle I osas. |
| --- | --- |

(3)

2019. aasta juulis esines üks sigade Aafrika katku puhang kodusigadel Bulgaarias Ruse piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas. See sigade Aafrika katku puhang kodusigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sigade Aafrika katku esinemist selles Bulgaaria piirkonnas tuleks nüüd vastavalt kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas, mitte selle I osas.

| (4) | 2019. aasta juulis esines üks sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel Bulgaarias Silistra piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas. See sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sigade Aafrika katku esinemist selles Bulgaaria piirkonnas tuleks nüüd vastavalt kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas, mitte selle I osas. |
| --- | --- |

(4)

2019. aasta juulis esines üks sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel Bulgaarias Silistra piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas. See sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sigade Aafrika katku esinemist selles Bulgaaria piirkonnas tuleks nüüd vastavalt kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas, mitte selle I osas.

| (5) | 2019. aasta juulis esines kolm sigade Aafrika katku puhangut kodusigadel Poolas Lubartowski, Ciechanowski ja Sokołowski piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas. Need sigade Aafrika katku puhangud kodusigadel kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sigade Aafrika katku esinemist nendes Poola piirkondades tuleks vastavalt kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas, mitte selle II osas. |
| --- | --- |

(5)

2019. aasta juulis esines kolm sigade Aafrika katku puhangut kodusigadel Poolas Lubartowski, Ciechanowski ja Sokołowski piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas. Need sigade Aafrika katku puhangud kodusigadel kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sigade Aafrika katku esinemist nendes Poola piirkondades tuleks vastavalt kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas, mitte selle II osas.

| (6) | 2019. aasta juulis esines üks sigade Aafrika katku puhang kodusigadel Leedus Alytuse maakonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas. See sigade Aafrika katku puhang kodusigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sigade Aafrika katku esinemist selles Leedu piirkonnas tuleks vastavalt kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas, mitte selle II osas. |
| --- | --- |

(6)

2019. aasta juulis esines üks sigade Aafrika katku puhang kodusigadel Leedus Alytuse maakonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas. See sigade Aafrika katku puhang kodusigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sigade Aafrika katku esinemist selles Leedu piirkonnas tuleks vastavalt kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas, mitte selle II osas.

| (7) | Selleks, et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Bulgaarias, Poolas ja Leedus piiritleda uued piisava suurusega kõrge riskiga piirkonnad ja lisada need nõuetekohaselt rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I, II ja III osa loeteludesse. Seepärast tuleks rakendusotsuse 2014/709/EL lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Selleks, et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Bulgaarias, Poolas ja Leedus piiritleda uued piisava suurusega kõrge riskiga piirkonnad ja lisada need nõuetekohaselt rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I, II ja III osa loeteludesse. Seepärast tuleks rakendusotsuse 2014/709/EL lisa vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 26. juuli 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  
  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

3

(4)  Komisjoni 9. oktoobri 2014. aasta rakendusotsus 2014/709/EL, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2014/178/EL (ELT L 295, 11.10.2014, lk 63).

4

(5)  Komisjoni 19. juuli 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/1247, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 194, 22.7.2019, lk 27).

5

---

LISA

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse järgmisega:

„LISA

I OSA

1.   Belgia

Järgmised piirkonnad Belgias:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | Rue Mersinhat, |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat,

| — | La N818 jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N818 jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| — | La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- | --- |

—

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| — | La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- | --- |

—

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| — | Le Routeux, |
| --- | --- |

—

Le Routeux,

| — | Rue d'Orgéo, |
| --- | --- |

—

Rue d'Orgéo,

| — | Rue de la Vierre, |
| --- | --- |

—

Rue de la Vierre,

| — | Rue du Bout-d'en-Bas, |
| --- | --- |

—

Rue du Bout-d'en-Bas,

| — | Rue Sous l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue Sous l'Eglise,

| — | Rue Notre-Dame, |
| --- | --- |

—

Rue Notre-Dame,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| — | La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- | --- |

—

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| — | La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| — | N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois, |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois,

| — | Rue Du Pierroy, |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy,

| — | Rue Saint-Orban, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban,

| — | Rue Saint-Aubain, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain,

| — | Rue des Cottages, |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages,

| — | Rue de Relune, |
| --- | --- |

—

Rue de Relune,

| — | Rue de Rulune, |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune,

| — | Route de l'Ermitage, |
| --- | --- |

—

Route de l'Ermitage,

| — | N87: Route de Habay, |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay,

| — | Chemin des Ecoliers, |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers,

| — | Le Routy, |
| --- | --- |

—

Le Routy,

| — | Rue Burgknapp, |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp,

| — | Rue de la Halte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | Rue de l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Eglise,

| — | Rue du Marquisat, |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat,

| — | Rue de la Carrière, |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière,

| — | Rue de la Lorraine, |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine,

| — | Rue du Beynert, |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | Rue du Tram, |
| --- | --- |

—

Rue du Tram,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| — | Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange,

| — | La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet,

| — | Rue du Fet, |
| --- | --- |

—

Rue du Fet,

| — | Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères,

| — | Rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue des Bruyères,

| — | Rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

Rue de Neufchâteau,

| — | Rue de la Motte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Motte,

| — | La N894 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgaaria

Järgmised piirkonnad Bulgaarias:

| the whole region of Yambol, |
| --- |

the whole region of Yambol,

| the whole region of Sliven, |
| --- |

the whole region of Sliven,

| the whole region of Vidin, |
| --- |

the whole region of Vidin,

| in the region of Sofia District:





  the whole municipality of Dragoman, |
| --- |

in the region of Sofia District:

the whole municipality of Dragoman,

| the whole municipality of Svoge, |
| --- |

the whole municipality of Svoge,

| the whole municipality of Botevgrad, |
| --- |

the whole municipality of Botevgrad,

| the whole municipality of Etropole, |
| --- |

the whole municipality of Etropole,

| the whole region of Lovech excluding the areas in Part III, |
| --- |

the whole region of Lovech excluding the areas in Part III,

| the whole region of Burgas excluding the areas in Part III. |
| --- |

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III.

3.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

4.   Ungari

Järgmised piirkonnad Ungaris:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350 kódszámúvadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350 kódszámúvadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és 755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és 755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660 és 855850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660 és 855850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Aizputes novada Cīravas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa 1192, Lažas pagasta daļa uz ziemeļrietumiem no autoceļa 1199 un uz ziemeļiem no Padures autoceļa, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Cīravas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa 1192, Lažas pagasta daļa uz ziemeļrietumiem no autoceļa 1199 un uz ziemeļiem no Padures autoceļa,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Durbes novada Dunalkas pagasta daļa uz rietumiem no autoceļiem P112, 1193 un 1192, un Tadaiķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Dunalkas pagasta daļa uz rietumiem no autoceļiem P112, 1193 un 1192, un Tadaiķu pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novads, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novads, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

6.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

7.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Ruciane – Nida w powiecie piskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Ruciane – Nida w powiecie piskim,

| część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- |

część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gminy Dźwierzuty, Pasym, Rozogi i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Pasym, Rozogi i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na zachódod zachodniej granicy powiatu miejskiego Elbląg i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na zachódod zachodniej granicy powiatu miejskiego Elbląg i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| gminy Gietrzwałd, Purda, Stawiguda, Jonkowo, Świątki i miasto Olsztyn w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Gietrzwałd, Purda, Stawiguda, Jonkowo, Świątki i miasto Olsztyn w powiecie olsztyńskim,

| gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat zambrowski, |
| --- |

powiat zambrowski,

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat płocki, |
| --- |

powiat płocki,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| powiat żuromiński, |
| --- |

powiat żuromiński,

| gminy Andrzejewo, Boguty – Pianki, Brok, Małkinia Górna, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Zaręby Kościelne i Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Andrzejewo, Boguty – Pianki, Brok, Małkinia Górna, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Zaręby Kościelne i Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim,

| gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, Radzanów, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wieczfnia Kościelna, Wiśniewo i część gminy Strzegowo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, Radzanów, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wieczfnia Kościelna, Wiśniewo i część gminy Strzegowo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówkai Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówkai Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i Radzanów w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i Radzanów w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim, |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim,

| gmina Janowiec i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gmina Janowiec i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Konopnica, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Konopnica, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim,

| gminy Adamów, Miączyn, Radecznica, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Sułów, Szczebrzeszyn, Zamość, Zwierzyniec i Radecznica w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Adamów, Miączyn, Radecznica, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Sułów, Szczebrzeszyn, Zamość, Zwierzyniec i Radecznica w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| gmina Żółkiewka w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Żółkiewka w powiecie krasnostawskim,

| gminy Krynice, Rachanie i Tarnawatka w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Krynice, Rachanie i Tarnawatka w powiecie tomaszowskim,

| gminy Aleksandrów, Józefów, Łukowa, Obsza, Tereszpol, Turobin, Frampol, Goraj w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Aleksandrów, Józefów, Łukowa, Obsza, Tereszpol, Turobin, Frampol, Goraj w powiecie biłgorajskim,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim,

| gminy Modliborzyce, Potok Wielki, Chrzanów i Batorz w powiecie janowskim; |
| --- |

gminy Modliborzyce, Potok Wielki, Chrzanów i Batorz w powiecie janowskim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików, Wielki Oczy i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików, Wielki Oczy i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim,

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim; |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim;

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim,

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

8.   Rumeenia

Järgmised piirkonnad Rumeenias:

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Iași cu restul comunelor care nu sunt incluse in partea II, |
| --- | --- |

—

Județul Iași cu restul comunelor care nu sunt incluse in partea II,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Garla Mare, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Garla Mare,

| — | Hinova, |
| --- | --- |

—

Hinova,

| — | Burila Mare, |
| --- | --- |

—

Burila Mare,

| — | Gruia, |
| --- | --- |

—

Gruia,

| — | Pristol, |
| --- | --- |

—

Pristol,

| — | Dubova, |
| --- | --- |

—

Dubova,

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin, |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin,

| — | Eselnița, |
| --- | --- |

—

Eselnița,

| — | Salcia, |
| --- | --- |

—

Salcia,

| — | Devesel, |
| --- | --- |

—

Devesel,

| — | Svinița, |
| --- | --- |

—

Svinița,

| — | Gogoșu, |
| --- | --- |

—

Gogoșu,

| — | Simian, |
| --- | --- |

—

Simian,

| — | Orșova, |
| --- | --- |

—

Orșova,

| — | Obârșia Closani, |
| --- | --- |

—

Obârșia Closani,

| — | Baia de Aramă, |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă,

| — | Bala, |
| --- | --- |

—

Bala,

| — | Florești, |
| --- | --- |

—

Florești,

| — | Broșteni, |
| --- | --- |

—

Broșteni,

| — | Corcova, |
| --- | --- |

—

Corcova,

| — | Isverna, |
| --- | --- |

—

Isverna,

| — | Balta, |
| --- | --- |

—

Balta,

| — | Podeni, |
| --- | --- |

—

Podeni,

| — | Cireșu, |
| --- | --- |

—

Cireșu,

| — | Ilovița, |
| --- | --- |

—

Ilovița,

| — | Ponoarele, |
| --- | --- |

—

Ponoarele,

| — | Ilovăț, |
| --- | --- |

—

Ilovăț,

| — | Patulele, |
| --- | --- |

—

Patulele,

| — | Jiana, |
| --- | --- |

—

Jiana,

| — | Iyvoru Bârzii, |
| --- | --- |

—

Iyvoru Bârzii,

| — | Malovat, |
| --- | --- |

—

Malovat,

| — | Bălvănești, |
| --- | --- |

—

Bălvănești,

| — | Breznița Ocol, |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol,

| — | Godeanu, |
| --- | --- |

—

Godeanu,

| — | Padina Mare, |
| --- | --- |

—

Padina Mare,

| — | Corlățel, |
| --- | --- |

—

Corlățel,

| — | Vânju Mare, |
| --- | --- |

—

Vânju Mare,

| — | Vânjuleț, |
| --- | --- |

—

Vânjuleț,

| — | Obârșia de Câmp, |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Vladaia, |
| --- | --- |

—

Vladaia,

| — | Punghina, |
| --- | --- |

—

Punghina,

| — | Cujmir, |
| --- | --- |

—

Cujmir,

| — | Oprișor, |
| --- | --- |

—

Oprișor,

| — | Dârvari, |
| --- | --- |

—

Dârvari,

| — | Căzănești, |
| --- | --- |

—

Căzănești,

| — | Husnicioara, |
| --- | --- |

—

Husnicioara,

| — | Poroina Mare, |
| --- | --- |

—

Poroina Mare,

| — | Prunișor, |
| --- | --- |

—

Prunișor,

| — | Tămna, |
| --- | --- |

—

Tămna,

| — | Livezile, |
| --- | --- |

—

Livezile,

| — | Rogova, |
| --- | --- |

—

Rogova,

| — | Voloiac, |
| --- | --- |

—

Voloiac,

| — | Sisești, |
| --- | --- |

—

Sisești,

| — | Sovarna, |
| --- | --- |

—

Sovarna,

| — | Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Bălăcița,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Suceava, |
| --- | --- |

—

Județul Suceava,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin. |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin.

II OSA

1.   Belgia

Järgmised piirkonnad Belgias:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | La frontière avec la France au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La frontière avec la France au niveau de Florenville,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N894 au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N894 au niveau de Florenville,

| — | La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte,

| — | La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| — | La rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de Neufchâteau,

| — | La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord,

| — | La rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de l'Accord,

| — | La rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La rue du Fet,

| — | La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| — | La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgaaria

Järgmised piirkonnad Bulgaarias:

| — | the whole region of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Shumen. |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen.

3.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Ungari

Järgmised piirkonnad Ungaris:

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821,552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821,552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850,900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850,900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasts pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa A9, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasts pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa A9,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novada Durbes pagasta daļa uz dienvidiem no dzelzceļa līnijas Jelgava-Liepāja, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Durbes pagasta daļa uz dienvidiem no dzelzceļa līnijas Jelgava-Liepāja,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios, Raitininkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios, Raitininkų seniūnijos,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė: Akmenynų, Liubavo, Kalvarijos seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 131 ir į pietus nuo kelio Nr. 200 ir Sangrūdos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė: Akmenynų, Liubavo, Kalvarijos seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 131 ir į pietus nuo kelio Nr. 200 ir Sangrūdos seniūnijos,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Batniavos, Čekiškės, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vandžiogalos, Vilkijos ir Vilkijos apylinkių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Batniavos, Čekiškės, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vandžiogalos, Vilkijos ir Vilkijos apylinkių seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Degučių, Mokolų ir Narto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Degučių, Mokolų ir Narto seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos,Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos,Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Sintautų, Slavikų. Sudargo, Žvirgždaičių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 140 ir į pietvakarius nuo kelio Nr. 137 |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Sintautų, Slavikų. Sudargo, Žvirgždaičių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 140 ir į pietvakarius nuo kelio Nr. 137

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė:Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė:Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 oraz na południe i na południowy wschód od granicy powiatu miejskiego Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 oraz na południe i na południowy wschód od granicy powiatu miejskiego Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| gmina Wieliczki w powiecie oleckim, |
| --- |

gmina Wieliczki w powiecie oleckim,

| gminy Orzysz, Biała Piska i Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i Pisz w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Bisztynek w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Bisztynek w powiecie bartoszyckim,

| gminy Kolno, Jeziorany, Barczewo, Biskupiec, Dywity i Dobre Miasto w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Kolno, Jeziorany, Barczewo, Biskupiec, Dywity i Dobre Miasto w powiecie olsztyńskim,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gmina Sorkwity i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim; |
| --- |

gmina Sorkwity i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim;

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Dziadkowice, Grodzisk, Mielnik, Nurzec-Stacja i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Dziadkowice, Grodzisk, Mielnik, Nurzec-Stacja i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| miasto Bielsk Podlaski, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski oraz na północ i północny zachód od granicy miasta Bielsk Podlaski, część gminy Boćki położona na zachód od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

miasto Bielsk Podlaski, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski oraz na północ i północny zachód od granicy miasta Bielsk Podlaski, część gminy Boćki położona na zachód od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok; |
| --- |

powiat miejski Białystok;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Kosów Lacki, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Kosów Lacki, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Grudusk, Opinogóra Górna, Gołymin-Ośrodek i część gminy Glinojeck położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Grudusk, Opinogóra Górna, Gołymin-Ośrodek i część gminy Glinojeck położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim,

| gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| powiat płoński, |
| --- |

powiat płoński,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warkaw powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warkaw powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa; |
| --- |

powiat miejski Warszawa;

| w województwie lubelskim:





  gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim,

| gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim; |
| --- |

gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim;

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Jabłonna, Krzczonów i Garbów w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Jabłonna, Krzczonów i Garbów w powiecie lubelskim,

| gminy Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim,

| gminy Fajsławice i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Fajsławice i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| Łaszczów, Telatyn, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

Łaszczów, Telatyn, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Grabowiec i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Grabowiec i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim,

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim, |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim,

| gmina Horyniec-Zdrój w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

gmina Horyniec-Zdrój w powiecie lubaczowskim.

8.   Rumeenia

Järgmised piirkonnad Rumeenias:

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus,

| — | Comuna Moisei, |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei,

| — | Comuna Borșa, |
| --- | --- |

—

Comuna Borșa,

| — | Comuna Oarța de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos,

| — | Comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus,

| — | Comuna Coroieni, |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni,

| — | Comuna Târgu Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Târgu Lăpuș,

| — | Comuna Vima Mică, |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică,

| — | Comuna Boiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare,

| — | Comuna Valea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului,

| — | Comuna Ulmeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni,

| — | Comuna Băsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești,

| — | Comuna Baia Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Mare,

| — | Comuna Tăuții Magherăuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Magherăuș,

| — | Comuna Cicărlău, |
| --- | --- |

—

Comuna Cicărlău,

| — | Comuna Seini, |
| --- | --- |

—

Comuna Seini,

| — | Comuna Ardusat, |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat,

| — | Comuna Farcasa, |
| --- | --- |

—

Comuna Farcasa,

| — | Comuna Salsig, |
| --- | --- |

—

Comuna Salsig,

| — | Comuna Asuaju de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus,

| — | Comuna Băița de sub Codru, |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru,

| — | Comuna Bicaz, |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz,

| — | Comuna Grosi, |
| --- | --- |

—

Comuna Grosi,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Baia Sprie, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Sprie,

| — | Comuna Sisesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Sisesti,

| — | Comuna Cernesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Cernesti,

| — | Copalnic Mănăstur, |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăstur,

| — | Comuna Dumbrăvița, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița,

| — | Comuna Cupseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Cupseni,

| — | Comuna Șomcuța Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Șomcuța Mare,

| — | Comuna Sacaleșeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Sacaleșeni,

| — | Comuna Remetea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului,

| — | Comuna Mireșu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare,

| — | Comuna Ariniș, |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș,

| — | Județul Bistrița-Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița-Năsăud,

| — | Județul Iași cu următoarele comune:






  — | Bivolari, |
| --- | --- | --- |

—

Județul Iași cu următoarele comune:

—

Bivolari,

| — | Trifești, |
| --- | --- |

—

Trifești,

| — | Probota, |
| --- | --- |

—

Probota,

| — | Movileni, |
| --- | --- |

—

Movileni,

| — | Țigănași, |
| --- | --- |

—

Țigănași,

| — | Popricani, |
| --- | --- |

—

Popricani,

| — | Victoria, |
| --- | --- |

—

Victoria,

| — | Golăești, |
| --- | --- |

—

Golăești,

| — | Aroneanu, |
| --- | --- |

—

Aroneanu,

| — | Iași, |
| --- | --- |

—

Iași,

| — | Rediu, |
| --- | --- |

—

Rediu,

| — | Miroslava, |
| --- | --- |

—

Miroslava,

| — | Bârnova, |
| --- | --- |

—

Bârnova,

| — | Ciurea, |
| --- | --- |

—

Ciurea,

| — | Mogosești, |
| --- | --- |

—

Mogosești,

| — | Grajduri, |
| --- | --- |

—

Grajduri,

| — | Scânteia, |
| --- | --- |

—

Scânteia,

| — | Scheia, |
| --- | --- |

—

Scheia,

| — | Dobrovăț, |
| --- | --- |

—

Dobrovăț,

| — | Schitu Duca, |
| --- | --- |

—

Schitu Duca,

| — | Tuțora, |
| --- | --- |

—

Tuțora,

| — | Tomești, |
| --- | --- |

—

Tomești,

| — | Bosia, |
| --- | --- |

—

Bosia,

| — | Prisăcani, |
| --- | --- |

—

Prisăcani,

| — | Osoi, |
| --- | --- |

—

Osoi,

| — | Costuleni, |
| --- | --- |

—

Costuleni,

| — | Răducăneni, |
| --- | --- |

—

Răducăneni,

| — | Dolhești, |
| --- | --- |

—

Dolhești,

| — | Gorban, |
| --- | --- |

—

Gorban,

| — | Ciortești, |
| --- | --- |

—

Ciortești,

| — | Moșna, |
| --- | --- |

—

Moșna,

| — | Cozmești, |
| --- | --- |

—

Cozmești,

| — | Grozești, |
| --- | --- |

—

Grozești,

| — | Holboca. |
| --- | --- |

—

Holboca.

III OSA

1.   Bulgaaria

Järgmised piirkonnad Bulgaarias:

| the whole region of Montana, |
| --- |

the whole region of Montana,

| the whole region of Ruse, |
| --- |

the whole region of Ruse,

| the whole region of Razgrad, |
| --- |

the whole region of Razgrad,

| the whole region of Silistra, |
| --- |

the whole region of Silistra,

| the whole region of Pleven, |
| --- |

the whole region of Pleven,

| the whole region of Vratza, |
| --- |

the whole region of Vratza,

| the whole region of Targovishte, |
| --- |

the whole region of Targovishte,

| in the region of Lovech:





  within municipality of Lovech:





  Bahovitsa, |
| --- |

in the region of Lovech:

within municipality of Lovech:

Bahovitsa,

| Vladinya, |
| --- |

Vladinya,

| Goran, |
| --- |

Goran,

| Devetaki, |
| --- |

Devetaki,

| Doyrentsi, |
| --- |

Doyrentsi,

| Drenov, |
| --- |

Drenov,

| Yoglav, |
| --- |

Yoglav,

| Lisets, |
| --- |

Lisets,

| Slavyani, |
| --- |

Slavyani,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| Smochan, |
| --- |

Smochan,

| within municipality of Lukovit:





  Bezhanovo, |
| --- |

within municipality of Lukovit:

Bezhanovo,

| Dermantsi, |
| --- |

Dermantsi,

| Karlukovo, |
| --- |

Karlukovo,

| Lukovit, |
| --- |

Lukovit,

| Petrevene, |
| --- |

Petrevene,

| Todorichene, |
| --- |

Todorichene,

| Aglen, |
| --- |

Aglen,

| within municipality of Ugarchin:





  Dragana, |
| --- |

within municipality of Ugarchin:

Dragana,

| Katunets, |
| --- |

Katunets,

| in the region of Veliko Tarnovo:





  the whole municipality of Svishtov, |
| --- |

in the region of Veliko Tarnovo:

the whole municipality of Svishtov,

| the whole municipality of Pavlikeni |
| --- |

the whole municipality of Pavlikeni

| the whole municipality of Polski Trambesh |
| --- |

the whole municipality of Polski Trambesh

| the whole municipality of Strajitsa, |
| --- |

the whole municipality of Strajitsa,

| in Burgas region:





  the whole municipality of Burgas, |
| --- |

in Burgas region:

the whole municipality of Burgas,

| the whole municipality of Kameno, |
| --- |

the whole municipality of Kameno,

| the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- |

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| the whole municipality of Primorsko, |
| --- |

the whole municipality of Primorsko,

| the whole municipality of Sozopol, |
| --- |

the whole municipality of Sozopol,

| the whole municipality of Sredets, |
| --- |

the whole municipality of Sredets,

| the whole municipality of Tsarevo. |
| --- |

the whole municipality of Tsarevo.

2.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Aizputes novada Aizputes pagasts, Cīravas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa 1192, Kazdangas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa A9, Lažas pagasta dienvidaustrumu daļa un pagasta daļa uz dienvidaustrumiem no autoceļa 1199 un uz dienvidiem no Padures autoceļa, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes pagasts, Cīravas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa 1192, Kazdangas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa A9, Lažas pagasta dienvidaustrumu daļa un pagasta daļa uz dienvidaustrumiem no autoceļa 1199 un uz dienvidiem no Padures autoceļa, Aizputes pilsēta,

| — | Durbes novada Vecpils pagasts, Durbes pagasta daļa uz ziemeļiem no dzelzceļa līnijas Jelgava-Liepāja, Dunalkas pagasta daļa uz austrumiem no autoceļiem P112, 1193 un 1192, Durbes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Vecpils pagasts, Durbes pagasta daļa uz ziemeļiem no dzelzceļa līnijas Jelgava-Liepāja, Dunalkas pagasta daļa uz austrumiem no autoceļiem P112, 1193 un 1192, Durbes pilsēta,

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

3.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Simno sen, Krokialaukio ir Miroslavo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Simno sen, Krokialaukio ir Miroslavo seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė:Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė:Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos,

| — | Kalvarijos savivaldybė: Kalvarijos seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 131 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 200, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė: Kalvarijos seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 131 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 200,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Ežerėlio, Kačerginės, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Ežerėlio, Kačerginės, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos,

| — | Kazlų Rudos savivaldybė: Antanavo, Kazlų Rudos, Jankų ir Plutiškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rudos savivaldybė: Antanavo, Kazlų Rudos, Jankų ir Plutiškių seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Krosnos, Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Krosnos, Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Gudelių, Igliaukos, Liudvinavo, Marijampolės,Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Gudelių, Igliaukos, Liudvinavo, Marijampolės,Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137,

| — | Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos.

4.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Stare Juchy w powiecie ełckim, |
| --- |

gmina Stare Juchy w powiecie ełckim,

| gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim, |
| --- |

gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| w województwie podlaskim:





  gmina Orla, część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Orla, część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim,

| gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gminy Perlejewo, Drohiczyn i Milejczyce w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Perlejewo, Drohiczyn i Milejczyce w powiecie siemiatyckim,

| gmina Ciechanowiec w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gmina Ciechanowiec w powiecie wysokomazowieckim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim,

| gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| powiat miński, |
| --- |

powiat miński,

| gminy Jabłonna Lacka, Sabnie i Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Jabłonna Lacka, Sabnie i Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| gminy Ojrzeń, Sońsk, Regimin, Ciechanów z miastem Ciechanów i część gminy Glinojeck położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ojrzeń, Sońsk, Regimin, Ciechanów z miastem Ciechanów i część gminy Glinojeck położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim,

| część gminy Strzegowo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim, |
| --- |

część gminy Strzegowo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim,

| gmina Nur w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gmina Nur w powiecie ostrowskim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Susiec, Tomaszów Lubelski i miasto Tomaszów Lubelski w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Susiec, Tomaszów Lubelski i miasto Tomaszów Lubelski w powiecie tomaszowskim,

| gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gmina Stary Zamość, Nielisz i część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Stary Zamość, Nielisz i część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Sławatycze, Sosnówka i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Sławatycze, Sosnówka i Wisznice w powiecie bialskim,

| gminy Adamów, Krzywda, Serokomla, Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów, Krzywda, Serokomla, Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim,

| powiat parczewski, |
| --- |

powiat parczewski,

| powiat radzyński, |
| --- |

powiat radzyński,

| powiat lubartowski, |
| --- |

powiat lubartowski,

| gminy Horodło, Uchanie, Niedźwiada i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie, Niedźwiada i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gminy Głusk, Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Głusk, Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim,

| gminy Mełgiew i miasto Świdnik w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Mełgiew i miasto Świdnik w powiecie świdnickim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| w województwie podkarpackim:





  gmina Narol w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gmina Narol w powiecie lubaczowskim.

5.   Rumeenia

Järgmised piirkonnad Rumeenias:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:






  — | Comuna Petrova, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova,

| — | Comuna Bistra, |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra,

| — | Comuna Repedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea,

| — | Comuna Poienile de sub Munte, |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte,

| — | Comuna Vișeu e Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu e Jos,

| — | Comuna Ruscova, |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova,

| — | Comuna Leordina, |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina,

| — | Comuna Rozavlea, |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea,

| — | Comuna Strâmtura, |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura,

| — | Comuna Bârsana, |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana,

| — | Comuna Rona de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus,

| — | Comuna Rona de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos,

| — | Comuna Bocoiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare,

| — | Comuna Sighetu Marmației, |
| --- | --- |

—

Comuna Sighetu Marmației,

| — | Comuna Sarasau, |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasau,

| — | Comuna Câmpulung la Tisa, |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa,

| — | Comuna Săpânța, |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța,

| — | Comuna Remeti, |
| --- | --- |

—

Comuna Remeti,

| — | Comuna Giulești, |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești,

| — | Comuna Ocna Șugatag, |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag,

| — | Comuna Desești, |
| --- | --- |

—

Comuna Desești,

| — | Comuna Budești, |
| --- | --- |

—

Comuna Budești,

| — | Comuna Băiuț, |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț,

| — | Comuna Cavnic, |
| --- | --- |

—

Comuna Cavnic,

| — | Comuna Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș,

| — | Comuna Dragomirești, |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești,

| — | Comuna Ieud, |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud,

| — | Comuna Saliștea de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Saliștea de Sus,

| — | Comuna Săcel, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel,

| — | Comuna Călinești, |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești,

| — | Comuna Vadu Izei, |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei,

| — | Comuna Botiza, |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza,

| — | Comuna Bogdan Vodă, |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă,

| — | Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:






  — | Comuna Strehaia, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia,

| — | Comuna Greci, |
| --- | --- |

—

Comuna Greci,

| — | Comuna Brejnita Motru, |
| --- | --- |

—

Comuna Brejnita Motru,

| — | Comuna Butoiești, |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești,

| — | Comuna Stângăceaua, |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua,

| — | Comuna Grozesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Grozesti,

| — | Comuna Dumbrava de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos,

| — | Comuna Băcles, |
| --- | --- |

—

Comuna Băcles,

| — | Comuna Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea. |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea.

IV OSA

Itaalia

Järgmised piirkonnad Itaalias:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Parandused

| 29.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/67 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/67

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/1808 (millega muudetakse direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv), et võtta arvesse muutuvat turuolukorda) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 303, 28. november 2018
  )

Leheküljel 84 artikli 1 punktis 11, direktiivi 2010/13/EL asendatavas artiklis 7

asendatakse

„4.   Iga liikmesriik määrab ühtse, muu hulgas puuetega inimeste jaoks hõlpsasti ligipääsetava ja üldsusele kättesaadava kontaktpunkti käesolevas artiklis osutatud ligipääsetavuse küsimustega seotud teabe ja kaebuste esitamiseks.“

järgmisega:

„4.   Iga liikmesriik määrab ühtse, muu hulgas puuetega inimeste jaoks hõlpsasti ligipääsetava ja üldsusele kättesaadava veebipõhise kontaktpunkti käesolevas artiklis osutatud ligipääsetavuse küsimustega seotud teabe ja kaebuste esitamiseks.“

---