# Úřední věstník L 194/2019

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 194 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6222. července 2019 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 194

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6222. července 2019

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEZINÁRODNÍ DOHODY |
| | * | Oznámení o prozatímním provádění Prozatímní rámcové dohody o dohodě o hospodářském partnerství mezi státy východní a jižní Afriky na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé | 1 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2019/1245 ze dne 18. července 2019 o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Atalanta) a o zrušení rozhodnutí (SZBP) 2019/373 (ATALANTA/2/2019) | 2 |
| | * | Rozhodnutí komise (EU) 2019/1246 ze dne 23. listopadu 2018 o údajné státní podpoře SA.35905(2016/C) (ex 2015/NN)(ex 2012/CP) – Belgie Koncesionáři působící v antverpském přístavu
  (oznámeno pod číslem C(2008) 7690)

   (
  1
  ) | 4 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí komise (EU) 2019/1247 ze dne 19. července 2019, kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech
  (oznámeno pod číslem C(2019) 5533)

   (
  1
  ) | 27 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

MEZINÁRODNÍ DOHODY

*

Oznámení o prozatímním provádění Prozatímní rámcové dohody o dohodě o hospodářském partnerství mezi státy východní a jižní Afriky na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé

1

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2019/1245 ze dne 18. července 2019 o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Atalanta) a o zrušení rozhodnutí (SZBP) 2019/373 (ATALANTA/2/2019)

2

*

Rozhodnutí komise (EU) 2019/1246 ze dne 23. listopadu 2018 o údajné státní podpoře SA.35905(2016/C) (ex 2015/NN)(ex 2012/CP) – Belgie Koncesionáři působící v antverpském přístavu
  (oznámeno pod číslem C(2008) 7690)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2008) 7690)

1

4

*

Prováděcí rozhodnutí komise (EU) 2019/1247 ze dne 19. července 2019, kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech
  (oznámeno pod číslem C(2019) 5533)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2019) 5533)

1

27

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1091 ze dne 18. července 2018 o integrované statistice zemědělských podniků a o zrušení nařízení (ES) č. 1166/2008 a (EU) č. 1337/2011 ( Úř. věst. L 200, 7.8.2018 ) | 54 |
| | * | Oprava prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2018/2048 ze dne 20. prosince 2018 o harmonizované normě pro internetové stránky a mobilní aplikace vypracované na podporu směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2102 ( Úř. věst. L 327, 21.12.2018 ) | 82 |

Opravy

*

Oprava nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1091 ze dne 18. července 2018 o integrované statistice zemědělských podniků a o zrušení nařízení (ES) č. 1166/2008 a (EU) č. 1337/2011 ( Úř. věst. L 200, 7.8.2018 )

( Úř. věst. L 200, 7.8.2018 )

54

*

Oprava prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2018/2048 ze dne 20. prosince 2018 o harmonizované normě pro internetové stránky a mobilní aplikace vypracované na podporu směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2102 ( Úř. věst. L 327, 21.12.2018 )

( Úř. věst. L 327, 21.12.2018 )

82

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

MEZINÁRODNÍ DOHODY

| 22.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 194/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 194/1

---

Oznámení o prozatímním provádění Prozatímní rámcové dohody o dohodě o hospodářském partnerství mezi státy východní a jižní Afriky na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé (1)

Evropská unie a Komorský svaz oznámily dokončení postupů nezbytných pro prozatímní provádění Prozatímní rámcové dohody o dohodě o hospodářském partnerství mezi státy východní a jižní Afriky na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé v souladu s článkem 62 uvedené dohody. Dohoda se proto mezi Evropskou unií a Komorským svazem prozatímně provádí od 7. února 2019.

---

(1)  
  Úř. věst. L 111, 24.4.2012, s. 2.

1

---

ROZHODNUTÍ

| 22.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 194/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 194/2

---

ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU (SZBP) 2019/1245

ze dne 18. července 2019

o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Atalanta) a o zrušení rozhodnutí (SZBP) 2019/373 (ATALANTA/2/2019)

POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 38 této smlouvy,

s ohledem na společnou akci Rady 2008/851/SZBP ze dne 10. listopadu 2008 o vojenské operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (1), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedené společné akce,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 6 odst. 1 společné akce 2008/851/SZBP Rada zmocnila Politický a bezpečnostní výbor k přijímání příslušných rozhodnutí o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (dále jen „velitel sil EU“). |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 6 odst. 1 společné akce 2008/851/SZBP Rada zmocnila Politický a bezpečnostní výbor k přijímání příslušných rozhodnutí o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (dále jen „velitel sil EU“).

| (2) | Dne 5. března 2019 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí (SZBP) 2019/373 (2) o jmenování kontradmirála Ricarda A. HERNÁNDEZE velitelem sil EU. |
| --- | --- |

(2)

Dne 5. března 2019 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí (SZBP) 2019/373 (2) o jmenování kontradmirála Ricarda A. HERNÁNDEZE velitelem sil EU.

| (3) | Velitel operace EU doporučil jmenovat novým velitelem sil EU od 23. července 2019 kontradmirála Armanda Paola SIMIHO. |
| --- | --- |

(3)

Velitel operace EU doporučil jmenovat novým velitelem sil EU od 23. července 2019 kontradmirála Armanda Paola SIMIHO.

| (4) | Dne 24. června 2019 uvedené doporučení podpořil Vojenský výbor EU. |
| --- | --- |

(4)

Dne 24. června 2019 uvedené doporučení podpořil Vojenský výbor EU.

| (5) | Rozhodnutí (SZBP) 2019/373 by proto mělo být zrušeno. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutí (SZBP) 2019/373 by proto mělo být zrušeno.

| (6) | V souladu s článkem 5 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu, |
| --- | --- |

(6)

V souladu s článkem 5 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Kontradmirál Armando Paolo SIMI je od 23. července 2019 jmenován velitelem sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Atalanta).

Článek 2

Rozhodnutí (SZBP) 2019/373 se zrušuje.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 23. července 2019.

V Bruselu dne 18. července 2019.

Za Politický a bezpečnostní výbor

předsedkyně

S. FROM-EMMESBERGER

---

(1)  
  Úř. věst. L 301, 12.11.2008, s. 33.

1

(2)  Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2019/373 ze dne 5. března 2019 o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Atalanta) a o zrušení rozhodnutí (SZBP) 2018/925 (ATALANTA/1/2019) (Úř. věst. L 68, 8.3.2019, s. 7).

2

---

| 22.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 194/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 194/4

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2019/1246

ze dne 23. listopadu 2018

o údajné státní podpoře SA.35905(2016/C) (ex 2015/NN)(ex 2012/CP) – Belgie Koncesionáři působící v antverpském přístavu

(oznámeno pod číslem C(2008) 7690)

(Pouze nizozemské a francouzské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Dne 17. prosince 2012 Komise obdržela stížnost podanou společností Katoen Natie NV (dále jen „stěžovatel“ nebo „KN“), jež se týkala údajné státní podpory poskytnuté Belgií dvěma koncesionářům terminálu působícím v antverpském přístavu, konkrétně: společnosti PSA Antwerp NV (dále jen „PSA“) (2) a společnosti Antwerp Gateway NV (dále jen „AG“). Dne 4. a 7. ledna 2013 stěžovatel poskytl útvarům Komise další informace týkající se údajné podpory. |
| --- | --- |

(1)

Dne 17. prosince 2012 Komise obdržela stížnost podanou společností Katoen Natie NV (dále jen „stěžovatel“ nebo „KN“), jež se týkala údajné státní podpory poskytnuté Belgií dvěma koncesionářům terminálu působícím v antverpském přístavu, konkrétně: společnosti PSA Antwerp NV (dále jen „PSA“) (2) a společnosti Antwerp Gateway NV (dále jen „AG“). Dne 4. a 7. ledna 2013 stěžovatel poskytl útvarům Komise další informace týkající se údajné podpory.

2

| (2) | Dne 29. ledna 2013 byla stížnost předána Belgii k vyjádření. Dopisem ze dne 8. dubna 2013 Belgie informovala útvary Komise, že opatření, které je předmětem stížnosti, podle jejího názoru neobsahuje protiprávní podporu. Dne 11. července 2013 poskytla Belgie další informace. |
| --- | --- |

(2)

Dne 29. ledna 2013 byla stížnost předána Belgii k vyjádření. Dopisem ze dne 8. dubna 2013 Belgie informovala útvary Komise, že opatření, které je předmětem stížnosti, podle jejího názoru neobsahuje protiprávní podporu. Dne 11. července 2013 poskytla Belgie další informace.

| (3) | Dopisem ze dne 12. července 2013 útvary Komise následně požádaly Belgii o další informace, na což Belgie odpověděla dne 2. září 2013. Na žádost útvarů Komise ze dne 4. března 2014 poskytla Belgie další objasnění ve dnech 6. března 2014, 1. a 24. dubna 2014 a 19. května 2014. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 12. července 2013 útvary Komise následně požádaly Belgii o další informace, na což Belgie odpověděla dne 2. září 2013. Na žádost útvarů Komise ze dne 4. března 2014 poskytla Belgie další objasnění ve dnech 6. března 2014, 1. a 24. dubna 2014 a 19. května 2014.

| (4) | Dne 11. srpna 2014 útvary Komise zaslaly stěžovateli dopis obsahující předběžné posouzení, v němž uvedly, že opatření, které je předmětem stížnosti, prima facie nepředstavuje státní podporu. Týmž dopisem byly připomínky Belgie ke stížnosti zaslány stěžovateli. |
| --- | --- |

(4)

Dne 11. srpna 2014 útvary Komise zaslaly stěžovateli dopis obsahující předběžné posouzení, v němž uvedly, že opatření, které je předmětem stížnosti, prima facie nepředstavuje státní podporu. Týmž dopisem byly připomínky Belgie ke stížnosti zaslány stěžovateli.

prima facie

| (5) | Dopisem ze dne 9. září 2014 stěžovatel zpochybnil předběžné posouzení útvarů Komise a informoval Komisi o nových skutečnostech této věci. Dne 7. ledna 2015 Belgie podala připomínky k novým prvkům, jež stěžovatel předložil. |
| --- | --- |

(5)

Dopisem ze dne 9. září 2014 stěžovatel zpochybnil předběžné posouzení útvarů Komise a informoval Komisi o nových skutečnostech této věci. Dne 7. ledna 2015 Belgie podala připomínky k novým prvkům, jež stěžovatel předložil.

| (6) | Dopisem ze dne 18. ledna 2016 oznámila Komise Belgii své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“). V návaznosti na zahájení řízení Belgie dne 15. března 2016 předložila své připomínky. Rozhodnutí Komise zahájit řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3) dne 18. března 2016. Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek. |
| --- | --- |

(6)

Dopisem ze dne 18. ledna 2016 oznámila Komise Belgii své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“). V návaznosti na zahájení řízení Belgie dne 15. března 2016 předložila své připomínky. Rozhodnutí Komise zahájit řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3) dne 18. března 2016. Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek.

Úředním věstníku Evropské unie

3

| (7) | V době od 18. dubna do 3. května 2016 poskytly tři zúčastněné strany útvarům Komise své připomínky. Dne 20. května 2016 předaly útvary Komise připomínky zúčastněných stran Belgii. Na tyto připomínky Belgie reagovala dne 15. června 2016. |
| --- | --- |

(7)

V době od 18. dubna do 3. května 2016 poskytly tři zúčastněné strany útvarům Komise své připomínky. Dne 20. května 2016 předaly útvary Komise připomínky zúčastněných stran Belgii. Na tyto připomínky Belgie reagovala dne 15. června 2016.

| (8) | Dne 23. června 2016 požádaly útvary Komise Belgii o další informace, které byly poskytnuty ve dnech 19. a 29. srpna 2016. |
| --- | --- |

(8)

Dne 23. června 2016 požádaly útvary Komise Belgii o další informace, které byly poskytnuty ve dnech 19. a 29. srpna 2016.

| (9) | Dne 10. října 2016 předložila AG útvarům Komise podání. |
| --- | --- |

(9)

Dne 10. října 2016 předložila AG útvarům Komise podání.

| (10) | Dne 20. října 2016 si útvary Komise vyžádaly od belgických orgánů další informace, které byly poskytnuty dne 16. prosince 2016. |
| --- | --- |

(10)

Dne 20. října 2016 si útvary Komise vyžádaly od belgických orgánů další informace, které byly poskytnuty dne 16. prosince 2016.

| (11) | Dne 20. února 2017 požádaly útvary Komise Belgii o další informace, které byly poskytnuty dne 21. března 2017. |
| --- | --- |

(11)

Dne 20. února 2017 požádaly útvary Komise Belgii o další informace, které byly poskytnuty dne 21. března 2017.

| (12) | V souvislosti se schůzkou s útvary Komise, která se konala dne 2. března 2017, podal stěžovatel podání s datem 2. března 2017. |
| --- | --- |

(12)

V souvislosti se schůzkou s útvary Komise, která se konala dne 2. března 2017, podal stěžovatel podání s datem 2. března 2017.

| (13) | Dne 7. března 2017 požádaly útvary Komise Belgii o další informace, které byly poskytnuty ve dnech 5. a 20. dubna 2017. |
| --- | --- |

(13)

Dne 7. března 2017 požádaly útvary Komise Belgii o další informace, které byly poskytnuty ve dnech 5. a 20. dubna 2017.

| (14) | Dopisy ze dne 4. srpna 2017 si útvary Komise vyžádaly informace od společností PSA a AG, které každá z nich poskytla dne 15. září 2017. |
| --- | --- |

(14)

Dopisy ze dne 4. srpna 2017 si útvary Komise vyžádaly informace od společností PSA a AG, které každá z nich poskytla dne 15. září 2017.

| (15) | Dne 13. listopadu 2017 požádaly útvary Komise Belgii o další informace, které byly poskytnuty ve dnech 1., 4. a 14. prosince 2017. |
| --- | --- |

(15)

Dne 13. listopadu 2017 požádaly útvary Komise Belgii o další informace, které byly poskytnuty ve dnech 1., 4. a 14. prosince 2017.

| (16) | Dne 16. července 2018 požádaly útvary Komise Belgii o další informace, které byly poskytnuty ve dnech 18. a 27. července 2018 a 10. srpna 2018. |
| --- | --- |

(16)

Dne 16. července 2018 požádaly útvary Komise Belgii o další informace, které byly poskytnuty ve dnech 18. a 27. července 2018 a 10. srpna 2018.

2.   SOUVISLOSTI A POPIS OPATŘENÍ

SOUVISLOSTI A POPIS OPATŘENÍ

| (17) | V roce 2004 řídící orgán přístavu Antverpy (Gemeentelijk Havenbedrijf Antwerpen, dále jen „GHA“) na základě veřejného nabídkového řízení uzavřel koncesní smlouvy (4) se společnostmi PSA a AG na období 42 let o poskytování služeb překládky kontejnerů v novém terminálu Deurganckdok (dále jen „DGD“) tohoto přístavu. |
| --- | --- |

(17)

V roce 2004 řídící orgán přístavu Antverpy (Gemeentelijk Havenbedrijf Antwerpen, dále jen „GHA“) na základě veřejného nabídkového řízení uzavřel koncesní smlouvy (4) se společnostmi PSA a AG na období 42 let o poskytování služeb překládky kontejnerů v novém terminálu Deurganckdok (dále jen „DGD“) tohoto přístavu.

4

| (18) | Smlouvy stanovily požadavky na minimální tonáž, měřenou v jednotkách TEU (Twenty-foot Equivalent Units, jednotky odpovídající kontejneru o délce 20 stop), jejichž účelem je zabránit tomu, aby koncesionáři ponechávali plochy, které jim byly přiděleny, nevyužité. Požadavky na minimální tonáž stanovené pro terminál DGD byly zaváděny postupně během počáteční fáze, která trvala do roku 2012 (5). Předpokládalo se, že od té doby zůstanou požadavky na minimální tonáž ponechány v pevně stanovené výši. Kdyby koncesionáři stanovené požadavky na minimální tonáž nesplnili, byli podle smlouvy povinni zaplatit orgánu GHA sankce/náhrady. Koncese rovněž stanovily, že mohou být orgánem GHA ukončeny před uplynutím stanovené lhůty v případě, že jsou ze strany koncesionáře zjevně nedostatečně využívány nebo v případě koncesionářovy platební neschopnosti. |
| --- | --- |

(18)

Smlouvy stanovily požadavky na minimální tonáž, měřenou v jednotkách TEU (Twenty-foot Equivalent Units, jednotky odpovídající kontejneru o délce 20 stop), jejichž účelem je zabránit tomu, aby koncesionáři ponechávali plochy, které jim byly přiděleny, nevyužité. Požadavky na minimální tonáž stanovené pro terminál DGD byly zaváděny postupně během počáteční fáze, která trvala do roku 2012 (5). Předpokládalo se, že od té doby zůstanou požadavky na minimální tonáž ponechány v pevně stanovené výši. Kdyby koncesionáři stanovené požadavky na minimální tonáž nesplnili, byli podle smlouvy povinni zaplatit orgánu GHA sankce/náhrady. Koncese rovněž stanovily, že mohou být orgánem GHA ukončeny před uplynutím stanovené lhůty v případě, že jsou ze strany koncesionáře zjevně nedostatečně využívány nebo v případě koncesionářovy platební neschopnosti.

5

| (19) | Kontejnerová přeprava v takzvané oblasti Hamburk – Le Havre (6) se od roku 2008 do roku 2009 snížila o 15,8 %, a v pěti největších přístavech (Rotterdam, Antverpy, Hamburk, Brémy a Le Havre) této oblasti o 16,3 % (7). Tento pokles přepravy odrážel dopad poklesu světového hospodářství pozorovaný od roku 2008 (dále jen „krize“) na oblast Hamburk – Le Havre. Také v Antverpách se celková kontejnerová přeprava snížila o 16,3 %. V terminálu DGD se provoz celkově snížil o 38,6 % (u společnosti PSA o 37,7 % a u společnosti AG o 39,9 %). Společnosti PSA a AG již nebyly schopny plnit své příslušné požadavky na minimální tonáž, které se v důsledku mechanismu postupného zavádění ještě každoročně zvyšovaly. Proto byly podle smlouvy povinny platit orgánu GHA náhrady, nicméně v letech 2009 až 2012 nebyla žádná náhrada vybrána. |
| --- | --- |

(19)

Kontejnerová přeprava v takzvané oblasti Hamburk – Le Havre (6) se od roku 2008 do roku 2009 snížila o 15,8 %, a v pěti největších přístavech (Rotterdam, Antverpy, Hamburk, Brémy a Le Havre) této oblasti o 16,3 % (7). Tento pokles přepravy odrážel dopad poklesu světového hospodářství pozorovaný od roku 2008 (dále jen „krize“) na oblast Hamburk – Le Havre. Také v Antverpách se celková kontejnerová přeprava snížila o 16,3 %. V terminálu DGD se provoz celkově snížil o 38,6 % (u společnosti PSA o 37,7 % a u společnosti AG o 39,9 %). Společnosti PSA a AG již nebyly schopny plnit své příslušné požadavky na minimální tonáž, které se v důsledku mechanismu postupného zavádění ještě každoročně zvyšovaly. Proto byly podle smlouvy povinny platit orgánu GHA náhrady, nicméně v letech 2009 až 2012 nebyla žádná náhrada vybrána.

6

7

| (20) | Po výměně e-mailů mezi orgánem GHA a společností AG v prosinci 2009 proběhla diskuse ohledně snížení původních požadavků na minimální tonáž. GHA v této souvislosti nejprve navrhl snížit původní požadavky na minimální tonáž o míru poklesu zaznamenanou v uvedeném roce v oblasti Hamburk – Le Havre (tj.: 15,8 %) (8). Od února 2011 orgán GHA společnosti PSA a AG opakovaně upozorňoval na nedosažení požadavků na minimální tonáž a žádal je o stanovisko. Společnosti PSA a AG v několika odpovědích poukázaly (9) na svou důležitost pro rozvoj přístavu (10), naznačily možnost odchodu do jiných přístavů (11) a poukázaly na dopad krize. Obě společnosti, PSA a AG, rovněž předložily právní stanoviska vypracovaná svými právními poradci, v nichž bylo uvedeno, proč sankční ustanovení nelze použít nebo jsou nevymahatelná (12). Tyto argumenty PSA i AG později použily v arbitrážních sporech proti GHA (13). |
| --- | --- |

(20)

Po výměně e-mailů mezi orgánem GHA a společností AG v prosinci 2009 proběhla diskuse ohledně snížení původních požadavků na minimální tonáž. GHA v této souvislosti nejprve navrhl snížit původní požadavky na minimální tonáž o míru poklesu zaznamenanou v uvedeném roce v oblasti Hamburk – Le Havre (tj.: 15,8 %) (8). Od února 2011 orgán GHA společnosti PSA a AG opakovaně upozorňoval na nedosažení požadavků na minimální tonáž a žádal je o stanovisko. Společnosti PSA a AG v několika odpovědích poukázaly (9) na svou důležitost pro rozvoj přístavu (10), naznačily možnost odchodu do jiných přístavů (11) a poukázaly na dopad krize. Obě společnosti, PSA a AG, rovněž předložily právní stanoviska vypracovaná svými právními poradci, v nichž bylo uvedeno, proč sankční ustanovení nelze použít nebo jsou nevymahatelná (12). Tyto argumenty PSA i AG později použily v arbitrážních sporech proti GHA (13).

8

9

10

11

12

13

| (21) | Jak bylo uvedeno v 1. bodě odůvodnění, dne 17. prosince 2012 předložila společnost KN Komisi stížnost pro nevymáhání náhrad, jež společnosti PSA a AG dluží za nedosažení požadavků na minimální tonáž. V roce 1992 uzavřel orgán GHA koncesní smlouvu se společností KN. V roce 1998 byly do koncesní smlouvy s KN začleněny požadavky na minimální tonáž. Společnost KN v roce 2009 tyto požadavky na minimální tonáž nesplnila. Orgán GHA dlužné náhrady KN smluvně snížil (jak to učinil i vůči jiným provozovatelům terminálů v souvislosti s krizí), tj. místo přibližně [180 000–250 000] EUR (*1) musela společnost KN zaplatit [7 500–9 000] EUR za rok 2009 (a pouze za rok 2009). |
| --- | --- |

(21)

Jak bylo uvedeno v 1. bodě odůvodnění, dne 17. prosince 2012 předložila společnost KN Komisi stížnost pro nevymáhání náhrad, jež společnosti PSA a AG dluží za nedosažení požadavků na minimální tonáž. V roce 1992 uzavřel orgán GHA koncesní smlouvu se společností KN. V roce 1998 byly do koncesní smlouvy s KN začleněny požadavky na minimální tonáž. Společnost KN v roce 2009 tyto požadavky na minimální tonáž nesplnila. Orgán GHA dlužné náhrady KN smluvně snížil (jak to učinil i vůči jiným provozovatelům terminálů v souvislosti s krizí), tj. místo přibližně [180 000–250 000] EUR (*1) musela společnost KN zaplatit [7 500–9 000] EUR za rok 2009 (a pouze za rok 2009).

*1

| (22) | Dne 26. března 2013 se orgán GHA rozhodl upravit koncesní smlouvy se společnostmi PSA a AG (dále jen „rozhodnutí GHA z roku 2013“). Rozhodnutí GHA z roku 2013 zahrnovalo:

  Opatření č. 1 (vztahující se na společnosti PSA a AG) – viz diagramy
   (14)
  1 a 2 níže: Opatření č. 1 (15) spočívá ve snížení náhrad dlužených společnostmi PSA a AG za nesplnění požadavků na minimální tonáž se zpětnou účinností od roku 2009 v souladu s „pravidlem 75/125“, které stanovil orgán GHA. Podle tohoto pravidla byly požadavky na minimální tonáž upraveny tak, že se k požadavkům na minimální tonáž za předchozí rok přičetlo 125 % ročního tempa růstu v oblasti Hamburk – Le Havre. V případě, že došlo k poklesu provozu, se od požadavků na minimální tonáž za předchozí rok odečetlo 75 % roční míry poklesu v oblasti Hamburk – Le Havre. Z tohoto pravidla tedy vyplývá, že společnosti PSA a AG musí dosahovat o 25 % lepších výsledků než jejich protějšky v oblasti Hamburk – Le Havre. Referenční hodnotou pro stanovení nových požadavků na minimální tonáž na rok 2009 byl provoz uskutečněný v terminálu DGD v roce 2008. „Faktor lepší výkonnosti“ ve výši 25 % vychází z historické výkonnosti antverpského přístavu, která, pokud jde o roční tempo růstu provozu, byla v dlouhodobějším průměru o 25 % lepší než průměr přístavů v oblasti Hamburk – Le Havre. Provádění opatření č. 1 vedlo jen ve vztahu k roku 2009 ke snížení požadavků na minimální tonáž představujícímu – 41,7 % (PSA) a – 29,7 % (AG) v porovnání s původními požadavky na minimální tonáž na rok 2009. |
| --- | --- |

(22)

Dne 26. března 2013 se orgán GHA rozhodl upravit koncesní smlouvy se společnostmi PSA a AG (dále jen „rozhodnutí GHA z roku 2013“). Rozhodnutí GHA z roku 2013 zahrnovalo:

Opatření č. 1 (vztahující se na společnosti PSA a AG) – viz diagramy
   (14)
  1 a 2 níže: Opatření č. 1 (15) spočívá ve snížení náhrad dlužených společnostmi PSA a AG za nesplnění požadavků na minimální tonáž se zpětnou účinností od roku 2009 v souladu s „pravidlem 75/125“, které stanovil orgán GHA. Podle tohoto pravidla byly požadavky na minimální tonáž upraveny tak, že se k požadavkům na minimální tonáž za předchozí rok přičetlo 125 % ročního tempa růstu v oblasti Hamburk – Le Havre. V případě, že došlo k poklesu provozu, se od požadavků na minimální tonáž za předchozí rok odečetlo 75 % roční míry poklesu v oblasti Hamburk – Le Havre. Z tohoto pravidla tedy vyplývá, že společnosti PSA a AG musí dosahovat o 25 % lepších výsledků než jejich protějšky v oblasti Hamburk – Le Havre. Referenční hodnotou pro stanovení nových požadavků na minimální tonáž na rok 2009 byl provoz uskutečněný v terminálu DGD v roce 2008. „Faktor lepší výkonnosti“ ve výši 25 % vychází z historické výkonnosti antverpského přístavu, která, pokud jde o roční tempo růstu provozu, byla v dlouhodobějším průměru o 25 % lepší než průměr přístavů v oblasti Hamburk – Le Havre. Provádění opatření č. 1 vedlo jen ve vztahu k roku 2009 ke snížení požadavků na minimální tonáž představujícímu – 41,7 % (PSA) a – 29,7 % (AG) v porovnání s původními požadavky na minimální tonáž na rok 2009.

Opatření č. 1 (vztahující se na společnosti PSA a AG) – viz diagramy

14

1 a 2 níže:

15

| (23) | Dne 12. května 2014 rozhodl orgán GHA takto:

  Opatření č. 2 – viz diagram 2 níže: Opatření č. 2 (16) spočívá v zachování snížených náhrad (v souladu s pravidlem 75/125) pouze ve vztahu ke společnosti AG. |
| --- | --- |

(23)

Dne 12. května 2014 rozhodl orgán GHA takto:

Opatření č. 2 – viz diagram 2 níže: Opatření č. 2 (16) spočívá v zachování snížených náhrad (v souladu s pravidlem 75/125) pouze ve vztahu ke společnosti AG.

Opatření č. 2 – viz diagram 2 níže:

16

| (24) | Společnost PSA zaplatila orgánu GHA sankce snížené na základě úpravy požadavků na minimální tonáž dle rozhodnutí GHA z roku 2013, ale vyhradila si právo tuto platbu napadnout z důvodu, že sankční ustanovení smlouvy bylo v rozporu s veřejným pořádkem, jelikož bylo čistě represivní, a že vymáhání sankcí představovalo zneužití práva ze strany GHA. Dne 2. května 2016 požádala společnost PSA rozhodčí soud, aby nařídil orgánu GHA vrátit společnosti PSA náhrady, jež zaplatila na základě rozhodnutí GHA z roku 2013. Výsledek řízení není v době přijetí tohoto rozhodnutí ještě znám. |
| --- | --- |

(24)

Společnost PSA zaplatila orgánu GHA sankce snížené na základě úpravy požadavků na minimální tonáž dle rozhodnutí GHA z roku 2013, ale vyhradila si právo tuto platbu napadnout z důvodu, že sankční ustanovení smlouvy bylo v rozporu s veřejným pořádkem, jelikož bylo čistě represivní, a že vymáhání sankcí představovalo zneužití práva ze strany GHA. Dne 2. května 2016 požádala společnost PSA rozhodčí soud, aby nařídil orgánu GHA vrátit společnosti PSA náhrady, jež zaplatila na základě rozhodnutí GHA z roku 2013. Výsledek řízení není v době přijetí tohoto rozhodnutí ještě znám.

| (25) | Společnost AG snížené sankce nezaplatila, a byla proto orgánem GHA předvolána. Případ byl postoupen rozhodčímu soudu. AG mimo jiné tvrdila, že sankční ustanovení by bylo možné uplatnit pouze v případě, kdyby požadavků na minimální tonáž nebylo dosaženo v důsledku okolností souvisejících s AG, avšak ve skutečnosti jich nebylo dosaženo v důsledku krize a že vymáhání snížených sankcí představovalo zneužití práv ze strany GHA. Výsledkem řízení však bylo, že snížené sankce uplatněné orgánem GHA byly shledány rozumnými. |
| --- | --- |

(25)

Společnost AG snížené sankce nezaplatila, a byla proto orgánem GHA předvolána. Případ byl postoupen rozhodčímu soudu. AG mimo jiné tvrdila, že sankční ustanovení by bylo možné uplatnit pouze v případě, kdyby požadavků na minimální tonáž nebylo dosaženo v důsledku okolností souvisejících s AG, avšak ve skutečnosti jich nebylo dosaženo v důsledku krize a že vymáhání snížených sankcí představovalo zneužití práv ze strany GHA. Výsledkem řízení však bylo, že snížené sankce uplatněné orgánem GHA byly shledány rozumnými.

| (26) | Dne 12. května 2014 orgán GHA koncesní smlouvy s PSA a s AG jednostranně změnil. Změny mimo jiné zahrnovaly, že společnosti PSA byla přidělena určitá plocha v terminálu DGD, která byla původně přidělená společnosti AG, avšak AG ji nevyužívala. V důsledku toho měla v porovnání s původně přidělenými plochami PSA k dispozici plochu o přibližně 20 % větší a AG měla následně k dispozici plochu o přibližně 30 % menší. Orgán GHA zároveň rozhodl zachovat ve vztahu k AG pravidlo 75/125 podle opatření č. 2 (viz 22. bod odůvodnění). Pokud jde o PSA, GHA rozhodl uplatnit vůči ní pravidlo 75/125 v roce 2013 naposled. GHA postupně obnovil původně smluvně stanovené požadavky na minimální tonáž (po jejich postupném zavádění trvajícím do roku 2016) (17). Od roku 2016 navíc společnost PSA podléhá dalším požadavkům na minimální tonáž vztahujícím se k ploše, která jí byla přidělena v roce 2014. |
| --- | --- |

(26)

Dne 12. května 2014 orgán GHA koncesní smlouvy s PSA a s AG jednostranně změnil. Změny mimo jiné zahrnovaly, že společnosti PSA byla přidělena určitá plocha v terminálu DGD, která byla původně přidělená společnosti AG, avšak AG ji nevyužívala. V důsledku toho měla v porovnání s původně přidělenými plochami PSA k dispozici plochu o přibližně 20 % větší a AG měla následně k dispozici plochu o přibližně 30 % menší. Orgán GHA zároveň rozhodl zachovat ve vztahu k AG pravidlo 75/125 podle opatření č. 2 (viz 22. bod odůvodnění). Pokud jde o PSA, GHA rozhodl uplatnit vůči ní pravidlo 75/125 v roce 2013 naposled. GHA postupně obnovil původně smluvně stanovené požadavky na minimální tonáž (po jejich postupném zavádění trvajícím do roku 2016) (17). Od roku 2016 navíc společnost PSA podléhá dalším požadavkům na minimální tonáž vztahujícím se k ploše, která jí byla přidělena v roce 2014.

17

| (27) | V roce 2015 soud prvního stupně v Bruselu zamítl žalobu společnosti KN proti GHA, podle níž úpravy požadavků na minimální tonáž provedené GHA ve vztahu k AG a PSA představovaly státní podporu (18). Soud mimo jiné stanovil, že úpravou požadavků na minimální tonáž orgán GHA přiměřeně zohlednil krizi a že lze předpokládat, že soukromý věřitel by přijal podobné rozhodnutí. Proti tomuto rozsudku ze dne 12. února 2015 se společnost KN odvolala. Její odvolání v době, kdy je přijímáno toto rozhodnutí, ještě projednává odvolací soud v Bruselu. |
| --- | --- |

(27)

V roce 2015 soud prvního stupně v Bruselu zamítl žalobu společnosti KN proti GHA, podle níž úpravy požadavků na minimální tonáž provedené GHA ve vztahu k AG a PSA představovaly státní podporu (18). Soud mimo jiné stanovil, že úpravou požadavků na minimální tonáž orgán GHA přiměřeně zohlednil krizi a že lze předpokládat, že soukromý věřitel by přijal podobné rozhodnutí. Proti tomuto rozsudku ze dne 12. února 2015 se společnost KN odvolala. Její odvolání v době, kdy je přijímáno toto rozhodnutí, ještě projednává odvolací soud v Bruselu.

18

| (28) | Dne 15. ledna 2016 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení. Vyjádřila pochybnosti o tom, zda opatření č. 1 a č. 2 představovala státní podporu. |
| --- | --- |

(28)

Dne 15. ledna 2016 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení. Vyjádřila pochybnosti o tom, zda opatření č. 1 a č. 2 představovala státní podporu.

| (29) | Toto rozhodnutí popisuje a posuzuje opatření č. 1 a č. 2, jak jsou definována v 22. bodě odůvodnění výše a jak byla původně definována v rozhodnutí o zahájení řízení v 49. bodě odůvodnění podbodech i) a ii) a v 81. a 82. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(29)

Toto rozhodnutí popisuje a posuzuje opatření č. 1 a č. 2, jak jsou definována v 22. bodě odůvodnění výše a jak byla původně definována v rozhodnutí o zahájení řízení v 49. bodě odůvodnění podbodech i) a ii) a v 81. a 82. bodě odůvodnění.

Image 1

Image 2

3.   ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

3.1.   Existence podpory

Existence podpory

| (30) | V rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda opatření č. 1 a č. 2 představovala státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(30)

V rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda opatření č. 1 a č. 2 představovala státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

3.1.1.   Opatření č. 1

Opatření č. 1

| (31) | Zaprvé Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda by racionální soukromý hospodářský subjekt na trhu čekal s rozhodnutím týkajícím se snížení dlužných náhrad čtyři roky. Bylo poznamenáno, že při posuzování souladu opatření č. 1 s tržními podmínkami měl být zohledněn dopad krize. Dále bylo poznamenáno, že postupné požadavky na minimální tonáž, které se v období 2004–2012 každoročně zvyšovaly, se vztahovaly pouze na společnosti PSA a AG, zatímco na všechny ostatní koncesionáře v antverpském přístavu včetně stěžovatele se vztahovaly pevně stanovené požadavky na minimální tonáž. V kontextu krize byla proto situace PSA a AG zvláštní a odlišná od jiných provozovatelů působících v antverpském přístavu. |
| --- | --- |

(31)

Zaprvé Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda by racionální soukromý hospodářský subjekt na trhu čekal s rozhodnutím týkajícím se snížení dlužných náhrad čtyři roky. Bylo poznamenáno, že při posuzování souladu opatření č. 1 s tržními podmínkami měl být zohledněn dopad krize. Dále bylo poznamenáno, že postupné požadavky na minimální tonáž, které se v období 2004–2012 každoročně zvyšovaly, se vztahovaly pouze na společnosti PSA a AG, zatímco na všechny ostatní koncesionáře v antverpském přístavu včetně stěžovatele se vztahovaly pevně stanovené požadavky na minimální tonáž. V kontextu krize byla proto situace PSA a AG zvláštní a odlišná od jiných provozovatelů působících v antverpském přístavu.

| (32) | Komise uznala, že bezprecedentní dopad krize donutil podniky ve všech odvětvích hospodářství, aby přizpůsobily své chování. |
| --- | --- |

(32)

Komise uznala, že bezprecedentní dopad krize donutil podniky ve všech odvětvích hospodářství, aby přizpůsobily své chování.

| (33) | Kromě souvislosti s krizí Komise poznamenala, že z hlediska dlouhodobých zájmů přístavu bylo důležité spolupráci s PSA a AG zachovat. |
| --- | --- |

(33)

Kromě souvislosti s krizí Komise poznamenala, že z hlediska dlouhodobých zájmů přístavu bylo důležité spolupráci s PSA a AG zachovat.

| (34) | I přes tyto argumenty se nicméně mělo za to, že cílem racionálního soukromého hospodářského subjektu na trhu by bylo maximalizovat svůj zisk (nebo minimalizovat své ztráty) tím, že začne vymáhat dlužné částky co nejdříve. Náhrady nezaplacené a nahromaděné od roku 2009 byly rozhodnutím GHA z roku 2013 výrazně sníženy a řešeny až zpětně. |
| --- | --- |

(34)

I přes tyto argumenty se nicméně mělo za to, že cílem racionálního soukromého hospodářského subjektu na trhu by bylo maximalizovat svůj zisk (nebo minimalizovat své ztráty) tím, že začne vymáhat dlužné částky co nejdříve. Náhrady nezaplacené a nahromaděné od roku 2009 byly rozhodnutím GHA z roku 2013 výrazně sníženy a řešeny až zpětně.

| (35) | Správní rada na několika schůzích, které se uskutečnily od roku 2009, projednávala otázky týkající se údajů o provozu, jakož i otázky týkající se krize, ale otázkou zaslání faktury k náhradě částek, jež společnosti PSA a AG dlužily za nesplnění požadavků na minimální tonáž, se přímo nezabývala. Jak bylo uvedeno v bodě 5.3 rozhodnutí GHA z roku 2013, byla otázka požadavků na minimální tonáž předmětem probíhajících konzultací, avšak fakturace dlužných náhrad byla odložena (19). |
| --- | --- |

(35)

Správní rada na několika schůzích, které se uskutečnily od roku 2009, projednávala otázky týkající se údajů o provozu, jakož i otázky týkající se krize, ale otázkou zaslání faktury k náhradě částek, jež společnosti PSA a AG dlužily za nesplnění požadavků na minimální tonáž, se přímo nezabývala. Jak bylo uvedeno v bodě 5.3 rozhodnutí GHA z roku 2013, byla otázka požadavků na minimální tonáž předmětem probíhajících konzultací, avšak fakturace dlužných náhrad byla odložena (19).

19

| (36) | Zadruhé Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda by racionální soukromý hospodářský subjekt na trhu poskytl společnostem PSA a AG podobné snížení, jako to učinil orgán GHA. Bylo konstatováno, že i kdyby skutečný pokles provozu v terminálu DGD v roce 2009 činil – 38,6 % (a nikoli – 16 %, jak uvedl stěžovatel), rovnalo by se snížení náhrady přibližně – 80 % (byť za období čtyř let) (20). |
| --- | --- |

(36)

Zadruhé Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda by racionální soukromý hospodářský subjekt na trhu poskytl společnostem PSA a AG podobné snížení, jako to učinil orgán GHA. Bylo konstatováno, že i kdyby skutečný pokles provozu v terminálu DGD v roce 2009 činil – 38,6 % (a nikoli – 16 %, jak uvedl stěžovatel), rovnalo by se snížení náhrady přibližně – 80 % (byť za období čtyř let) (20).

20

| (37) | Zatřetí Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda by racionální soukromý hospodářský subjekt na trhu poskytl společnostem PSA a AG snížení náhrady, a to vzhledem k tomu, že vyjednávací pozice orgánu GHA se na základě koncesních smluv zdála být poměrně silná. Vzhledem k tomu, že provozovatelé kontejnerového terminálu nemohli svůj vztah s orgánem GHA jednostranně ukončit, zatímco GHA mohl koncesi v případě zjevného nedostatečného využívání terminálu DGD částečně či zcela zrušit, nemohly PSA a AG věrohodně hrozit, že pokud nebudou sníženy požadavky na minimální tonáž nebo pokud nebude upuštěno od náhrady, z antverpského přístavu odejdou. |
| --- | --- |

(37)

Zatřetí Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda by racionální soukromý hospodářský subjekt na trhu poskytl společnostem PSA a AG snížení náhrady, a to vzhledem k tomu, že vyjednávací pozice orgánu GHA se na základě koncesních smluv zdála být poměrně silná. Vzhledem k tomu, že provozovatelé kontejnerového terminálu nemohli svůj vztah s orgánem GHA jednostranně ukončit, zatímco GHA mohl koncesi v případě zjevného nedostatečného využívání terminálu DGD částečně či zcela zrušit, nemohly PSA a AG věrohodně hrozit, že pokud nebudou sníženy požadavky na minimální tonáž nebo pokud nebude upuštěno od náhrady, z antverpského přístavu odejdou.

| (38) | Začtvrté Komise rovněž poznamenala, že nevymáhání náhrad orgánem GHA mohlo motivovat společnosti PSA a AG k tomu, aby přemístily svůj provoz do přístavů, ve kterých byl soulad s požadavky na minimální tonáž striktně prosazován, s cílem vyhnout se sankcionování v těchto přístavech. |
| --- | --- |

(38)

Začtvrté Komise rovněž poznamenala, že nevymáhání náhrad orgánem GHA mohlo motivovat společnosti PSA a AG k tomu, aby přemístily svůj provoz do přístavů, ve kterých byl soulad s požadavky na minimální tonáž striktně prosazován, s cílem vyhnout se sankcionování v těchto přístavech.

| (39) | Zapáté Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda rozhodnutí GHA z roku 2013 zohledňovalo takové prvky jako územní plánování, mobilita a dlouhodobá zaměstnanost. V souladu s ustálenou judikaturou (21) by takovéto neekonomické aspekty obchodního rozhodování měly být pro účely uplatnění zásady subjektu v tržním hospodářství ponechány stranou. |
| --- | --- |

(39)

Zapáté Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda rozhodnutí GHA z roku 2013 zohledňovalo takové prvky jako územní plánování, mobilita a dlouhodobá zaměstnanost. V souladu s ustálenou judikaturou (21) by takovéto neekonomické aspekty obchodního rozhodování měly být pro účely uplatnění zásady subjektu v tržním hospodářství ponechány stranou.

21

| (40) | Zašesté Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda byl orgán GHA skutečně vystaven vážnému riziku soudního sporu ze strany společností PSA a AG a jejich hrozbám, že z antverpského přístavu odejdou. Dopisy PSA a AG ze dne 19. února 2013 a ze dne 23. února 2013 vysvětlující jejich právní stanovisko byly orgánu GHA zaslány poté, co byla stížnost v této věci předána dne 29. ledna 2013 Belgii k vyjádření. |
| --- | --- |

(40)

Zašesté Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda byl orgán GHA skutečně vystaven vážnému riziku soudního sporu ze strany společností PSA a AG a jejich hrozbám, že z antverpského přístavu odejdou. Dopisy PSA a AG ze dne 19. února 2013 a ze dne 23. února 2013 vysvětlující jejich právní stanovisko byly orgánu GHA zaslány poté, co byla stížnost v této věci předána dne 29. ledna 2013 Belgii k vyjádření.

3.1.2.   Opatření č. 2

Opatření č. 2

| (41) | Pokud jde o opatření č. 2, Komise poznamenala, že původních požadavků na minimální tonáž nebylo možné dosáhnout v důsledku krize. Jelikož orgán GHA ve svém rozhodnutí ze dne 12. května 2014 uvedl, že již nelze mít za to, že původních požadavků není možné dosáhnout v důsledku krize, Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda zachování snížené částky náhrad v případě nesplnění požadavků na minimální tonáž pro společnost AG lze považovat za opatření, které je v souladu s tržními podmínkami. |
| --- | --- |

(41)

Pokud jde o opatření č. 2, Komise poznamenala, že původních požadavků na minimální tonáž nebylo možné dosáhnout v důsledku krize. Jelikož orgán GHA ve svém rozhodnutí ze dne 12. května 2014 uvedl, že již nelze mít za to, že původních požadavků není možné dosáhnout v důsledku krize, Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda zachování snížené částky náhrad v případě nesplnění požadavků na minimální tonáž pro společnost AG lze považovat za opatření, které je v souladu s tržními podmínkami.

| (42) | Zejména se zdálo, že zachování snížené náhrady není nezbytné pro to, aby byla společnosti AG nahrazena dočasná ztráta části její koncese, jelikož AG v každém případě tuto část koncesní plochy skutečně nevyužívala. Snížené požadavky na minimální tonáž pro AG přijaté v rámci opatření č. 2 (a následně snížené náhrady) se plánovalo ponechat v platnosti až do roku 2042, tj. mnohem déle než sedm let, během nichž by část koncese byla převedena (22). |
| --- | --- |

(42)

Zejména se zdálo, že zachování snížené náhrady není nezbytné pro to, aby byla společnosti AG nahrazena dočasná ztráta části její koncese, jelikož AG v každém případě tuto část koncesní plochy skutečně nevyužívala. Snížené požadavky na minimální tonáž pro AG přijaté v rámci opatření č. 2 (a následně snížené náhrady) se plánovalo ponechat v platnosti až do roku 2042, tj. mnohem déle než sedm let, během nichž by část koncese byla převedena (22).

22

3.2.   Slučitelnost

Slučitelnost

| (43) | Komise konstatovala, že předmětná opatření měla za následek zmírnění poplatků, které by společnosti PSA a AG za normálních okolností měly platit, a představovala by proto provozní podporu. Takovou podporu nebylo možné považovat za slučitelnou s vnitřním trhem, neboť neusnadňuje rozvoj žádných hospodářských činností nebo hospodářských oblastí. Ve fázi přijetí rozhodnutí o zahájení řízení proto Komise měla za to, že není možné uplatnit výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU. |
| --- | --- |

(43)

Komise konstatovala, že předmětná opatření měla za následek zmírnění poplatků, které by společnosti PSA a AG za normálních okolností měly platit, a představovala by proto provozní podporu. Takovou podporu nebylo možné považovat za slučitelnou s vnitřním trhem, neboť neusnadňuje rozvoj žádných hospodářských činností nebo hospodářských oblastí. Ve fázi přijetí rozhodnutí o zahájení řízení proto Komise měla za to, že není možné uplatnit výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU.

4.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

4.1.   Katoen Natie

Katoen Natie

| (44) | Společnost KN souhlasila s předběžným hodnocením Komise, že předmětná opatření byly přičitatelné belgickému státu, a dodala, že jelikož se na rozhodnutí orgánu GHA z roku 2013 vztahovaly zásady řádné správy, musela si správní rada GHA být vědoma toho, že jedná ve veřejném zájmu jako subjekt veřejného práva. |
| --- | --- |

(44)

Společnost KN souhlasila s předběžným hodnocením Komise, že předmětná opatření byly přičitatelné belgickému státu, a dodala, že jelikož se na rozhodnutí orgánu GHA z roku 2013 vztahovaly zásady řádné správy, musela si správní rada GHA být vědoma toho, že jedná ve veřejném zájmu jako subjekt veřejného práva.

| (45) | Podle KN bylo každé citlivé rozhodnutí správní rady GHA (jako rozhodnutí o důsledcích nedosažení požadavků na minimální tonáž) přijímáno s plnou podporou vládnoucí koalice v městské radě města Antverpy. |
| --- | --- |

(45)

Podle KN bylo každé citlivé rozhodnutí správní rady GHA (jako rozhodnutí o důsledcích nedosažení požadavků na minimální tonáž) přijímáno s plnou podporou vládnoucí koalice v městské radě města Antverpy.

| (46) | KN rovněž souhlasila s předběžným hodnocením Komise, že předmětná opatření byla selektivní povahy. |
| --- | --- |

(46)

KN rovněž souhlasila s předběžným hodnocením Komise, že předmětná opatření byla selektivní povahy.

| (47) | Podle KN si GHA s ohledem na rozhodnutí, jež přijal v letech 2013 a 2014, ponechal právo provádět konkrétní a individuální diskreční posouzení jakýchkoli zvláštních okolností souvisejících s dotyčnou koncesí a přijímat jakákoli rozhodnutí, která by považoval za vhodná. Ve svém rozhodnutí z roku 2013 GHA uvedl, že toto rozhodnutí bylo přijato v návaznosti na „prostor pro uvážení“, kterým GHA disponoval. Podle názoru KN to dokazuje, že opatření byla určena výlučně pro PSA a KG, a tudíž byla selektivní. |
| --- | --- |

(47)

Podle KN si GHA s ohledem na rozhodnutí, jež přijal v letech 2013 a 2014, ponechal právo provádět konkrétní a individuální diskreční posouzení jakýchkoli zvláštních okolností souvisejících s dotyčnou koncesí a přijímat jakákoli rozhodnutí, která by považoval za vhodná. Ve svém rozhodnutí z roku 2013 GHA uvedl, že toto rozhodnutí bylo přijato v návaznosti na „prostor pro uvážení“, kterým GHA disponoval. Podle názoru KN to dokazuje, že opatření byla určena výlučně pro PSA a KG, a tudíž byla selektivní.

| (48) | KN rovněž souhlasila s předběžným hodnocením Komise, že opatření narušila hospodářskou soutěž a ovlivnila obchod mezi členskými státy. KN v této souvislosti zdůraznila, že antverpský přístav vzhledem ke své vnitrozemské poloze a výhodnému spojení s vnitrozemím po železnici, po vnitrozemských vodních cestách a po silnici fungoval jako mezinárodní terminál a že PSA a AG soutěžily s jinými provozovateli terminálů, jako je KN, v antverpském přístavu i v oblasti Hamburk – Le Havre. |
| --- | --- |

(48)

KN rovněž souhlasila s předběžným hodnocením Komise, že opatření narušila hospodářskou soutěž a ovlivnila obchod mezi členskými státy. KN v této souvislosti zdůraznila, že antverpský přístav vzhledem ke své vnitrozemské poloze a výhodnému spojení s vnitrozemím po železnici, po vnitrozemských vodních cestách a po silnici fungoval jako mezinárodní terminál a že PSA a AG soutěžily s jinými provozovateli terminálů, jako je KN, v antverpském přístavu i v oblasti Hamburk – Le Havre.

| (49) | KN souhlasila s pochybnostmi vyjádřenými Komisí v rozhodnutí o zahájení řízení, že opatření č. 1 představovalo hospodářskou výhodu pro PSA i pro AG. |
| --- | --- |

(49)

KN souhlasila s pochybnostmi vyjádřenými Komisí v rozhodnutí o zahájení řízení, že opatření č. 1 představovalo hospodářskou výhodu pro PSA i pro AG.

| (50) | KN dále tvrdila, že subjekt v tržním hospodářství s tak silnou vyjednávací pozicí, jako měl orgán GHA, by účtoval dlužné náhrady v plné výši, nebo by alespoň sjednal podstatně menší a přiměřenější snížení. |
| --- | --- |

(50)

KN dále tvrdila, že subjekt v tržním hospodářství s tak silnou vyjednávací pozicí, jako měl orgán GHA, by účtoval dlužné náhrady v plné výši, nebo by alespoň sjednal podstatně menší a přiměřenější snížení.

| (51) | KN poukázala na to, že koncesní smlouvy poskytly GHA silná práva v tom, že opravňovala GHA požadovat 7,31 EUR za každou nesplněnou TEU a v případě zjevného nedostatečného využívání buď stanovit koncesionáři další podmínky s cílem zvýšit jeho výkonnost, anebo koncesi zcela či částečně zrušit. |
| --- | --- |

(51)

KN poukázala na to, že koncesní smlouvy poskytly GHA silná práva v tom, že opravňovala GHA požadovat 7,31 EUR za každou nesplněnou TEU a v případě zjevného nedostatečného využívání buď stanovit koncesionáři další podmínky s cílem zvýšit jeho výkonnost, anebo koncesi zcela či částečně zrušit.

| (52) | KN také poukázala na to, že příslušné koncesní smlouvy umožňovaly GHA dlužné sankce přímo inkasovat. |
| --- | --- |

(52)

KN také poukázala na to, že příslušné koncesní smlouvy umožňovaly GHA dlužné sankce přímo inkasovat.

| (53) | Podle KN byla velikost snížení dotyčných sankcí nepřiměřená, a proto nesouvisela s krizí. Ačkoli celkový pokles provozu zaznamenaný v antverpském přístavu činil 15,6 % a ačkoli v terminálu DGD, kde PSA a AG působily, činil pokles 38,6 %, snížení ve skutečnosti dosáhlo 80 %. |
| --- | --- |

(53)

Podle KN byla velikost snížení dotyčných sankcí nepřiměřená, a proto nesouvisela s krizí. Ačkoli celkový pokles provozu zaznamenaný v antverpském přístavu činil 15,6 % a ačkoli v terminálu DGD, kde PSA a AG působily, činil pokles 38,6 %, snížení ve skutečnosti dosáhlo 80 %.

| (54) | Jak dále uvedla KN ve svých připomínkách, snížené požadavky na minimální tonáž pro PSA a AG by nadále platily i do budoucna, a to bez ohledu na období, během kterého by krize přetrvávala. Opatření č. 2 zachovávající snížené požadavky na minimální tonáž i na období po roce 2013 podle názoru KN s krizí nesouviselo. |
| --- | --- |

(54)

Jak dále uvedla KN ve svých připomínkách, snížené požadavky na minimální tonáž pro PSA a AG by nadále platily i do budoucna, a to bez ohledu na období, během kterého by krize přetrvávala. Opatření č. 2 zachovávající snížené požadavky na minimální tonáž i na období po roce 2013 podle názoru KN s krizí nesouviselo.

| (55) | KN také podotkla, že orgán GHA při přijímání sporných rozhodnutí zohlednil územní plánování, mobilitu a dlouhodobou zaměstnanost a že sledování takových cílů je neslučitelné se zásadou subjektu v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(55)

KN také podotkla, že orgán GHA při přijímání sporných rozhodnutí zohlednil územní plánování, mobilitu a dlouhodobou zaměstnanost a že sledování takových cílů je neslučitelné se zásadou subjektu v tržním hospodářství.

| (56) | KN tvrdila, že chování orgánu GHA po krizi bylo nesrovnatelné s chováním jiných přístavních orgánů v sousedních a konkurenčních přístavech. Přístav v Rotterdamu podle KN uznal, že osvobození od náhrady by mělo pouze kontraproduktivní účinky. |
| --- | --- |

(56)

KN tvrdila, že chování orgánu GHA po krizi bylo nesrovnatelné s chováním jiných přístavních orgánů v sousedních a konkurenčních přístavech. Přístav v Rotterdamu podle KN uznal, že osvobození od náhrady by mělo pouze kontraproduktivní účinky.

| (57) | KN měla za to, že opatření č. 1 nebylo opodstatněné, pokud jde o cíl zabránit společnostem PSA a AG odejít z antverpského přístavu. Podle KN neexistovaly žádné známky toho, že PSA a AG měly plány na zrušení investic v důsledku potíží s plněním požadavků na minimální tonáž. KN v této souvislosti poukázala na konsolidované obraty a zisky, kterých v období od roku 2013 do roku 2015 dosáhly skupiny, jichž byly PSA a AG součástí. Tyto zisky mnohonásobně převyšovaly částky sankcí, jež měly PSA a AG původně zaplatit za nesplněné požadavky na minimální tonáž v antverpském přístavu. |
| --- | --- |

(57)

KN měla za to, že opatření č. 1 nebylo opodstatněné, pokud jde o cíl zabránit společnostem PSA a AG odejít z antverpského přístavu. Podle KN neexistovaly žádné známky toho, že PSA a AG měly plány na zrušení investic v důsledku potíží s plněním požadavků na minimální tonáž. KN v této souvislosti poukázala na konsolidované obraty a zisky, kterých v období od roku 2013 do roku 2015 dosáhly skupiny, jichž byly PSA a AG součástí. Tyto zisky mnohonásobně převyšovaly částky sankcí, jež měly PSA a AG původně zaplatit za nesplněné požadavky na minimální tonáž v antverpském přístavu.

| (58) | KN rovněž tvrdila, že pouze orgán GHA měl právo koncese jednostranně ukončit. Ukončení koncesní smlouvy by nemělo pro GHA žádné negativní hospodářské důsledky, protože s ohledem na ustanovení o ukončení ve smlouvě by GHA vždy mohla požadovat od koncesionáře náhradu za každou škodu, která jí vznikne v důsledku ukončení z důvodu na straně koncesionáře. Dodatečnou finanční zátěž v důsledku ukončení by tak nesl koncesionář, a nikoli GHA. |
| --- | --- |

(58)

KN rovněž tvrdila, že pouze orgán GHA měl právo koncese jednostranně ukončit. Ukončení koncesní smlouvy by nemělo pro GHA žádné negativní hospodářské důsledky, protože s ohledem na ustanovení o ukončení ve smlouvě by GHA vždy mohla požadovat od koncesionáře náhradu za každou škodu, která jí vznikne v důsledku ukončení z důvodu na straně koncesionáře. Dodatečnou finanční zátěž v důsledku ukončení by tak nesl koncesionář, a nikoli GHA.

| (59) | KN podotkla, že zájem o získání koncese u GHA měla také společnost MSC-Maersk. Jakákoli ztráta vzniklá v návaznosti na ukončení smluv s PSA a AG by byla zmírněna příjmy pocházejícími od takového nového držitele koncese. KN dále uvedla, že když byla koncese v roce 2004 poprvé udělena společnosti PSA, byla jedním ze zájemců i společnost Maersk, avšak koncesi získala PSA, jelikož přistoupila na náročnější požadavky na minimální tonáž. |
| --- | --- |

(59)

KN podotkla, že zájem o získání koncese u GHA měla také společnost MSC-Maersk. Jakákoli ztráta vzniklá v návaznosti na ukončení smluv s PSA a AG by byla zmírněna příjmy pocházejícími od takového nového držitele koncese. KN dále uvedla, že když byla koncese v roce 2004 poprvé udělena společnosti PSA, byla jedním ze zájemců i společnost Maersk, avšak koncesi získala PSA, jelikož přistoupila na náročnější požadavky na minimální tonáž.

| (60) | Případnou hrozbu soudního sporu ze strany PSA a AG proti koncesním smlouvám považovala KN za nevěrohodnou, protože náhrady za nesplněné požadavky na minimální tonáž byly podle belgického práva vymahatelné. Podle belgického práva navíc nebylo možné na smlouvy uplatnit klauzuli hardship (23). |
| --- | --- |

(60)

Případnou hrozbu soudního sporu ze strany PSA a AG proti koncesním smlouvám považovala KN za nevěrohodnou, protože náhrady za nesplněné požadavky na minimální tonáž byly podle belgického práva vymahatelné. Podle belgického práva navíc nebylo možné na smlouvy uplatnit klauzuli hardship (23).

hardship

23

| (61) | Pokud jde o opatření č. 2 ve vztahu k AG, KN souhlasila s předběžným hodnocením Komise, že k jakémukoli potenciálnímu zvýhodnění spojenému se sníženými požadavky na minimální tonáž by stále docházelo ve prospěch AG, jelikož opatření č. 2 ponechalo pro tento podnik snížené požadavky na minimální tonáž (podle pravidla 75/125). |
| --- | --- |

(61)

Pokud jde o opatření č. 2 ve vztahu k AG, KN souhlasila s předběžným hodnocením Komise, že k jakémukoli potenciálnímu zvýhodnění spojenému se sníženými požadavky na minimální tonáž by stále docházelo ve prospěch AG, jelikož opatření č. 2 ponechalo pro tento podnik snížené požadavky na minimální tonáž (podle pravidla 75/125).

| (62) | Pokud jde o PSA, KN tvrdila, že orgán GHA poskytl PSA neoprávněnou výhodu tím, že neobnovil požadavky na minimální tonáž pro PSA stanovené v roce 2004 okamžitě, nýbrž postupně, a tedy alespoň částečně zachoval nižší požadavky na minimální tonáž. Vzhledem k tomu, že GHA uznal, že se již nelze odvolávat na krizi jako na důvod, proč není nadále možné požadavků na minimální tonáž z roku 2004 dosáhnout, neexistoval objektivní důvod, proč požadavky na minimální tonáž okamžitě nezvýšit. GHA nicméně zvyšoval požadavky na minimální tonáž pro PSA jen postupně, v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2015. To představovalo další výhodu pro PSA. |
| --- | --- |

(62)

Pokud jde o PSA, KN tvrdila, že orgán GHA poskytl PSA neoprávněnou výhodu tím, že neobnovil požadavky na minimální tonáž pro PSA stanovené v roce 2004 okamžitě, nýbrž postupně, a tedy alespoň částečně zachoval nižší požadavky na minimální tonáž. Vzhledem k tomu, že GHA uznal, že se již nelze odvolávat na krizi jako na důvod, proč není nadále možné požadavků na minimální tonáž z roku 2004 dosáhnout, neexistoval objektivní důvod, proč požadavky na minimální tonáž okamžitě nezvýšit. GHA nicméně zvyšoval požadavky na minimální tonáž pro PSA jen postupně, v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2015. To představovalo další výhodu pro PSA.

| (63) | KN rovněž uvedla, že výše uvedená výhoda byla dále zvýšena s ohledem na další plochu, kterou PSA obdržela dne 12. května 2014 a pro kterou PSA nemusela v letech 2014 a 2015 splňovat žádné požadavky na minimální tonáž. |
| --- | --- |

(63)

KN rovněž uvedla, že výše uvedená výhoda byla dále zvýšena s ohledem na další plochu, kterou PSA obdržela dne 12. května 2014 a pro kterou PSA nemusela v letech 2014 a 2015 splňovat žádné požadavky na minimální tonáž.

| (64) | KN poznamenala, že existoval předpoklad, že dohoda o operativním sdílení plavidel uzavřená mezi společnostmi Maersk, MSC a CMA CGM („síť P3“) povede k lepším hospodářským vyhlídkám. Orgán GHA měl proto tuto skutečnost zohlednit při úpravě požadavků na minimální tonáž pro PSA. KN dále uvedla, že i když se od roku 2016 na PSA původní požadavky na minimální tonáž vztahovaly, zvýšené o další konkrétní požadavky na minimální tonáž pro převedenou plochu, bylo by i nadále výhodné nahradit původního držitele koncese společným podnikem PSA a MSC. KN tuto výhodu nekvantifikovala. |
| --- | --- |

(64)

KN poznamenala, že existoval předpoklad, že dohoda o operativním sdílení plavidel uzavřená mezi společnostmi Maersk, MSC a CMA CGM („síť P3“) povede k lepším hospodářským vyhlídkám. Orgán GHA měl proto tuto skutečnost zohlednit při úpravě požadavků na minimální tonáž pro PSA. KN dále uvedla, že i když se od roku 2016 na PSA původní požadavky na minimální tonáž vztahovaly, zvýšené o další konkrétní požadavky na minimální tonáž pro převedenou plochu, bylo by i nadále výhodné nahradit původního držitele koncese společným podnikem PSA a MSC. KN tuto výhodu nekvantifikovala.

| (65) | Pokud jde o koncesní plochu převedenou z AG na PSA, KN tvrdila, že ztráta převedené plochy pro AG neopravňovala k zachování snížené náhrady ve vztahu k AG, jelikož AG tuto plochu v každém případě nevyužívala, a že větší velikost koncese PSA měla vést ke zvýšení požadavků na minimální tonáž stanovených pro PSA v roce 2004. |
| --- | --- |

(65)

Pokud jde o koncesní plochu převedenou z AG na PSA, KN tvrdila, že ztráta převedené plochy pro AG neopravňovala k zachování snížené náhrady ve vztahu k AG, jelikož AG tuto plochu v každém případě nevyužívala, a že větší velikost koncese PSA měla vést ke zvýšení požadavků na minimální tonáž stanovených pro PSA v roce 2004.

| (66) | Pokud jde o neslučitelnost předmětných opatření s vnitřním trhem, KN poznamenala, že čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU odkazuje na „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí“. Slovo „usnadnit“ podle názoru KN znamená, že podpora musí příjemce motivovat, aby investoval do rozvoje určité činnosti nebo určité oblasti. Orgán GHA podle KN motivoval PSA a AG pouze k tomu, aby přesměrovaly provoz z antverpského přístavu jinam. Slučitelnost podle uvedeného ustanovení tedy nemohla být přítomna. |
| --- | --- |

(66)

Pokud jde o neslučitelnost předmětných opatření s vnitřním trhem, KN poznamenala, že čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU odkazuje na „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí“. Slovo „usnadnit“ podle názoru KN znamená, že podpora musí příjemce motivovat, aby investoval do rozvoje určité činnosti nebo určité oblasti. Orgán GHA podle KN motivoval PSA a AG pouze k tomu, aby přesměrovaly provoz z antverpského přístavu jinam. Slučitelnost podle uvedeného ustanovení tedy nemohla být přítomna.

| (67) | K otázce slučitelnosti s vnitřním trhem se KN dále zabývala otázkami cíle společného zájmu, nezbytnosti a přiměřenosti podpory, narušení hospodářské soutěže a dopadu na obchod v rámci EU. KN rovněž souhlasila s předběžným hodnocením Komise, že opatření představovala provozní podporu pro PSA a AG. KN dospěla k závěru, že opatření byla neslučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(67)

K otázce slučitelnosti s vnitřním trhem se KN dále zabývala otázkami cíle společného zájmu, nezbytnosti a přiměřenosti podpory, narušení hospodářské soutěže a dopadu na obchod v rámci EU. KN rovněž souhlasila s předběžným hodnocením Komise, že opatření představovala provozní podporu pro PSA a AG. KN dospěla k závěru, že opatření byla neslučitelná s vnitřním trhem.

4.1.1.   Další připomínky KN

Další připomínky KN

| (68) | Dne 2. března 2017 předložila KN další připomínky týkající se údajné státní podpory poskytnuté společnostem PSA a AG, v nichž uvedla, že orgán GHA pokračoval v poskytování podpory přinejmenším do roku 2015. GHA i nadále uplatňoval krizová snížení a vzdal se všech náhrad, jež byly AG a PSA povinny platit za nedodržení původních požadavků na minimální tonáž. PSA a AG v roce 2015 smluvní požadavky na minimální tonáž nesplnily. Orgán GHA však od splnění smluvních povinností PSA a AG rozhodl (24) upustit. KN uvedla, že v důsledku toho platba náhrad za podstatné porušení smluvně sjednaných povinností týkajících se požadavků na minimální tonáž není dosud od PSA a AG vyžadována. |
| --- | --- |

(68)

Dne 2. března 2017 předložila KN další připomínky týkající se údajné státní podpory poskytnuté společnostem PSA a AG, v nichž uvedla, že orgán GHA pokračoval v poskytování podpory přinejmenším do roku 2015. GHA i nadále uplatňoval krizová snížení a vzdal se všech náhrad, jež byly AG a PSA povinny platit za nedodržení původních požadavků na minimální tonáž. PSA a AG v roce 2015 smluvní požadavky na minimální tonáž nesplnily. Orgán GHA však od splnění smluvních povinností PSA a AG rozhodl (24) upustit. KN uvedla, že v důsledku toho platba náhrad za podstatné porušení smluvně sjednaných povinností týkajících se požadavků na minimální tonáž není dosud od PSA a AG vyžadována.

24

| (69) | KN dále podrobně vyčíslila, že společnosti AG byla v období 2009–2015 poskytnuta selektivní výhoda ve výši 31 039 997,83 EUR a společnosti PSA byla ve stejném období poskytnuta selektivní výhoda ve výši 61 122 116,16 EUR. |
| --- | --- |

(69)

KN dále podrobně vyčíslila, že společnosti AG byla v období 2009–2015 poskytnuta selektivní výhoda ve výši 31 039 997,83 EUR a společnosti PSA byla ve stejném období poskytnuta selektivní výhoda ve výši 61 122 116,16 EUR.

| (70) | KN zdůraznila, že hospodářskou výhodu, jež byla AG a PSA poskytnuta, nelze označit za krizové opatření, nýbrž představuje výhodu strukturální. |
| --- | --- |

(70)

KN zdůraznila, že hospodářskou výhodu, jež byla AG a PSA poskytnuta, nelze označit za krizové opatření, nýbrž představuje výhodu strukturální.

| (71) | KN rovněž poznamenala, že PSA zaplatit náhradu odmítla a zahájila řízení u odvolacího soudu v Bruselu s cílem získat zpět částky náhrady, které zaplatila dříve. |
| --- | --- |

(71)

KN rovněž poznamenala, že PSA zaplatit náhradu odmítla a zahájila řízení u odvolacího soudu v Bruselu s cílem získat zpět částky náhrady, které zaplatila dříve.

4.2.   PSA Antwerp

PSA Antwerp

| (72) | Společnost PSA zpochybnila, že předmětná opatření byla financována ze státních prostředků. S odkazem na čl. 15 odst. 1 a článek 20 vlámského přístavního dekretu PSA tvrdila, že orgán GHA vybíral přístavní poplatky „jakékoli povahy“ ve svůj vlastní prospěch a „za vyloučení všech ostatních orgánů“ a že GHA získával veškerý příjem z výkonu pravomocí týkajících se správy přístavu a ze „všech ostatních činností“, jež prováděl. Ztráty GHA nebyly přičitatelné belgickému státu a nepředstavovaly pro něho žádnou dodatečnou zátěž. Jelikož veškerý příjem z výkonu pravomocí GHA v souvislosti se správou přístavu byl fakticky vlastnictvím GHA a jelikož stát nenesl v tomto ohledu vůbec žádné náklady, jakákoli případná výhoda pro PSA nebyla financována ze státních prostředků. |
| --- | --- |

(72)

Společnost PSA zpochybnila, že předmětná opatření byla financována ze státních prostředků. S odkazem na čl. 15 odst. 1 a článek 20 vlámského přístavního dekretu PSA tvrdila, že orgán GHA vybíral přístavní poplatky „jakékoli povahy“ ve svůj vlastní prospěch a „za vyloučení všech ostatních orgánů“ a že GHA získával veškerý příjem z výkonu pravomocí týkajících se správy přístavu a ze „všech ostatních činností“, jež prováděl. Ztráty GHA nebyly přičitatelné belgickému státu a nepředstavovaly pro něho žádnou dodatečnou zátěž. Jelikož veškerý příjem z výkonu pravomocí GHA v souvislosti se správou přístavu byl fakticky vlastnictvím GHA a jelikož stát nenesl v tomto ohledu vůbec žádné náklady, jakákoli případná výhoda pro PSA nebyla financována ze státních prostředků.

| (73) | PSA dále zdůraznila, že struktura kontroly nad GHA byla nezávislá. Záměrem vlámského přístavního dekretu bylo zřídit právní subjekt odlišný od města Antverpy, který převzal od města Antverpy veškeré pravomoci týkající se správy přístavu (článek 1 stanov GHA). |
| --- | --- |

(73)

PSA dále zdůraznila, že struktura kontroly nad GHA byla nezávislá. Záměrem vlámského přístavního dekretu bylo zřídit právní subjekt odlišný od města Antverpy, který převzal od města Antverpy veškeré pravomoci týkající se správy přístavu (článek 1 stanov GHA).

| (74) | PSA poukázala na to, že GHA mohl uzavírat s městem Antverpy jednu nebo více dohod o politikách – zejména v souvislosti s přístavní a městskou politikou (čl. 7 odst. 2 stanov GHA) – a že město Antverpy proto nemělo žádnou kontrolní úlohu, avšak bylo povinno s GHA vyjednávat, aby se dospělo k těmto dohodám o politikách. |
| --- | --- |

(74)

PSA poukázala na to, že GHA mohl uzavírat s městem Antverpy jednu nebo více dohod o politikách – zejména v souvislosti s přístavní a městskou politikou (čl. 7 odst. 2 stanov GHA) – a že město Antverpy proto nemělo žádnou kontrolní úlohu, avšak bylo povinno s GHA vyjednávat, aby se dospělo k těmto dohodám o politikách.

| (75) | PSA dále vysvětlila, že členové městské rady tvoří pouze většinu, ale nikoli celou správní radu. Tito členové pocházejí z různých politických stran s různými politickými názory a v souhrnu nepředstavují ani jednu třetinu městské rady v Antverpách jako celku. Kromě toho nikdy nedošlo k setkání, na kterém by bylo jmenovaným členům správní rady sděleno obecné stanovisko městské rady. |
| --- | --- |

(75)

PSA dále vysvětlila, že členové městské rady tvoří pouze většinu, ale nikoli celou správní radu. Tito členové pocházejí z různých politických stran s různými politickými názory a v souhrnu nepředstavují ani jednu třetinu městské rady v Antverpách jako celku. Kromě toho nikdy nedošlo k setkání, na kterém by bylo jmenovaným členům správní rady sděleno obecné stanovisko městské rady.

| (76) | Souhrnně vzato PSA nesouhlasila s tím, že předmětná opatření byla přičitatelná belgickému státu. Podle PSA neexistuje ve zprávách městské rady žádná zmínka o tom, že by měla městská rada kontrolní úlohu vůči GHA. Naopak, orgán GHA byl při jednáních a v dohodách často označován za nezávislou stranu. PSA mimo jiné odkázala na soudní rozsudek ve věci Commerz Nederland (25), v němž se uvádí, že přičitatelnost státu musí být možné vyvodit „ze souhrnu indicií vyplývajících z okolností projednávaného případu a kontextu, ve kterém bylo toto opatření přijato“. PSA dále v této souvislosti citovala z výzkumu profesora Erika Van Hooydonka, podle něhož je rozhodování v městských přístavních orgánech téměř výlučně zaměřeno na prosazování zájmů přístavu, a nikoli na širší zájmy města. |
| --- | --- |

(76)

Souhrnně vzato PSA nesouhlasila s tím, že předmětná opatření byla přičitatelná belgickému státu. Podle PSA neexistuje ve zprávách městské rady žádná zmínka o tom, že by měla městská rada kontrolní úlohu vůči GHA. Naopak, orgán GHA byl při jednáních a v dohodách často označován za nezávislou stranu. PSA mimo jiné odkázala na soudní rozsudek ve věci Commerz Nederland (25), v němž se uvádí, že přičitatelnost státu musí být možné vyvodit „ze souhrnu indicií vyplývajících z okolností projednávaného případu a kontextu, ve kterém bylo toto opatření přijato“. PSA dále v této souvislosti citovala z výzkumu profesora Erika Van Hooydonka, podle něhož je rozhodování v městských přístavních orgánech téměř výlučně zaměřeno na prosazování zájmů přístavu, a nikoli na širší zájmy města.

Commerz Nederland

25

| (77) | PSA dále uvedla, že ředitel pro dohled nad přístavem může provádět pouze správní přezkum legálnosti rozhodnutí GHA (čl. 25 písm. c) stanov GHA). Ředitel pro dohled nad přístavem nedisponuje pravomocemi posuzovat obsah nebo nezbytnost opatření přijatého provozovatelem přístavu. Regionální ředitel pro dohled nad přístavy se v projednávaném případu na rozhodování správní rady GHA nepodílel. Vzhledem k tomu, že rozhodnutí GHA neporušovalo vlámský přístavní dekret, nemohl ředitel pro dohled nad přístavem ani vyjádřit nesouhlas s dotyčným konkrétním rozhodnutím. Jelikož neexistovala žádná skutečná kontrola ze strany města Antverpy nebo vlámského regionu, nebyly splněny podmínky případu Stardust Marine. |
| --- | --- |

(77)

PSA dále uvedla, že ředitel pro dohled nad přístavem může provádět pouze správní přezkum legálnosti rozhodnutí GHA (čl. 25 písm. c) stanov GHA). Ředitel pro dohled nad přístavem nedisponuje pravomocemi posuzovat obsah nebo nezbytnost opatření přijatého provozovatelem přístavu. Regionální ředitel pro dohled nad přístavy se v projednávaném případu na rozhodování správní rady GHA nepodílel. Vzhledem k tomu, že rozhodnutí GHA neporušovalo vlámský přístavní dekret, nemohl ředitel pro dohled nad přístavem ani vyjádřit nesouhlas s dotyčným konkrétním rozhodnutím. Jelikož neexistovala žádná skutečná kontrola ze strany města Antverpy nebo vlámského regionu, nebyly splněny podmínky případu Stardust Marine.

| (78) | Pokud jde o otázku, zda předmětná opatření obsahovala nějakou hospodářskou výhodu, PSA poukázala na to, že v zájmu uplatnění zásady subjektu v tržním hospodářství soudy uznaly, že k maximalizaci zisku nedochází výlučně v důsledku navrácení skutečných nákladů v krátkodobém horizontu (26). Podle PSA by se soukromý věřitel řídil rovněž dlouhodobými vyhlídkami, také proto, že částky, od jejich zaplacení bylo upuštěno, představovaly pobídku poskytnutou s cílem podpořit rozvoj přístavu. GHA tak nevznikla žádná ztráta, došlo pouze k nevybrání mimořádných výnosů. Podle PSA stanovené požadavky na minimální tonáž vycházely z průzkumu trhu z roku 1998, který předpovídal trvalý roční růst o 10 %, a byly proto, podle názoru PSA, od samého počátku příliš ambiciózní. PSA dodala, že do roku 2012 účinky krize ještě zcela nedozněly, neboť v roce 2012 dovoz do Evropy stále ještě nedosáhl úrovně dosažené v roce 2008 (27). |
| --- | --- |

(78)

Pokud jde o otázku, zda předmětná opatření obsahovala nějakou hospodářskou výhodu, PSA poukázala na to, že v zájmu uplatnění zásady subjektu v tržním hospodářství soudy uznaly, že k maximalizaci zisku nedochází výlučně v důsledku navrácení skutečných nákladů v krátkodobém horizontu (26). Podle PSA by se soukromý věřitel řídil rovněž dlouhodobými vyhlídkami, také proto, že částky, od jejich zaplacení bylo upuštěno, představovaly pobídku poskytnutou s cílem podpořit rozvoj přístavu. GHA tak nevznikla žádná ztráta, došlo pouze k nevybrání mimořádných výnosů. Podle PSA stanovené požadavky na minimální tonáž vycházely z průzkumu trhu z roku 1998, který předpovídal trvalý roční růst o 10 %, a byly proto, podle názoru PSA, od samého počátku příliš ambiciózní. PSA dodala, že do roku 2012 účinky krize ještě zcela nedozněly, neboť v roce 2012 dovoz do Evropy stále ještě nedosáhl úrovně dosažené v roce 2008 (27).

26

27

| (79) | PSA zdůraznila, že poplatky, které musela platit za nedosažení požadavků na minimální tonáž v terminálu DGD, byly vyšší než poplatky účtované za ostatní doky v antverpském přístavu (např.: [0,30–0,70] EUR za tunu pro PSA v DGD oproti [0,12–0,20] EUR za tunu pro KN v terminálu Vrasenedok). |
| --- | --- |

(79)

PSA zdůraznila, že poplatky, které musela platit za nedosažení požadavků na minimální tonáž v terminálu DGD, byly vyšší než poplatky účtované za ostatní doky v antverpském přístavu (např.: [0,30–0,70] EUR za tunu pro PSA v DGD oproti [0,12–0,20] EUR za tunu pro KN v terminálu Vrasenedok).

| (80) | PSA dále doporučila vzít v úvahu, že v době vypuknutí krize byl terminál DGD ještě v počáteční fázi. |
| --- | --- |

(80)

PSA dále doporučila vzít v úvahu, že v době vypuknutí krize byl terminál DGD ještě v počáteční fázi.

| (81) | Pokud jde o riziko, že by PSA mohla z antverpského přístavu odejít, PSA tvrdila, že existovaly způsoby, jimiž bylo možné smlouvu ukončit nebo vypovědět. PSA v této souvislosti odkázala na předčasné ukončení koncesních smluv, jež měla uzavřeny s přístavním orgánem [...], nabývající účinku ke dni [...] a [...]. Kdyby PSA koncesní smlouvu s GHA ukončila, ztráta GHA na koncesních poplatcích by činila přibližně [10–16] milionů EUR ročně. |
| --- | --- |

(81)

Pokud jde o riziko, že by PSA mohla z antverpského přístavu odejít, PSA tvrdila, že existovaly způsoby, jimiž bylo možné smlouvu ukončit nebo vypovědět. PSA v této souvislosti odkázala na předčasné ukončení koncesních smluv, jež měla uzavřeny s přístavním orgánem [...], nabývající účinku ke dni [...] a [...]. Kdyby PSA koncesní smlouvu s GHA ukončila, ztráta GHA na koncesních poplatcích by činila přibližně [10–16] milionů EUR ročně.

| (82) | PSA uvedla, že mohla smlouvu ukončit buď s odvoláním na vyšší moc, jelikož se ukázalo, že je smlouva v návaznosti na závažný dopad krize na přístavní činnosti neproveditelná, anebo zrušením smlouvy pro neplatnost sankčního ustanovení, nebo poté, co by se PSA ocitla v platební neschopnosti, kdyby původně uložené sankce byly účtovány v plném rozsahu. |
| --- | --- |

(82)

PSA uvedla, že mohla smlouvu ukončit buď s odvoláním na vyšší moc, jelikož se ukázalo, že je smlouva v návaznosti na závažný dopad krize na přístavní činnosti neproveditelná, anebo zrušením smlouvy pro neplatnost sankčního ustanovení, nebo poté, co by se PSA ocitla v platební neschopnosti, kdyby původně uložené sankce byly účtovány v plném rozsahu.

| (83) | PSA dále předložila zjednodušený výpočet zisku plynoucího PSA z jejích činností v terminálu DGD, z něhož vyplynulo, že kdyby původně dlužné sankce byly účtovány v plném rozsahu, činnosti v roce 2013 by byly ztrátové. |
| --- | --- |

(83)

PSA dále předložila zjednodušený výpočet zisku plynoucího PSA z jejích činností v terminálu DGD, z něhož vyplynulo, že kdyby původně dlužné sankce byly účtovány v plném rozsahu, činnosti v roce 2013 by byly ztrátové.

| (84) | PSA dále sdělila následující připomínky.






  — | PSA mohla donutit GHA k ukončení koncesní smlouvy vytvořením situace nedostatečného využívání. |
| --- | --- | --- |

(84)

PSA dále sdělila následující připomínky.

—

PSA mohla donutit GHA k ukončení koncesní smlouvy vytvořením situace nedostatečného využívání.

| — | Trvání GHA na původním tonážním požadavku mohlo ovlivnit budoucí investice PSA v antverpském přístavu. |
| --- | --- |

—

Trvání GHA na původním tonážním požadavku mohlo ovlivnit budoucí investice PSA v antverpském přístavu.

| — | Odchod PSA z antverpského přístavu by měl pro GHA nepříznivé důsledky, jelikož za prvé by GHA ztratil příjem v podobě koncesních poplatků v přibližné roční výši 12 milionů EUR a za druhé by GHA musel zaplatit finanční náhrady za významné investice do nemovitostí, jež PSA učinila. Navíc by PSA v antverpském přístavu přestala dále investovat. |
| --- | --- |

—

Odchod PSA z antverpského přístavu by měl pro GHA nepříznivé důsledky, jelikož za prvé by GHA ztratil příjem v podobě koncesních poplatků v přibližné roční výši 12 milionů EUR a za druhé by GHA musel zaplatit finanční náhrady za významné investice do nemovitostí, jež PSA učinila. Navíc by PSA v antverpském přístavu přestala dále investovat.

| — | V případě odchodu PSA z přístavu by byly nepříznivě ovlivněny další zdroje příjmů GHA, například přístavní poplatky, které přímo souvisejí s množstvím provozu, který PSA přitahovala. |
| --- | --- |

—

V případě odchodu PSA z přístavu by byly nepříznivě ovlivněny další zdroje příjmů GHA, například přístavní poplatky, které přímo souvisejí s množstvím provozu, který PSA přitahovala.

| — | Pokud jde o budoucnost, GHA by měl potíže s nalezením nového koncesionáře ochotného přijmout tytéž podmínky, které byly původně dohodnuty s PSA. |
| --- | --- |

—

Pokud jde o budoucnost, GHA by měl potíže s nalezením nového koncesionáře ochotného přijmout tytéž podmínky, které byly původně dohodnuty s PSA.

| (85) | Co se týče otázky, zda PSA přesunula provoz do jiných přístavů, kde byly požadavky na minimální tonáž striktně prosazovány, PSA zdůraznila, že orgán GHA se požadavků na minimální tonáž nikdy nevzdal, ale pouze je upravil, a že takto upravené požadavky na minimální tonáž stále vyžadují lepší výkonnost, než je průměrná výkonnost v oblasti Hamburk – Le Havre. |
| --- | --- |

(85)

Co se týče otázky, zda PSA přesunula provoz do jiných přístavů, kde byly požadavky na minimální tonáž striktně prosazovány, PSA zdůraznila, že orgán GHA se požadavků na minimální tonáž nikdy nevzdal, ale pouze je upravil, a že takto upravené požadavky na minimální tonáž stále vyžadují lepší výkonnost, než je průměrná výkonnost v oblasti Hamburk – Le Havre.

| (86) | Co se týče velikosti snížení, PSA uvedla, že k tomu, aby GHA takové snížení požadavků na minimální tonáž poskytl, ho vedla kombinace nepřesné metody odhadu orientované na budoucnost na jedné straně a krize na straně druhé. PSA dále v této souvislosti poukázala na to, že tonážní požadavky na koncesionáře v terminálu DGD byly postupně vzrůstající, zatímco požadavky uložené ostatním koncesionářům v antverpském přístavu byly lineární. |
| --- | --- |

(86)

Co se týče velikosti snížení, PSA uvedla, že k tomu, aby GHA takové snížení požadavků na minimální tonáž poskytl, ho vedla kombinace nepřesné metody odhadu orientované na budoucnost na jedné straně a krize na straně druhé. PSA dále v této souvislosti poukázala na to, že tonážní požadavky na koncesionáře v terminálu DGD byly postupně vzrůstající, zatímco požadavky uložené ostatním koncesionářům v antverpském přístavu byly lineární.

| (87) | Pokud jde o prvky jako územní plánování, mobilita a udržitelná zaměstnanost, PSA uvedla, že úvahy obchodní povahy by již samy o sobě byly pro soukromého věřitele dostatečné k tomu, aby dospěl k rozhodnutí, jež přijal orgán GHA. |
| --- | --- |

(87)

Pokud jde o prvky jako územní plánování, mobilita a udržitelná zaměstnanost, PSA uvedla, že úvahy obchodní povahy by již samy o sobě byly pro soukromého věřitele dostatečné k tomu, aby dospěl k rozhodnutí, jež přijal orgán GHA.

| (88) | Pokud jde o reálnost hrozby, že PSA zahájí právní řízení, PSA odkázala na memorandum, jež předložila orgánu GHA v únoru 2013. V tomto memorandu PSA vyjádřila názor, že sankční ustanovení obsažené v koncesní smlouvě je podle belgického práva nevymahatelné. PSA rovněž v uvedeném memorandu orgán GHA nabádala, ať toto sankční ustanovení přeformuluje s ohledem na celkové objemy dosažené společností PSA ve všech antverpských terminálech (28). PSA navíc tvrdila, že pokud by bylo zjištěno, že sankce účtované za období od roku 2009 do roku 2013 jsou protiprávní, a tedy podle belgického práva nevymahatelné, nemohla být poskytována státní podpora, jelikož nárok GHA vůči PSA by neexistoval. PSA dodala, že otázkou legality podle belgického práva se bude dále zabývat rozhodčí řízení, které bylo mezitím zahájeno. |
| --- | --- |

(88)

Pokud jde o reálnost hrozby, že PSA zahájí právní řízení, PSA odkázala na memorandum, jež předložila orgánu GHA v únoru 2013. V tomto memorandu PSA vyjádřila názor, že sankční ustanovení obsažené v koncesní smlouvě je podle belgického práva nevymahatelné. PSA rovněž v uvedeném memorandu orgán GHA nabádala, ať toto sankční ustanovení přeformuluje s ohledem na celkové objemy dosažené společností PSA ve všech antverpských terminálech (28). PSA navíc tvrdila, že pokud by bylo zjištěno, že sankce účtované za období od roku 2009 do roku 2013 jsou protiprávní, a tedy podle belgického práva nevymahatelné, nemohla být poskytována státní podpora, jelikož nárok GHA vůči PSA by neexistoval. PSA dodala, že otázkou legality podle belgického práva se bude dále zabývat rozhodčí řízení, které bylo mezitím zahájeno.

28

| (89) | PSA zpochybnila, že předmětná opatření byla selektivní povahy, protože ve srovnání s provozovateli přístavů působícími v jiných docích než v DGD byly společnosti PSA a AG ve zvláštní situaci. DGD byl dok zvláště vhodný pro přijímání a odbavování zámořských kontejnerů. Ostatní provozovatelé v přístavu se zaměřovali na kovové výrobky a zemědělské produkty a byli situováni v doku vysoce orientovaném na logistiku. PSA a AG proto, podle názoru PSA, nebyly konkurenty stěžovatele. PSA dále poukázala na to, že opatření nebyla přijata výlučně pro PSA a AG, ale vztahovala se na koncesionáře v terminálu DGD. |
| --- | --- |

(89)

PSA zpochybnila, že předmětná opatření byla selektivní povahy, protože ve srovnání s provozovateli přístavů působícími v jiných docích než v DGD byly společnosti PSA a AG ve zvláštní situaci. DGD byl dok zvláště vhodný pro přijímání a odbavování zámořských kontejnerů. Ostatní provozovatelé v přístavu se zaměřovali na kovové výrobky a zemědělské produkty a byli situováni v doku vysoce orientovaném na logistiku. PSA a AG proto, podle názoru PSA, nebyly konkurenty stěžovatele. PSA dále poukázala na to, že opatření nebyla přijata výlučně pro PSA a AG, ale vztahovala se na koncesionáře v terminálu DGD.

4.3.   Antwerp Gateway

Antwerp Gateway

| (90) | Společnost AG poukázala na to, že nesouhlasila ani se sníženou platbou sankcí požadovanou podle rozhodnutí GHA z roku 2013 („opatření č. 1“). U rozhodčího soudu byl veden právní spor týkající se této otázky, poté co se soud prvního stupně v Antverpách prohlásil nezpůsobilým tuto záležitost řešit kvůli rozhodčí doložce v koncesní smlouvě. |
| --- | --- |

(90)

Společnost AG poukázala na to, že nesouhlasila ani se sníženou platbou sankcí požadovanou podle rozhodnutí GHA z roku 2013 („opatření č. 1“). U rozhodčího soudu byl veden právní spor týkající se této otázky, poté co se soud prvního stupně v Antverpách prohlásil nezpůsobilým tuto záležitost řešit kvůli rozhodčí doložce v koncesní smlouvě.

| (91) | Společnost AG především zpochybnila opodstatněnost sankčních ustanovení v koncesních smlouvách mezi přístavními orgány a koncesionáři. Poukázala na to, že cílem obchodních společností (jako je AG) je dosahovat zisků. AG kromě toho vložila do terminálu DGD značné investice a přirozeně měla silnou motivaci získat z nich odměnu. |
| --- | --- |

(91)

Společnost AG především zpochybnila opodstatněnost sankčních ustanovení v koncesních smlouvách mezi přístavními orgány a koncesionáři. Poukázala na to, že cílem obchodních společností (jako je AG) je dosahovat zisků. AG kromě toho vložila do terminálu DGD značné investice a přirozeně měla silnou motivaci získat z nich odměnu.

| (92) | Podle AG bylo cílem systému sankcí zhodnotit maximalizaci dostupné kapacity a povzbudit koncesionáře k tomu, aby o maximalizaci dostupné kapacity aktivně usilovali a aby jí dosáhli. |
| --- | --- |

(92)

Podle AG bylo cílem systému sankcí zhodnotit maximalizaci dostupné kapacity a povzbudit koncesionáře k tomu, aby o maximalizaci dostupné kapacity aktivně usilovali a aby jí dosáhli.

| (93) | AG se dále dovolávala toho, že by neměly být účtovány žádné sankce z důvodů vyšší moci ve smyslu belgického občanského zákoníku. Vyšší moc podle AG existovala v důsledku krize. Dalším prvkem, za který koncesionáři nemohli nést odpovědnost a který bránil odbavování ultra-velkých kontejnerových plavidel v antverpském přístavu, bylo opožděné prohloubení řeky Šeldy. |
| --- | --- |

(93)

AG se dále dovolávala toho, že by neměly být účtovány žádné sankce z důvodů vyšší moci ve smyslu belgického občanského zákoníku. Vyšší moc podle AG existovala v důsledku krize. Dalším prvkem, za který koncesionáři nemohli nést odpovědnost a který bránil odbavování ultra-velkých kontejnerových plavidel v antverpském přístavu, bylo opožděné prohloubení řeky Šeldy.

| (94) | AG rovněž považoval ukládání peněžních sankcí za protiprávní podle belgického práva, protože byly čistě represivní povahy, a tudíž nenahrazovaly žádné případné ztráty. |
| --- | --- |

(94)

AG rovněž považoval ukládání peněžních sankcí za protiprávní podle belgického práva, protože byly čistě represivní povahy, a tudíž nenahrazovaly žádné případné ztráty.

| (95) | AG kromě toho tvrdila, že výše náhrady byla nadměrná a nesouměřitelná s případnou ztrátou vzniklou orgánu GHA. Náhrada by proto měla být snížena na 25 % požadované částky v souladu s platnými pravidly belgického občanského zákoníku. |
| --- | --- |

(95)

AG kromě toho tvrdila, že výše náhrady byla nadměrná a nesouměřitelná s případnou ztrátou vzniklou orgánu GHA. Náhrada by proto měla být snížena na 25 % požadované částky v souladu s platnými pravidly belgického občanského zákoníku.

| (96) | AG dále uvedla, že u částek náhrad účtovaných orgánem GHA by se nemělo platit DPH, protože platby, které lze klasifikovat jako jednorázové částky pokrývající případné ztráty, DPH nepodléhají. |
| --- | --- |

(96)

AG dále uvedla, že u částek náhrad účtovaných orgánem GHA by se nemělo platit DPH, protože platby, které lze klasifikovat jako jednorázové částky pokrývající případné ztráty, DPH nepodléhají.

5.   PŘIPOMÍNKY BELGIE

PŘIPOMÍNKY BELGIE

5.1.   Připomínky Belgie v návaznosti na rozhodnutí o zahájení řízení

Připomínky Belgie v návaznosti na rozhodnutí o zahájení řízení

| (97) | Belgie zpochybnila, že rozhodnutí GHA jsou přičitatelná státu. Podle názoru Belgie pouhé složení správní rady (o němž rozhoduje „stát“) a existence „komisaře pro přístavy“ (s omezenějšími pravomocemi, než má vládní komisař v SNCB), s ohledem na autonomii zaručenou přístavním dekretem, nejsou v žádném případě dostatečným důkazem svědčícím o tom, že činnost orgánu GHA má být přičítána vládě. Pouhý fakt, že rozhodnutí GHA z roku 2013 bylo předloženo správní radě, tudíž nestačí k tomu, aby bylo možné předpokládat, že toto rozhodnutí je přičitatelné státu. |
| --- | --- |

(97)

Belgie zpochybnila, že rozhodnutí GHA jsou přičitatelná státu. Podle názoru Belgie pouhé složení správní rady (o němž rozhoduje „stát“) a existence „komisaře pro přístavy“ (s omezenějšími pravomocemi, než má vládní komisař v SNCB), s ohledem na autonomii zaručenou přístavním dekretem, nejsou v žádném případě dostatečným důkazem svědčícím o tom, že činnost orgánu GHA má být přičítána vládě. Pouhý fakt, že rozhodnutí GHA z roku 2013 bylo předloženo správní radě, tudíž nestačí k tomu, aby bylo možné předpokládat, že toto rozhodnutí je přičitatelné státu.

| (98) | Belgie dále zpochybnila, že GHA při přijetí opatření č. 1 a č. 2 poskytl PSA a AG hospodářské výhody. Belgie v této souvislosti odkázala na judikaturu, ve které se jednalo o kritériu subjektu v tržním hospodářství, zejména ve věci HAMSA v. Komise (29), Komise v. EDF (30), Španělsko v. Komise (31) a DM Transport (32). Belgie zdůraznila, že činnost tohoto orgánu byla přiměřeně v souladu s postojem – jinými slovy „přiměřená“ – postoji, který by za podobných okolností mohl zaujmout soukromý věřitel. |
| --- | --- |

(98)

Belgie dále zpochybnila, že GHA při přijetí opatření č. 1 a č. 2 poskytl PSA a AG hospodářské výhody. Belgie v této souvislosti odkázala na judikaturu, ve které se jednalo o kritériu subjektu v tržním hospodářství, zejména ve věci HAMSA v. Komise (29), Komise v. EDF (30), Španělsko v. Komise (31) a DM Transport (32). Belgie zdůraznila, že činnost tohoto orgánu byla přiměřeně v souladu s postojem – jinými slovy „přiměřená“ – postoji, který by za podobných okolností mohl zaujmout soukromý věřitel.

HAMSA v. Komise

29

Komise v. EDF

30

Španělsko v. Komise

31

DM Transport

32

| (99) | V obecné rovině Belgie uvedla, že v rozsudku soudu prvního stupně v Bruselu ve věci samé ze dne 12. února 2015 bylo již uznáno, že nebyla poskytnuta státní podpora a že GHA jednal jako subjekt v tržním hospodářství, přesněji řečeno jako hypotetický soukromý věřitel (33). |
| --- | --- |

(99)

V obecné rovině Belgie uvedla, že v rozsudku soudu prvního stupně v Bruselu ve věci samé ze dne 12. února 2015 bylo již uznáno, že nebyla poskytnuta státní podpora a že GHA jednal jako subjekt v tržním hospodářství, přesněji řečeno jako hypotetický soukromý věřitel (33).

33

| (100) | Pokud jde o pochybnosti vznesené v rozhodnutí o zahájení řízení týkající se značného časového odstupu mezi začátkem krize a rozhodnutím GHA z roku 2013, Belgie zdůraznila, že možnosti prominutí nebo vyrovnání pohledávek jsou často zkoumány několik let, než jsou podniknuty právní kroky. |
| --- | --- |

(100)

Pokud jde o pochybnosti vznesené v rozhodnutí o zahájení řízení týkající se značného časového odstupu mezi začátkem krize a rozhodnutím GHA z roku 2013, Belgie zdůraznila, že možnosti prominutí nebo vyrovnání pohledávek jsou často zkoumány několik let, než jsou podniknuty právní kroky.

| (101) | Belgie dále uvedla, že účinky krize, výjimečné důsledky pro provozovatele s rostoucími požadavky na minimální tonáž a dopad na přístav si žádaly důkladnější šetření. Obrovské snížení provozu, s bezprecedentním poklesem o 15,8 % v oblasti Hamburk – Le Havre a o 15,6 % v Antverpách, mělo trvající a výjimečné důsledky: v roce 2012 byla překládka kontejnerů v antverpském přístavu stále ještě o 0,1 % pod úrovní roku 2008. Pod vlivem kombinace poklesu v Antverpách o 15,6 % v roce 2009 a trvajícího účinku krize provedl GHA v roce 2013 strukturální přezkum otázky požadavků na minimální tonáž. Postup pro určování schodků v objemech a jejich přisuzování byl formalizován na standardním základě pro všechny koncesionáře spolu s požadavky na tonáž v rozhodnutí GHA z roku 2013. |
| --- | --- |

(101)

Belgie dále uvedla, že účinky krize, výjimečné důsledky pro provozovatele s rostoucími požadavky na minimální tonáž a dopad na přístav si žádaly důkladnější šetření. Obrovské snížení provozu, s bezprecedentním poklesem o 15,8 % v oblasti Hamburk – Le Havre a o 15,6 % v Antverpách, mělo trvající a výjimečné důsledky: v roce 2012 byla překládka kontejnerů v antverpském přístavu stále ještě o 0,1 % pod úrovní roku 2008. Pod vlivem kombinace poklesu v Antverpách o 15,6 % v roce 2009 a trvajícího účinku krize provedl GHA v roce 2013 strukturální přezkum otázky požadavků na minimální tonáž. Postup pro určování schodků v objemech a jejich přisuzování byl formalizován na standardním základě pro všechny koncesionáře spolu s požadavky na tonáž v rozhodnutí GHA z roku 2013.

| (102) | Belgie rovněž zpochybnila to, zda by se šetření ve věci státní podpory mělo týkat účinnosti a rozhodnosti vládních institucí, a nikoli otázky, zda finanční a hospodářský účinek postupu vlády (a jeho dopad na výdej státních prostředků) odpovídal postupu soukromého věřitele. To, zda by soukromý hospodářský subjekt dospěl ke stejnému rozhodnutí rychleji, bylo mnohem méně relevantní. |
| --- | --- |

(102)

Belgie rovněž zpochybnila to, zda by se šetření ve věci státní podpory mělo týkat účinnosti a rozhodnosti vládních institucí, a nikoli otázky, zda finanční a hospodářský účinek postupu vlády (a jeho dopad na výdej státních prostředků) odpovídal postupu soukromého věřitele. To, zda by soukromý hospodářský subjekt dospěl ke stejnému rozhodnutí rychleji, bylo mnohem méně relevantní.

| (103) | Pokud jde o pochybnosti vznesené v rozhodnutí o zahájení řízení týkající se rozsahu snížení, Belgie zopakovala, že postupně rostoucí požadavky na minimální tonáž měly pouze PSA a AG, zatímco ostatní podniky podléhaly pevně stanoveným požadavkům na minimální tonáž. Důsledky krize byly proto pro PSA a AG exponenciálně větší než pro ostatní koncesionáře a uplatnění stejného zacházení s PSA/AG jako s ostatními podniky by představovalo diskriminaci. |
| --- | --- |

(103)

Pokud jde o pochybnosti vznesené v rozhodnutí o zahájení řízení týkající se rozsahu snížení, Belgie zopakovala, že postupně rostoucí požadavky na minimální tonáž měly pouze PSA a AG, zatímco ostatní podniky podléhaly pevně stanoveným požadavkům na minimální tonáž. Důsledky krize byly proto pro PSA a AG exponenciálně větší než pro ostatní koncesionáře a uplatnění stejného zacházení s PSA/AG jako s ostatními podniky by představovalo diskriminaci.

| (104) | Belgie poukázala na to, že požadavky na minimální tonáž platné pro PSA a AG byly v prvních třech letech správně plněny, a to nehledě na podstatné zvýšení o přibližně 250 % z 298 000 TEU v roce 2006 na 1 010 183 TEU v roce 2008 v případě PSA a ze 187 000 TEU v roce 2006 na 665 208 TEU v roce 2008 v případě AG. |
| --- | --- |

(104)

Belgie poukázala na to, že požadavky na minimální tonáž platné pro PSA a AG byly v prvních třech letech správně plněny, a to nehledě na podstatné zvýšení o přibližně 250 % z 298 000 TEU v roce 2006 na 1 010 183 TEU v roce 2008 v případě PSA a ze 187 000 TEU v roce 2006 na 665 208 TEU v roce 2008 v případě AG.

| (105) | Belgie dále poukázala na to, že požadavky na minimální tonáž platné pro koncese v terminálu DGD se zásadně lišily od požadavků uložených společnosti KN, která byla držitelem koncese v terminálu Vrasenedok, jelikož požadavek na minimální tonáž na metr čtvereční činil přibližně [14–19] tun pro koncese v DGD v porovnání s [2–4] tunami pro KN a náhrada za nesplněné tuny činila v případě koncesionářů v DGD přibližně [0,30–0,70] EUR za tunu v porovnání s [0,12–0,20] EUR za tunu v případě KN. Kdyby orgán GHA účtoval PSA a AG sankce za schodky v období 2009–2012 na základě náhrady za nesplněnou tunu platné pro KN (tj. [0,12–0,20] EUR za tunu namísto [0,30–0,70] EUR za tunu) – a na základě původních požadavků na minimální tonáž platných pro PSA a AG –, částka účtovaná PSA by činila přibližně [10–15] milionů EUR namísto skutečně účtovaných [8–10] milionů EUR a částka účtovaná AG by činila přibližně [4–7] milionů EUR namísto skutečně účtovaných přibližně [2–5] milionů EUR. |
| --- | --- |

(105)

Belgie dále poukázala na to, že požadavky na minimální tonáž platné pro koncese v terminálu DGD se zásadně lišily od požadavků uložených společnosti KN, která byla držitelem koncese v terminálu Vrasenedok, jelikož požadavek na minimální tonáž na metr čtvereční činil přibližně [14–19] tun pro koncese v DGD v porovnání s [2–4] tunami pro KN a náhrada za nesplněné tuny činila v případě koncesionářů v DGD přibližně [0,30–0,70] EUR za tunu v porovnání s [0,12–0,20] EUR za tunu v případě KN. Kdyby orgán GHA účtoval PSA a AG sankce za schodky v období 2009–2012 na základě náhrady za nesplněnou tunu platné pro KN (tj. [0,12–0,20] EUR za tunu namísto [0,30–0,70] EUR za tunu) – a na základě původních požadavků na minimální tonáž platných pro PSA a AG –, částka účtovaná PSA by činila přibližně [10–15] milionů EUR namísto skutečně účtovaných [8–10] milionů EUR a částka účtovaná AG by činila přibližně [4–7] milionů EUR namísto skutečně účtovaných přibližně [2–5] milionů EUR.

| (106) | Ostatní koncesionáři v přístavu dosáhli v roce 2012 tonáží zhruba na předkrizové úrovni a se splněním platných požadavků na minimální tonáž neměli problémy. |
| --- | --- |

(106)

Ostatní koncesionáři v přístavu dosáhli v roce 2012 tonáží zhruba na předkrizové úrovni a se splněním platných požadavků na minimální tonáž neměli problémy.

| (107) | Podle původních požadavků na minimální tonáž musely PSA a AG dosáhnout dalšího zvýšení o 70 %, zatímco celkový provoz v antverpském přístavu poklesl v roce 2009 o 15,6 % a v roce 2012 byl stále ještě mírně pod úrovní roku 2008. Exponenciální dopad poklesu v roce 2009 byl v případě PSA a AG závažnější. Pro PSA a AG kromě toho nebylo dostatečné, že objem provozu, jak v antverpském přístavu, tak v případě společností samotných, se postupně vracel na předkrizovou úroveň. Zatímco pro ostatní provozovatele návrat na předkrizovou úroveň znamenal, že již neměly problémy, společnostem PSA a AG tato situace stále ukládala značné požadavky na minimální tonáž. |
| --- | --- |

(107)

Podle původních požadavků na minimální tonáž musely PSA a AG dosáhnout dalšího zvýšení o 70 %, zatímco celkový provoz v antverpském přístavu poklesl v roce 2009 o 15,6 % a v roce 2012 byl stále ještě mírně pod úrovní roku 2008. Exponenciální dopad poklesu v roce 2009 byl v případě PSA a AG závažnější. Pro PSA a AG kromě toho nebylo dostatečné, že objem provozu, jak v antverpském přístavu, tak v případě společností samotných, se postupně vracel na předkrizovou úroveň. Zatímco pro ostatní provozovatele návrat na předkrizovou úroveň znamenal, že již neměly problémy, společnostem PSA a AG tato situace stále ukládala značné požadavky na minimální tonáž.

| (108) | V zásadě, kdyby se objem v DGD v několika prvních letech vyvíjel normálně, tito dva provozovatelé by svých maximálních objemů normálním způsobem skutečně dosáhli. Po zotavení z krize o tři nebo čtyři roky později by žádné náhrady platit nemuseli. Jen proto, že krize nastala v období, kdy se tento nový dok stavěl, a vzhledem ke specifické situaci v souvislosti s tímto novým dokem byl problém pro PSA a AG mnohem vážnější než pro ostatní provozovatele v přístavu. Podle Belgie neexistovala ani žádná selektivita (neboť postavení provozovatelů v DGD nebylo srovnatelné s postavením ostatních provozovatelů v přístavu), ani žádná výhoda. |
| --- | --- |

(108)

V zásadě, kdyby se objem v DGD v několika prvních letech vyvíjel normálně, tito dva provozovatelé by svých maximálních objemů normálním způsobem skutečně dosáhli. Po zotavení z krize o tři nebo čtyři roky později by žádné náhrady platit nemuseli. Jen proto, že krize nastala v období, kdy se tento nový dok stavěl, a vzhledem ke specifické situaci v souvislosti s tímto novým dokem byl problém pro PSA a AG mnohem vážnější než pro ostatní provozovatele v přístavu. Podle Belgie neexistovala ani žádná selektivita (neboť postavení provozovatelů v DGD nebylo srovnatelné s postavením ostatních provozovatelů v přístavu), ani žádná výhoda.

| (109) | Belgie kromě toho uvedla, že původní požadavky na minimální tonáž vycházely z určitého konkrétního očekávaného modelu trhu, který se opíral o široký konsensus ohledně předpokládaných trendů. Posléze se však ukázalo, že tato výchozí očekávání nejsou reálná, a to v důsledku okolností mimo kontrolu dotyčných provozovatelů a GHA. V Rotterdamu byly původní požadavky na minimální tonáž upraveny podle změněné hospodářské situace dříve, než vstoupily v platnost koncese pro Tweede Maasvlakte. Nikdo proti tomuto přístupu nevznesl žádné námitky. Analogicky by bylo nepřiměřené požadovat, aby systém podstatného zvyšování dosud uplatňovaný vůči PSA a AG dále platil i v následujících letech, v době, kdy evropská ekonomika čelila bezprecedentní a nepředvídatelné krizi. |
| --- | --- |

(109)

Belgie kromě toho uvedla, že původní požadavky na minimální tonáž vycházely z určitého konkrétního očekávaného modelu trhu, který se opíral o široký konsensus ohledně předpokládaných trendů. Posléze se však ukázalo, že tato výchozí očekávání nejsou reálná, a to v důsledku okolností mimo kontrolu dotyčných provozovatelů a GHA. V Rotterdamu byly původní požadavky na minimální tonáž upraveny podle změněné hospodářské situace dříve, než vstoupily v platnost koncese pro Tweede Maasvlakte. Nikdo proti tomuto přístupu nevznesl žádné námitky. Analogicky by bylo nepřiměřené požadovat, aby systém podstatného zvyšování dosud uplatňovaný vůči PSA a AG dále platil i v následujících letech, v době, kdy evropská ekonomika čelila bezprecedentní a nepředvídatelné krizi.

| (110) | Pokud jde o riziko, že společnosti PSA a AG by, třeba i částečně, z antverpského přístavu odešly, Belgie poukázala na to, že při určování toho, zda GHA jednal jako soukromý investor na trhu, je možné a je i nezbytné vzít v úvahu dlouhodobé zájmy přístavního orgánu. Belgie v tomto ohledu uvedla, že absolutní hodnota plateb za koncese a souvisejících plateb získaných od společností PSA a AG v období roků 2008–2012 byla mnohonásobně vyšší než částka 13,5 milionu EUR, tj. náhrada, kterou AG a PSA měly podle rozhodnutí GHA z roku 2013 zaplatit za nesplnění změněných požadavků na minimální tonáž. |
| --- | --- |

(110)

Pokud jde o riziko, že společnosti PSA a AG by, třeba i částečně, z antverpského přístavu odešly, Belgie poukázala na to, že při určování toho, zda GHA jednal jako soukromý investor na trhu, je možné a je i nezbytné vzít v úvahu dlouhodobé zájmy přístavního orgánu. Belgie v tomto ohledu uvedla, že absolutní hodnota plateb za koncese a souvisejících plateb získaných od společností PSA a AG v období roků 2008–2012 byla mnohonásobně vyšší než částka 13,5 milionu EUR, tj. náhrada, kterou AG a PSA měly podle rozhodnutí GHA z roku 2013 zaplatit za nesplnění změněných požadavků na minimální tonáž.

| (111) | Belgie rovněž poukázala na jiné příjmy spojené s koncesemi PSA/AG a zejména na provozní příjmy GHA, které v období od roku 2012 do roku 2014 pravidelně přesahovaly [200–400] milionů EUR. Z tohoto provozního příjmu pocházelo [30–50] % z koncesních poplatků a [30–50] % pocházelo z přístavních poplatků placených kotvícími loděmi. |
| --- | --- |

(111)

Belgie rovněž poukázala na jiné příjmy spojené s koncesemi PSA/AG a zejména na provozní příjmy GHA, které v období od roku 2012 do roku 2014 pravidelně přesahovaly [200–400] milionů EUR. Z tohoto provozního příjmu pocházelo [30–50] % z koncesních poplatků a [30–50] % pocházelo z přístavních poplatků placených kotvícími loděmi.

| (112) | Belgie dále poukázala na to, že v roce 2014 přímé příjmy GHA ze správy koncesí v držení PSA a AG činily zhruba [50–90] milionů EUR, což představuje asi [15–40] % celkového obratu GHA. |
| --- | --- |

(112)

Belgie dále poukázala na to, že v roce 2014 přímé příjmy GHA ze správy koncesí v držení PSA a AG činily zhruba [50–90] milionů EUR, což představuje asi [15–40] % celkového obratu GHA.

| (113) | Pokud jde o riziko, že vymáhání původních požadavků na minimální tonáž by vedlo PSA a AG k omezení jejich působení v antverpském přístavu, Belgie uvedla, že PSA a AG se již v minulosti rozhodly zrušit své investice v jiných přístavech. Belgie připomněla, že dotyční provozovatelé provozovali celosvětovou síť terminálů a že výkonnost a nákladovou strukturu jednotlivých terminálů bylo možné mnohem rychleji porovnat srovnávací analýzou. Jak Belgie dále podotkla, v jiných přístavech byla přijímána opatření (například snížení přístavních poplatků) za účelem částečné kompenzace nákladů krize a po krizi byla k dispozici volná kapacita, což umožňovalo přesun provozu. Vzhledem k výše uvedeným faktorům byl orgán GHA toho názoru, že společnosti PSA a AG by nesouhlasily s tím, aby jim byly ukládány sankce za nedodržení původních požadavků na minimální tonáž, a že proto existovalo reálné nebezpečí, že se přesunou do blízkých přístavů. |
| --- | --- |

(113)

Pokud jde o riziko, že vymáhání původních požadavků na minimální tonáž by vedlo PSA a AG k omezení jejich působení v antverpském přístavu, Belgie uvedla, že PSA a AG se již v minulosti rozhodly zrušit své investice v jiných přístavech. Belgie připomněla, že dotyční provozovatelé provozovali celosvětovou síť terminálů a že výkonnost a nákladovou strukturu jednotlivých terminálů bylo možné mnohem rychleji porovnat srovnávací analýzou. Jak Belgie dále podotkla, v jiných přístavech byla přijímána opatření (například snížení přístavních poplatků) za účelem částečné kompenzace nákladů krize a po krizi byla k dispozici volná kapacita, což umožňovalo přesun provozu. Vzhledem k výše uvedeným faktorům byl orgán GHA toho názoru, že společnosti PSA a AG by nesouhlasily s tím, aby jim byly ukládány sankce za nedodržení původních požadavků na minimální tonáž, a že proto existovalo reálné nebezpečí, že se přesunou do blízkých přístavů.

| (114) | Pokud jde o to, zda by koncesní smlouvy bylo možné zrušit nebo změnit, či nikoli, Belgie uvedla, že PSA a AG se mohly dovolávat vyšší moci s ohledem na krizi nebo mohly tvrdit, že náhrady za nedodržení požadavků na minimální tonáž jsou zakázanými sankčními ustanoveními, a že jsou proto neplatné (tento argument vznesly AG i PSA v rozhodčím řízení). K ukončení smlouvy mohl vést také úpadek strukturálně ztrátového koncesionáře. |
| --- | --- |

(114)

Pokud jde o to, zda by koncesní smlouvy bylo možné zrušit nebo změnit, či nikoli, Belgie uvedla, že PSA a AG se mohly dovolávat vyšší moci s ohledem na krizi nebo mohly tvrdit, že náhrady za nedodržení požadavků na minimální tonáž jsou zakázanými sankčními ustanoveními, a že jsou proto neplatné (tento argument vznesly AG i PSA v rozhodčím řízení). K ukončení smlouvy mohl vést také úpadek strukturálně ztrátového koncesionáře.

| (115) | Belgie dále poukázala na to, že v oblasti Hamburk – Le Havre provozovatelé terminálů soutěží o přilákání a zachování objemů provozu. GHA v této souvislosti musel zůstat konkurenceschopným a podléhal kupní síle koncesionářů. |
| --- | --- |

(115)

Belgie dále poukázala na to, že v oblasti Hamburk – Le Havre provozovatelé terminálů soutěží o přilákání a zachování objemů provozu. GHA v této souvislosti musel zůstat konkurenceschopným a podléhal kupní síle koncesionářů.

| (116) | Jak Belgie dále vysvětlila, GHA musel zohlednit, že koncesní smlouvy byly vypracovány za odlišných hospodářských okolností, a to jak z hlediska poptávky (prudký růst), tak z hlediska kapacity (omezená kapacita v severozápadní Evropě). V důsledku krize začaly přístavy působit na trhu, kde pravidla určovali kupující. Rejdařské společnosti, částečně díky své velikosti a kvůli stavu kapacity, se tudíž staly dominantní stranou a využívaly své silné vyjednávací pozice. |
| --- | --- |

(116)

Jak Belgie dále vysvětlila, GHA musel zohlednit, že koncesní smlouvy byly vypracovány za odlišných hospodářských okolností, a to jak z hlediska poptávky (prudký růst), tak z hlediska kapacity (omezená kapacita v severozápadní Evropě). V důsledku krize začaly přístavy působit na trhu, kde pravidla určovali kupující. Rejdařské společnosti, částečně díky své velikosti a kvůli stavu kapacity, se tudíž staly dominantní stranou a využívaly své silné vyjednávací pozice.

| (117) | Pokud jde o to, zda rozhodnutí GHA z roku 2013 konkrétně ponoukalo PSA a AG, aby svůj provoz přesunuly do jiných přístavů, kde byl soulad s požadavky na tonáž striktně prosazován, s cílem vyhnout se sankcionování v těchto přístavech, Belgie odkázala na opatření přijatá jinými konkurenčními přístavy ke zmírnění dopadů krize na uživatele přístavů, například snížením přístavních poplatků. Belgie se také odvolala na příklad společnosti Hutchinson Whampoa, která pozastavila investice do rozšíření svého vlastního přístavu Felixstowe, a uvedla, že své investice omezil také provozovatel (společnost DP World) kontejnerového přístavu a logistického parku London Gateway nebo je zcela či částečně pozastavil. Belgie však v této souvislosti nezmínila žádný případ, který se týkal snížení požadavků na minimální tonáž, ale uvedla, že zmíněné příklady poukazují na stejnou základní myšlenku, tj. na snižování investic nebo závazků během krize. |
| --- | --- |

(117)

Pokud jde o to, zda rozhodnutí GHA z roku 2013 konkrétně ponoukalo PSA a AG, aby svůj provoz přesunuly do jiných přístavů, kde byl soulad s požadavky na tonáž striktně prosazován, s cílem vyhnout se sankcionování v těchto přístavech, Belgie odkázala na opatření přijatá jinými konkurenčními přístavy ke zmírnění dopadů krize na uživatele přístavů, například snížením přístavních poplatků. Belgie se také odvolala na příklad společnosti Hutchinson Whampoa, která pozastavila investice do rozšíření svého vlastního přístavu Felixstowe, a uvedla, že své investice omezil také provozovatel (společnost DP World) kontejnerového přístavu a logistického parku London Gateway nebo je zcela či částečně pozastavil. Belgie však v této souvislosti nezmínila žádný případ, který se týkal snížení požadavků na minimální tonáž, ale uvedla, že zmíněné příklady poukazují na stejnou základní myšlenku, tj. na snižování investic nebo závazků během krize.

| (118) | Belgie dále vysvětlila, že jak v otázce požadavků na minimální tonáž nesplněných v letech 2009 až 2012 postupovat, se orgán GHA rozhodl teprve v roce 2013, a pobídka pro PSA a AG, aby přenesly provoz do jiných přístavů, proto neexistovala. |
| --- | --- |

(118)

Belgie dále vysvětlila, že jak v otázce požadavků na minimální tonáž nesplněných v letech 2009 až 2012 postupovat, se orgán GHA rozhodl teprve v roce 2013, a pobídka pro PSA a AG, aby přenesly provoz do jiných přístavů, proto neexistovala.

| (119) | Pokud jde o takové aspekty v rozhodnutí GHA z roku 2013, jako je územní plánování, mobilita a dlouhodobá zaměstnanost, Belgie poukázala na to, že úvahy o územním plánování a dlouhodobé zaměstnanosti by v tomto případě hospodářské motivy posílily. Ale pokud i takové úvahy rovněž sehrály určitou roli, posílily myšlenku, že postup GHA byl diktován přáním zabránit tomu, aby PSA a AG antverpský přístav opustily. Podle názoru Belgie nemůže pouhý odkaz na neekonomické aspekty nic změnit na zjištění, že GHA jednal jako soukromý investor na trhu. |
| --- | --- |

(119)

Pokud jde o takové aspekty v rozhodnutí GHA z roku 2013, jako je územní plánování, mobilita a dlouhodobá zaměstnanost, Belgie poukázala na to, že úvahy o územním plánování a dlouhodobé zaměstnanosti by v tomto případě hospodářské motivy posílily. Ale pokud i takové úvahy rovněž sehrály určitou roli, posílily myšlenku, že postup GHA byl diktován přáním zabránit tomu, aby PSA a AG antverpský přístav opustily. Podle názoru Belgie nemůže pouhý odkaz na neekonomické aspekty nic změnit na zjištění, že GHA jednal jako soukromý investor na trhu.

| (120) | Pokud jde o riziko, že PSA a AG podniknou právní kroky proti vymáhání plných smluvních požadavků na minimální tonáž, Belgie zdůraznila, že veřejný orgán by při rozhodování o svém postupu mohl vzít v úvahu procesní rizika (např. riziko možného zdlouhavého řízení o stanovení splátkového kalendáře nebo úpadkového řízení) (34) a že pravidla o státní podpoře například automaticky nebrání dosažení dohody o narovnání (35). Existence případného legitimního nároku tudíž samozřejmě je relevantním faktorem při posuzování, zda veřejný orgán jednal jako soukromý věřitel (36). GHA proto musel vzít v úvahu, že PSA a AG by mohly výběr náhrady za nesplněné požadavky na minimální tonáž v plné výši napadnout u národních soudů nebo při arbitráži a že takový výběr v plné výši by mohl být soudy nebo arbitráží zamítnut, mimo jiné z toho důvodu, že se jednalo o zneužití práva ze strany GHA nebo o uplatnění represivního sankčního ustanovení. |
| --- | --- |

(120)

Pokud jde o riziko, že PSA a AG podniknou právní kroky proti vymáhání plných smluvních požadavků na minimální tonáž, Belgie zdůraznila, že veřejný orgán by při rozhodování o svém postupu mohl vzít v úvahu procesní rizika (např. riziko možného zdlouhavého řízení o stanovení splátkového kalendáře nebo úpadkového řízení) (34) a že pravidla o státní podpoře například automaticky nebrání dosažení dohody o narovnání (35). Existence případného legitimního nároku tudíž samozřejmě je relevantním faktorem při posuzování, zda veřejný orgán jednal jako soukromý věřitel (36). GHA proto musel vzít v úvahu, že PSA a AG by mohly výběr náhrady za nesplněné požadavky na minimální tonáž v plné výši napadnout u národních soudů nebo při arbitráži a že takový výběr v plné výši by mohl být soudy nebo arbitráží zamítnut, mimo jiné z toho důvodu, že se jednalo o zneužití práva ze strany GHA nebo o uplatnění represivního sankčního ustanovení.

34

35

36

| (121) | Belgie odkázala na 78. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, kde se uvádí, že Belgie s cílem prokázat údajné riziko soudního sporu poskytla Komisi dopisy od PSA a AG vysvětlující jejich právní stanovisko. Dopisy však byly datovány dne 19. února 2013 a dne 23. února 2013. Byly tedy údajnými příjemci podpory zaslány GHA poté, co byla stížnost v této věci zaslána dne 29. ledna 2013 Belgii k připomínkám. Belgie uvedla, že v době podání stížnosti nebylo rozhodnutí týkající nesplněných požadavků na minimální tonáž v období od roku 2009 do roku 2012 ještě přijato. Jelikož bylo toho rozhodnutí přijato až v rozhodnutí GHA z roku 2013, nemohly PSA a AG podniknout žádné právní kroky před rozhodnutím GHA z roku 2013 a před stížností týkající se státní podpory. |
| --- | --- |

(121)

Belgie odkázala na 78. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, kde se uvádí, že Belgie s cílem prokázat údajné riziko soudního sporu poskytla Komisi dopisy od PSA a AG vysvětlující jejich právní stanovisko. Dopisy však byly datovány dne 19. února 2013 a dne 23. února 2013. Byly tedy údajnými příjemci podpory zaslány GHA poté, co byla stížnost v této věci zaslána dne 29. ledna 2013 Belgii k připomínkám. Belgie uvedla, že v době podání stížnosti nebylo rozhodnutí týkající nesplněných požadavků na minimální tonáž v období od roku 2009 do roku 2012 ještě přijato. Jelikož bylo toho rozhodnutí přijato až v rozhodnutí GHA z roku 2013, nemohly PSA a AG podniknout žádné právní kroky před rozhodnutím GHA z roku 2013 a před stížností týkající se státní podpory.

| (122) | Kromě pochybností, jež vznesla Komise v rozhodnutí o zahájení řízení, Belgie poznamenala, že i upravené požadavky na minimální tonáž byly stále podstatně vyšší než požadavky na minimální tonáž navržené společnostmi PSA a AG při původní tržní konzultaci, která v návaznosti na veřejné nabídkové řízení vedla k udělení dotyčných koncesí společnostem PSA a AG. Přesně řečeno, původní požadavky na tonáž ve výši 16 700 000 tun (= 1 336 000 TEU) byly následně zvýšeny na 53 932 500 tun (= 4 131 600 TEU). K výraznému zvýšení požadavků na minimální tonáž došlo proto, že nová konfigurace různých koncesí na levém a pravém břehu DGD umožnila také optimalizovat překládku ze strany dotyčných provozovatelů. Při úpravě vycházely prognózy z nejvyšších hodnot na trhu. |
| --- | --- |

(122)

Kromě pochybností, jež vznesla Komise v rozhodnutí o zahájení řízení, Belgie poznamenala, že i upravené požadavky na minimální tonáž byly stále podstatně vyšší než požadavky na minimální tonáž navržené společnostmi PSA a AG při původní tržní konzultaci, která v návaznosti na veřejné nabídkové řízení vedla k udělení dotyčných koncesí společnostem PSA a AG. Přesně řečeno, původní požadavky na tonáž ve výši 16 700 000 tun (= 1 336 000 TEU) byly následně zvýšeny na 53 932 500 tun (= 4 131 600 TEU). K výraznému zvýšení požadavků na minimální tonáž došlo proto, že nová konfigurace různých koncesí na levém a pravém břehu DGD umožnila také optimalizovat překládku ze strany dotyčných provozovatelů. Při úpravě vycházely prognózy z nejvyšších hodnot na trhu.

| (123) | Belgie dále uvedla, že rozhodnutí orgánu GHA z roku 2013 bylo v souladu s podobnými rozhodnutími jiných přístavních orgánů, což je podle názoru Belgie další důkaz o jeho „souladu s tržními podmínkami“. |
| --- | --- |

(123)

Belgie dále uvedla, že rozhodnutí orgánu GHA z roku 2013 bylo v souladu s podobnými rozhodnutími jiných přístavních orgánů, což je podle názoru Belgie další důkaz o jeho „souladu s tržními podmínkami“.

| (124) | Pokud jde o opatření č. 2, Belgie k němu poznamenala, že podle rozhodnutí GHA z roku 2013 upravené požadavky na minimální tonáž zůstávaly v platnosti až do konce platnosti koncesní smlouvy. |
| --- | --- |

(124)

Pokud jde o opatření č. 2, Belgie k němu poznamenala, že podle rozhodnutí GHA z roku 2013 upravené požadavky na minimální tonáž zůstávaly v platnosti až do konce platnosti koncesní smlouvy.

| (125) | Belgie také podotkla, že v návaznosti na dohodnutý převod pozemků musela AG plnit platné požadavky na minimální tonáž s koncesní plochou zhruba o 30 % menší než předtím. Ačkoli AG část, která byla posléze převedena na PSA, nevyužívala, požadavky na minimální tonáž se stále zvyšovaly a AG by tento prostor v budoucnu potřebovala. |
| --- | --- |

(125)

Belgie také podotkla, že v návaznosti na dohodnutý převod pozemků musela AG plnit platné požadavky na minimální tonáž s koncesní plochou zhruba o 30 % menší než předtím. Ačkoli AG část, která byla posléze převedena na PSA, nevyužívala, požadavky na minimální tonáž se stále zvyšovaly a AG by tento prostor v budoucnu potřebovala.

| (126) | Belgie dále uvedla, že neexistovala žádná selektivita ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Jak Belgie vysvětlila, všichni koncesionáři s požadavky na tonáž byli každoročně vyzýváni, aby vysvětlili a odůvodnili schodky v objemu podle jednotného postupu stanoveného v rozhodnutí GHA z roku 2013. GHA s nimi tedy zacházela rovným způsobem. Tohoto systému mohl využívat i samotný stěžovatel. Podle Belgie existoval jednotný „referenční systém“ ve smyslu návrhu sdělení Komise z roku 2014 (37), který platil pro všechny koncesionáře. |
| --- | --- |

(126)

Belgie dále uvedla, že neexistovala žádná selektivita ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Jak Belgie vysvětlila, všichni koncesionáři s požadavky na tonáž byli každoročně vyzýváni, aby vysvětlili a odůvodnili schodky v objemu podle jednotného postupu stanoveného v rozhodnutí GHA z roku 2013. GHA s nimi tedy zacházela rovným způsobem. Tohoto systému mohl využívat i samotný stěžovatel. Podle Belgie existoval jednotný „referenční systém“ ve smyslu návrhu sdělení Komise z roku 2014 (37), který platil pro všechny koncesionáře.

37

5.2.   Připomínky Belgie v návaznosti na vyjádření třetích stran

Připomínky Belgie v návaznosti na vyjádření třetích stran

| (127) | Belgie opět poukázala na riziko, že kdyby byla platba náhrad vymáhána, mohly by společnosti PSA a AG z antverpského přístavu odejít. V této souvislosti poukázala na příklad, kdy PSA a AG v minulosti zrušily své investice v Dubaji a v Indii. PSA kromě toho předčasně ukončila svou koncesi v přístavu [...]. Obava, že by PSA a AG mohly ukončit také koncese v Antverpách, byla proto reálná a rozhodnutí GHA snížit požadavky na minimální tonáž a předejít tak části kompenzačních plateb byla v souladu se zásadou subjektu v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(127)

Belgie opět poukázala na riziko, že kdyby byla platba náhrad vymáhána, mohly by společnosti PSA a AG z antverpského přístavu odejít. V této souvislosti poukázala na příklad, kdy PSA a AG v minulosti zrušily své investice v Dubaji a v Indii. PSA kromě toho předčasně ukončila svou koncesi v přístavu [...]. Obava, že by PSA a AG mohly ukončit také koncese v Antverpách, byla proto reálná a rozhodnutí GHA snížit požadavky na minimální tonáž a předejít tak části kompenzačních plateb byla v souladu se zásadou subjektu v tržním hospodářství.

| (128) | Belgie také zopakovala, že jiní účastníci na trhu přijali podobná opatření jako GHA snížením plánovaným plánovaných investic nebo jejich rozložením do delších období, než se původně plánovalo. Jiné přístavní orgány rovněž snížily přístavní poplatky a požadavky na minimální tonáž (ačkoli některé přístavní orgány v první řadě žádné požadavky na minimální tonáž neuplatňovaly). |
| --- | --- |

(128)

Belgie také zopakovala, že jiní účastníci na trhu přijali podobná opatření jako GHA snížením plánovaným plánovaných investic nebo jejich rozložením do delších období, než se původně plánovalo. Jiné přístavní orgány rovněž snížily přístavní poplatky a požadavky na minimální tonáž (ačkoli některé přístavní orgány v první řadě žádné požadavky na minimální tonáž neuplatňovaly).

| (129) | V návaznosti na připomínky, jež předložila společnost KN, Belgie zpochybnila, že KN s PSA a AG soutěžila, a odkázala v této souvislosti na rozhodnutí Raad van State (Státní rady) a Hof van Beroep (odvolacího soudu). |
| --- | --- |

(129)

V návaznosti na připomínky, jež předložila společnost KN, Belgie zpochybnila, že KN s PSA a AG soutěžila, a odkázala v této souvislosti na rozhodnutí Raad van State (Státní rady) a Hof van Beroep (odvolacího soudu).

| (130) | Pokud jde o selektivitu, Belgie nesouhlasila s tvrzením KN, že rozhodnutí GHA nebyla přijata v rámci „obecné politiky“. Naopak, rozhodnutí GHA z roku 2013 přineslo obecné opatření, jehož cílem bylo řešit důsledky krize a týkalo se kontejnerové přepravy a přepravy volně ložených nákladů. Podle Belgie rozhodnutí přijaté ve vztahu k PSA a AG zohlednilo zvláštní skutkovou situaci těchto dvou koncesionářů. |
| --- | --- |

(130)

Pokud jde o selektivitu, Belgie nesouhlasila s tvrzením KN, že rozhodnutí GHA nebyla přijata v rámci „obecné politiky“. Naopak, rozhodnutí GHA z roku 2013 přineslo obecné opatření, jehož cílem bylo řešit důsledky krize a týkalo se kontejnerové přepravy a přepravy volně ložených nákladů. Podle Belgie rozhodnutí přijaté ve vztahu k PSA a AG zohlednilo zvláštní skutkovou situaci těchto dvou koncesionářů.

| (131) | Pokud jde o připomínky KN v návaznosti na opatření č. 2, Belgie poznamenala, že KN při svém tvrzení o tom, že vůči PSA měly uplatněny ještě vyšší požadavky na minimální tonáž, nevzala v úvahu širší souvislosti vztahů mezi GHA a koncesionáři. KN rovněž nezohlednila to, že primárním cílem požadavků na minimální tonáž bylo motivovat koncesionáře k co největšímu využití potenciálu koncese, avšak nikoli vytvořit autonomní zdroj příjmu. |
| --- | --- |

(131)

Pokud jde o připomínky KN v návaznosti na opatření č. 2, Belgie poznamenala, že KN při svém tvrzení o tom, že vůči PSA měly uplatněny ještě vyšší požadavky na minimální tonáž, nevzala v úvahu širší souvislosti vztahů mezi GHA a koncesionáři. KN rovněž nezohlednila to, že primárním cílem požadavků na minimální tonáž bylo motivovat koncesionáře k co největšímu využití potenciálu koncese, avšak nikoli vytvořit autonomní zdroj příjmu.

5.3.   Podání Belgie v návaznosti na žádosti Komise o poskytnutí informací

Podání Belgie v návaznosti na žádosti Komise o poskytnutí informací

5.3.1.   Výhoda – opatření č. 1

Výhoda – opatření č. 1

| (132) | Belgie prokázala, že orgán GHA v některých případech upustil od kompenzačních plateb ze strany jiných koncesionářů než PSA a AG odchylně od doložek o náhradách stanovených v příslušných koncesních smlouvách, když v letech 2009 až 2012 nebyly splněny smluvně stanovené požadavky na minimální tonáž. V několika jiných případech od koncesionářů, kteří smluvně stanovené požadavky na minimální tonáž nesplnili, orgán GHA v souladu s ustanoveními o náhradách obsaženými v příslušných koncesních smlouvách platby náhrad vybíral. |
| --- | --- |

(132)

Belgie prokázala, že orgán GHA v některých případech upustil od kompenzačních plateb ze strany jiných koncesionářů než PSA a AG odchylně od doložek o náhradách stanovených v příslušných koncesních smlouvách, když v letech 2009 až 2012 nebyly splněny smluvně stanovené požadavky na minimální tonáž. V několika jiných případech od koncesionářů, kteří smluvně stanovené požadavky na minimální tonáž nesplnili, orgán GHA v souladu s ustanoveními o náhradách obsaženými v příslušných koncesních smlouvách platby náhrad vybíral.

| (133) | Rozhodnutí, zda náhrady účtovat, či nikoli, se řídila postupem uplatňovaným orgánem GHA. Například v dubnu 2010 GHA vyzval držitele koncesí v antverpském přístavu, aby vysvětlili, proč nesplnili své smluvní požadavky na minimální tonáž v roce 2009. |
| --- | --- |

(133)

Rozhodnutí, zda náhrady účtovat, či nikoli, se řídila postupem uplatňovaným orgánem GHA. Například v dubnu 2010 GHA vyzval držitele koncesí v antverpském přístavu, aby vysvětlili, proč nesplnili své smluvní požadavky na minimální tonáž v roce 2009.

| (134) | V reakci na žádost Komise o informace ze dne 23. června 2016, týkající se možného neplnění požadavků na minimální tonáž ze strany AG v období po roce 2014, Belgie objasnila, že GHA se rozhodl (38) před přijetím rozhodnutí za rok 2015 vyčkat výsledku formálního vyšetřovacího řízení Komise. Kromě toho chtěl GHA vyčkat také výsledku rozhodnutí rozhodčího soudu. Odklad rozhodnutí neznamenal, že by AG byla platby za rok 2015 zproštěna. GHA si výslovně vyhradil všechna práva, pokud jde o fakturaci za možné nesplnění požadavků na minimální tonáž ze strany AG. GHA rovněž v tomto rozhodnutí zdůraznil, že odložení rozhodnutí týkajícího se požadavků na minimální tonáž za rok 2015 nelze vykládat jako vzdání se práv ze strany GHA. |
| --- | --- |

(134)

V reakci na žádost Komise o informace ze dne 23. června 2016, týkající se možného neplnění požadavků na minimální tonáž ze strany AG v období po roce 2014, Belgie objasnila, že GHA se rozhodl (38) před přijetím rozhodnutí za rok 2015 vyčkat výsledku formálního vyšetřovacího řízení Komise. Kromě toho chtěl GHA vyčkat také výsledku rozhodnutí rozhodčího soudu. Odklad rozhodnutí neznamenal, že by AG byla platby za rok 2015 zproštěna. GHA si výslovně vyhradil všechna práva, pokud jde o fakturaci za možné nesplnění požadavků na minimální tonáž ze strany AG. GHA rovněž v tomto rozhodnutí zdůraznil, že odložení rozhodnutí týkajícího se požadavků na minimální tonáž za rok 2015 nelze vykládat jako vzdání se práv ze strany GHA.

38

| (135) | Belgie dále informovala Komisi, že s účinností od roku 2015 obnovila původní požadavky na minimální tonáž pro AG, náležitě upravené o ztrátu pozemků, které měla AG k dispozici, v návaznosti na převod těchto pozemků. |
| --- | --- |

(135)

Belgie dále informovala Komisi, že s účinností od roku 2015 obnovila původní požadavky na minimální tonáž pro AG, náležitě upravené o ztrátu pozemků, které měla AG k dispozici, v návaznosti na převod těchto pozemků.

5.3.2.   Výhoda – opatření č. 2

Výhoda – opatření č. 2

| (136) | Pokud jde o otázku, proč GHA neobnovil v plném rozsahu původní požadavky na minimální tonáž týkající se PSA v roce 2014, nýbrž je obnovoval postupně, ve výši 1 400 000 TEU v roce 2014 a ve výši 2 000 000 TEU v roce 2015, přičemž plné výše 2 559 600 TEU dosáhly až v roce 2016, Belgie vysvětlila: |
| --- | --- |

(136)

Pokud jde o otázku, proč GHA neobnovil v plném rozsahu původní požadavky na minimální tonáž týkající se PSA v roce 2014, nýbrž je obnovoval postupně, ve výši 1 400 000 TEU v roce 2014 a ve výši 2 000 000 TEU v roce 2015, přičemž plné výše 2 559 600 TEU dosáhly až v roce 2016, Belgie vysvětlila:

| (137) | Předpokládáme-li, že v roce 2014 hospodářská činnost již mohla dosáhnout předkrizové úrovně, neznamená to, že pro provozovatele terminálu DGD (AG a PSA) se požadavky na minimální tonáž mohly navrátit na původní úroveň. Ačkoli se totiž provoz po třech až pěti letech vrátil na předkrizovou úroveň, požadavky na minimální tonáž na stejné úrovni nezůstaly, ale nadále se zvyšovaly. To je specifické pro DGD, protože se jednalo o jediný terminál, kde se během krize požadavky na minimální tonáž každoročně stále zvyšovaly v důsledku zahájení provozu v DGD a v důsledku toho, že plné vybavení nového terminálu a dovedení nového, dodatečného provozu do maximální kapacity trvá vždy několik let. Jinými slovy, zatímco za normální situace s pevně stanovenými požadavky na minimální tonáž vyřeší nedostatečné plnění požadavků způsobené krizí dosažení předkrizové úrovně, v případě koncesí v terminálu DGD tomu tak není. To již samo o sobě staví provozovatele v DGD do mnohem obtížnější situace a odůvodňuje mnohem delší období k zotavení. Lze na to pohlížet i z jiného úhlu pohledu: návrat k původním úrovním by znamenal, že by GHA uložila ještě výraznější růst dodatečné kontejnerové přepravy, než jak bylo stanoveno v stávajících koncesních smlouvách. Očividně existují meze toto, co je reálně dosažitelné. |
| --- | --- |

(137)

Předpokládáme-li, že v roce 2014 hospodářská činnost již mohla dosáhnout předkrizové úrovně, neznamená to, že pro provozovatele terminálu DGD (AG a PSA) se požadavky na minimální tonáž mohly navrátit na původní úroveň. Ačkoli se totiž provoz po třech až pěti letech vrátil na předkrizovou úroveň, požadavky na minimální tonáž na stejné úrovni nezůstaly, ale nadále se zvyšovaly. To je specifické pro DGD, protože se jednalo o jediný terminál, kde se během krize požadavky na minimální tonáž každoročně stále zvyšovaly v důsledku zahájení provozu v DGD a v důsledku toho, že plné vybavení nového terminálu a dovedení nového, dodatečného provozu do maximální kapacity trvá vždy několik let. Jinými slovy, zatímco za normální situace s pevně stanovenými požadavky na minimální tonáž vyřeší nedostatečné plnění požadavků způsobené krizí dosažení předkrizové úrovně, v případě koncesí v terminálu DGD tomu tak není. To již samo o sobě staví provozovatele v DGD do mnohem obtížnější situace a odůvodňuje mnohem delší období k zotavení. Lze na to pohlížet i z jiného úhlu pohledu: návrat k původním úrovním by znamenal, že by GHA uložila ještě výraznější růst dodatečné kontejnerové přepravy, než jak bylo stanoveno v stávajících koncesních smlouvách. Očividně existují meze toto, co je reálně dosažitelné.

5.3.3.   Simulace dlouhodobého zisku

Simulace dlouhodobého zisku

| (138) | Belgie předložila podrobné výpočty, z nichž vyplývá, že částka sankcí, od nichž bylo upuštěno, by v dlouhodobé perspektivě byla kompenzována vyššími příjmy. Výpočty zčásti vycházely z důkazů ex ante, ale jako takové byly provedeny ex post. |
| --- | --- |

(138)

Belgie předložila podrobné výpočty, z nichž vyplývá, že částka sankcí, od nichž bylo upuštěno, by v dlouhodobé perspektivě byla kompenzována vyššími příjmy. Výpočty zčásti vycházely z důkazů ex ante, ale jako takové byly provedeny ex post.

ex ante

ex post

6.   POSOUZENÍ

POSOUZENÍ

6.1.   Existence podpory

Existence podpory

| (139) | Komise musí přezkoumat, zda opatření, která jsou předmětem tohoto řízení, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(139)

Komise musí přezkoumat, zda opatření, která jsou předmětem tohoto řízení, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

| (140) | Podle čl. 107 odst. 1 SFEU podpory poskytované v jakékoli formě členským státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(140)

Podle čl. 107 odst. 1 SFEU podpory poskytované v jakékoli formě členským státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.

| (141) | K tomu, aby bylo určité opatření klasifikováno jako státní podpora ve smyslu tohoto ustanovení, tedy musí být kumulativně splněny tyto podmínky: i) opatření musí být přičitatelné státu a být financováno ze státních prostředků; ii) musí poskytovat hospodářskou výhodu určitému podniku; iii) tato výhoda musí být selektivní a iv) opatření musí narušovat nebo může narušit hospodářskou soutěž a musí ovlivňovat obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(141)

K tomu, aby bylo určité opatření klasifikováno jako státní podpora ve smyslu tohoto ustanovení, tedy musí být kumulativně splněny tyto podmínky: i) opatření musí být přičitatelné státu a být financováno ze státních prostředků; ii) musí poskytovat hospodářskou výhodu určitému podniku; iii) tato výhoda musí být selektivní a iv) opatření musí narušovat nebo může narušit hospodářskou soutěž a musí ovlivňovat obchod mezi členskými státy.

| (142) | Pokud tedy kterákoliv z těchto podmínek není splněna, nelze opatření považovat za státní podporu. Pokud jde o projednávaný případ, Komise považuje za vhodné posoudit, zda některé z těchto dvou opatření poskytlo výhodu údajným příjemcům. |
| --- | --- |

(142)

Pokud tedy kterákoliv z těchto podmínek není splněna, nelze opatření považovat za státní podporu. Pokud jde o projednávaný případ, Komise považuje za vhodné posoudit, zda některé z těchto dvou opatření poskytlo výhodu údajným příjemcům.

| (143) | Výhodou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy je jakákoli hospodářská výhoda, kterou by podnik za běžných tržních podmínek (tj. bez zásahu státu) nemohl získat. |
| --- | --- |

(143)

Výhodou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy je jakákoli hospodářská výhoda, kterou by podnik za běžných tržních podmínek (tj. bez zásahu státu) nemohl získat.

| (144) | K tomu, aby bylo možné pro účely čl. 107 odst. 1 SFEU stanovit, zda snížení náhrad orgánem GHA poskytlo společnostem PSA a AG hospodářskou výhodu, musí Komise zjistit, zda se GHA choval způsobem srovnatelným s chováním soukromého hospodářského subjektu v podobné situaci. Podle zásady subjektu v tržním hospodářství opatření provedené státem neobsahuje podporu, pokud by za podobných okolností soukromý investor o velikosti srovnatelné s dotyčnými subjekty v soukromém sektoru, působící za běžných tržních podmínek v tržním hospodářství, mohl být motivován poskytnout příjemci tatáž opatření, jako jsou dotčená opatření (39). |
| --- | --- |

(144)

K tomu, aby bylo možné pro účely čl. 107 odst. 1 SFEU stanovit, zda snížení náhrad orgánem GHA poskytlo společnostem PSA a AG hospodářskou výhodu, musí Komise zjistit, zda se GHA choval způsobem srovnatelným s chováním soukromého hospodářského subjektu v podobné situaci. Podle zásady subjektu v tržním hospodářství opatření provedené státem neobsahuje podporu, pokud by za podobných okolností soukromý investor o velikosti srovnatelné s dotyčnými subjekty v soukromém sektoru, působící za běžných tržních podmínek v tržním hospodářství, mohl být motivován poskytnout příjemci tatáž opatření, jako jsou dotčená opatření (39).

39

| (145) | V souladu s ustálenou judikaturou (40) Komise uznává, že opatření musí být analyzována v kontextu doby, ve které byla přijata. Při posuzování sporných opatření má dále Komise povinnost zohlednit všechny relevantní skutečnosti a jejich kontext (41). |
| --- | --- |

(145)

V souladu s ustálenou judikaturou (40) Komise uznává, že opatření musí být analyzována v kontextu doby, ve které byla přijata. Při posuzování sporných opatření má dále Komise povinnost zohlednit všechny relevantní skutečnosti a jejich kontext (41).

40

41

6.1.1.   Možná výhoda poskytnutá prostřednictvím opatření č. 1 – rozhodnutí GHA z roku 2013

Možná výhoda poskytnutá prostřednictvím opatření č. 1 – rozhodnutí GHA z roku 2013

| (146) | Komise podotýká, že – jak bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení – při posuzování souladu opatření č. 1 s tržními podmínkami by měl být zohledněn dopad krize. Komise dále podotýká, že v době, kdy krize začala, zvláště v letech 2008 a 2009, podléhaly postupným požadavkům na minimální tonáž, které se s každým rokem zvyšovaly, pouze společnosti PSA a AG, zatímco všichni ostatní koncesionáři v antverpském přístavu včetně stěžovatele podléhali pevně stanoveným požadavkům na minimální tonáž (viz 29. bod odůvodnění). V kontextu krize byla proto situace PSA a AG zvláštní a odlišná od jiných provozovatelů působících v antverpském přístavu. |
| --- | --- |

(146)

Komise podotýká, že – jak bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení – při posuzování souladu opatření č. 1 s tržními podmínkami by měl být zohledněn dopad krize. Komise dále podotýká, že v době, kdy krize začala, zvláště v letech 2008 a 2009, podléhaly postupným požadavkům na minimální tonáž, které se s každým rokem zvyšovaly, pouze společnosti PSA a AG, zatímco všichni ostatní koncesionáři v antverpském přístavu včetně stěžovatele podléhali pevně stanoveným požadavkům na minimální tonáž (viz 29. bod odůvodnění). V kontextu krize byla proto situace PSA a AG zvláštní a odlišná od jiných provozovatelů působících v antverpském přístavu.

| (147) | Komise rovněž uznává, že bezprecedentní dopad krize donutil podniky ve všech odvětvích hospodářství, aby přizpůsobily své chování. |
| --- | --- |

(147)

Komise rovněž uznává, že bezprecedentní dopad krize donutil podniky ve všech odvětvích hospodářství, aby přizpůsobily své chování.

| (148) | Kromě souvislosti s krizí Komise dále bere na vědomí, že zachování spolupráce s PSA a AG bylo důležité z hlediska dlouhodobých zájmů přístavu. |
| --- | --- |

(148)

Kromě souvislosti s krizí Komise dále bere na vědomí, že zachování spolupráce s PSA a AG bylo důležité z hlediska dlouhodobých zájmů přístavu.

| (149) | Komise rovněž připomíná, že společnosti KN, stěžovateli (viz 21. bod odůvodnění), a dalším provozovatelům v antverpském přístavu (viz 131. bod odůvodnění) byly v souvislosti s krizí poskytnuty úpravy požadavků na minimální tonáž v jejich prospěch. |
| --- | --- |

(149)

Komise rovněž připomíná, že společnosti KN, stěžovateli (viz 21. bod odůvodnění), a dalším provozovatelům v antverpském přístavu (viz 131. bod odůvodnění) byly v souvislosti s krizí poskytnuty úpravy požadavků na minimální tonáž v jejich prospěch.

| (150) | Komise je proto toho názoru, že si v zásadě lze představit, že subjekt v tržním hospodářství v postavení GHA by s ohledem na krizi smluvně dané požadavky na minimální tonáž rovněž upravil. |
| --- | --- |

(150)

Komise je proto toho názoru, že si v zásadě lze představit, že subjekt v tržním hospodářství v postavení GHA by s ohledem na krizi smluvně dané požadavky na minimální tonáž rovněž upravil.

| (151) | V rozhodnutí o zahájení řízení Komise nicméně vyjádřila pochybnosti o tom, zda GHA při provádění opatření č. 1 jednal jako subjekt v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(151)

V rozhodnutí o zahájení řízení Komise nicméně vyjádřila pochybnosti o tom, zda GHA při provádění opatření č. 1 jednal jako subjekt v tržním hospodářství.

Prodleva mezi začátkem krize a rozhodnutím GHA z roku 2013

Prodleva mezi začátkem krize a rozhodnutím GHA z roku 2013

| (152) | V rozhodnutí o zahájení řízení měla Komise zejména za to, že cílem racionálního soukromého hospodářského subjektu na trhu by bylo maximalizovat svůj zisk (nebo minimalizovat své ztráty) tím, že začne vymáhat dlužné částky co nejdříve. V projednávaném případu došlo k výrazné prodlevě mezi začátkem krize a rozhodnutím GHA z roku 2013, jež zpětně řešilo otázku nezaplacených náhrad jejich výrazným snížením. |
| --- | --- |

(152)

V rozhodnutí o zahájení řízení měla Komise zejména za to, že cílem racionálního soukromého hospodářského subjektu na trhu by bylo maximalizovat svůj zisk (nebo minimalizovat své ztráty) tím, že začne vymáhat dlužné částky co nejdříve. V projednávaném případu došlo k výrazné prodlevě mezi začátkem krize a rozhodnutím GHA z roku 2013, jež zpětně řešilo otázku nezaplacených náhrad jejich výrazným snížením.

| (153) | Kromě toho, jak je uvedeno v bodě 6.4 rozhodnutí GHA z roku 2013, byla otázka požadavků na minimální tonáž v těch letech předmětem několika jednání správní rady GHA (42). Během těchto schůzí však správní rada projednávala otázky týkající se údajů o provozu, jakož i otázky týkající se krize, ale otázkou zaslání faktury k náhradě částek, jež společnosti PSA a AG dlužily za nesplnění požadavků na minimální tonáž, se přímo nezabývala. Toto je přímo uvedeno v bodě 5.3 rozhodnutí GHA z roku 2013, kde se uvádí, že ačkoli je otázka požadavků na minimální tonáž předmětem probíhajících konzultací, fakturace dlužných náhrad byla odložena (43). |
| --- | --- |

(153)

Kromě toho, jak je uvedeno v bodě 6.4 rozhodnutí GHA z roku 2013, byla otázka požadavků na minimální tonáž v těch letech předmětem několika jednání správní rady GHA (42). Během těchto schůzí však správní rada projednávala otázky týkající se údajů o provozu, jakož i otázky týkající se krize, ale otázkou zaslání faktury k náhradě částek, jež společnosti PSA a AG dlužily za nesplnění požadavků na minimální tonáž, se přímo nezabývala. Toto je přímo uvedeno v bodě 5.3 rozhodnutí GHA z roku 2013, kde se uvádí, že ačkoli je otázka požadavků na minimální tonáž předmětem probíhajících konzultací, fakturace dlužných náhrad byla odložena (43).

42

43

| (154) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise vyjádřila pochybnosti o tom, že by racionální soukromý hospodářský subjekt na trhu čekal s rozhodnutím týkajícím se snížení dlužných náhrad čtyři roky, tj. od roku 2009 do roku 2013. |
| --- | --- |

(154)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise vyjádřila pochybnosti o tom, že by racionální soukromý hospodářský subjekt na trhu čekal s rozhodnutím týkajícím se snížení dlužných náhrad čtyři roky, tj. od roku 2009 do roku 2013.

| (155) | V reakci na tyto pochybnosti předložila Belgie korespondenci mezi orgánem GHA a společností PSA, respektive společností AG, z níž vyplývá, že diskuse o snížení původních požadavků na minimální tonáž probíhaly od prosince 2009. Orgán GHA v této souvislosti nejprve navrhl snížit původní požadavky na minimální tonáž o míru poklesu, která byla v uvedeném roce zaznamenána v oblasti Hamburk – Le Havre (tj.: – 15,8 %) (44). Od té doby GHA opakovaně upozorňoval PSA a AG na nesplněné požadavky na minimální tonáž a žádal je o stanovisko. PSA a AG v několika odpovědích poukázaly na svou důležitost pro rozvoj přístavu, naznačily možnost odchodu do jiných přístavů a poukázaly na dopad krize. Obě společnosti, PSA a AG, rovněž předložily právní stanoviska vypracovaná svými právními poradci, v nichž bylo uvedeno, proč sankční ustanovení nelze použít nebo jsou nevymahatelná. Tyto argumenty společnost PSA i společnost AG později použily v rozhodčích sporech proti GHA. |
| --- | --- |

(155)

V reakci na tyto pochybnosti předložila Belgie korespondenci mezi orgánem GHA a společností PSA, respektive společností AG, z níž vyplývá, že diskuse o snížení původních požadavků na minimální tonáž probíhaly od prosince 2009. Orgán GHA v této souvislosti nejprve navrhl snížit původní požadavky na minimální tonáž o míru poklesu, která byla v uvedeném roce zaznamenána v oblasti Hamburk – Le Havre (tj.: – 15,8 %) (44). Od té doby GHA opakovaně upozorňoval PSA a AG na nesplněné požadavky na minimální tonáž a žádal je o stanovisko. PSA a AG v několika odpovědích poukázaly na svou důležitost pro rozvoj přístavu, naznačily možnost odchodu do jiných přístavů a poukázaly na dopad krize. Obě společnosti, PSA a AG, rovněž předložily právní stanoviska vypracovaná svými právními poradci, v nichž bylo uvedeno, proč sankční ustanovení nelze použít nebo jsou nevymahatelná. Tyto argumenty společnost PSA i společnost AG později použily v rozhodčích sporech proti GHA.

44

| (156) | Komise vyvozuje závěr, že v souvislosti s krizí a vzhledem k obsáhlé korespondenci mezi GHA na jedné straně a PSA a AG na straně druhé nelze vinit GHA z nečinnosti, pokud jde o neplacení sankcí. Komise dále podotýká, že situace PSA a AG se jevila jako obzvláště delikátní, protože jejich požadavky na minimální tonáž byly postupně vzrůstající (zatímco požadavky pro ostatní koncesionáře byly lineární) a protože terminál DGD se dosud nacházel v počáteční fázi (takže jeho provoz mohl být ovlivněn odlišně než provoz jiných terminálů). Skutečnost, že GHA učinil konečné rozhodnutí až v roce 2013, proto sama o sobě nesvědčí o tom, že není splněno kritérium subjektu v tržním hospodářství, neboť subjekt v tržním hospodářství by mohl takové rozhodnutí přijmout v podobném okamžiku. |
| --- | --- |

(156)

Komise vyvozuje závěr, že v souvislosti s krizí a vzhledem k obsáhlé korespondenci mezi GHA na jedné straně a PSA a AG na straně druhé nelze vinit GHA z nečinnosti, pokud jde o neplacení sankcí. Komise dále podotýká, že situace PSA a AG se jevila jako obzvláště delikátní, protože jejich požadavky na minimální tonáž byly postupně vzrůstající (zatímco požadavky pro ostatní koncesionáře byly lineární) a protože terminál DGD se dosud nacházel v počáteční fázi (takže jeho provoz mohl být ovlivněn odlišně než provoz jiných terminálů). Skutečnost, že GHA učinil konečné rozhodnutí až v roce 2013, proto sama o sobě nesvědčí o tom, že není splněno kritérium subjektu v tržním hospodářství, neboť subjekt v tržním hospodářství by mohl takové rozhodnutí přijmout v podobném okamžiku.

Velikost úpravy

Velikost úpravy

| (157) | Pokud jde o samotné snížení náhrady, Komise vyjádřila pochybnosti o tom, že racionální soukromý hospodářský subjekt na trhu by poskytl PSA a AG snížení v takové výši, v jaké ho poskytl GHA. Rozhodnutí o zahájení řízení v této souvislosti porovnalo pokles provozu v terminálu DGD představující – 38,6 % v roce 2009 s celkovým snížením náhrady řádově představující – 80 %. |
| --- | --- |

(157)

Pokud jde o samotné snížení náhrady, Komise vyjádřila pochybnosti o tom, že racionální soukromý hospodářský subjekt na trhu by poskytl PSA a AG snížení v takové výši, v jaké ho poskytl GHA. Rozhodnutí o zahájení řízení v této souvislosti porovnalo pokles provozu v terminálu DGD představující – 38,6 % v roce 2009 s celkovým snížením náhrady řádově představující – 80 %.

| (158) | Mělo by být upřesněno, že 80 % snížení se netýká pouze roku 2009, ale celého čtyřletého období od roku 2009 do roku 2012. Zaměříme-li se pouze na rok 2009, celkový vážený průměr snížení požadavků na minimální tonáž platných pro PSA a AG činil – 38,6 %, tj. rovnal se poklesu provozu v terminálu DGD uvedenému ve 157. bodě odůvodnění. Celkové uplatněné snížení činilo přibližně – 80 %, jelikož navíc zahrnovalo roky 2010 až 2012. |
| --- | --- |

(158)

Mělo by být upřesněno, že 80 % snížení se netýká pouze roku 2009, ale celého čtyřletého období od roku 2009 do roku 2012. Zaměříme-li se pouze na rok 2009, celkový vážený průměr snížení požadavků na minimální tonáž platných pro PSA a AG činil – 38,6 %, tj. rovnal se poklesu provozu v terminálu DGD uvedenému ve 157. bodě odůvodnění. Celkové uplatněné snížení činilo přibližně – 80 %, jelikož navíc zahrnovalo roky 2010 až 2012.

| (159) | Komise připomíná, že si lze představit, že v souvislosti s krizí a s ohledem na zachování dlouhodobé spolupráce by subjekt v tržním hospodářství v postavení GHA požadavky na minimální tonáž snížil, jak je uvedeno ve 150. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí. To však nevede k automatickému závěru, že jakékoli snížení požadavků na minimální tonáž je v souladu s tržními podmínkami. Komise proto vyjádřila pochybnosti, pokud jde o rozsah snížení požadavků na minimální tonáž uplatněného orgánem GHA, a musí posoudit, zda rozsah těchto snížení odráží chování obezřetného hospodářského subjektu na trhu. |
| --- | --- |

(159)

Komise připomíná, že si lze představit, že v souvislosti s krizí a s ohledem na zachování dlouhodobé spolupráce by subjekt v tržním hospodářství v postavení GHA požadavky na minimální tonáž snížil, jak je uvedeno ve 150. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí. To však nevede k automatickému závěru, že jakékoli snížení požadavků na minimální tonáž je v souladu s tržními podmínkami. Komise proto vyjádřila pochybnosti, pokud jde o rozsah snížení požadavků na minimální tonáž uplatněného orgánem GHA, a musí posoudit, zda rozsah těchto snížení odráží chování obezřetného hospodářského subjektu na trhu.

| (160) | Stěžovatel tvrdí, že použití výkonnosti DGD jako základu pro úpravu požadavků na minimální tonáž pro PSA a AG by bylo argumentací v kruhu. Místo toho, tvrdí stěžovatel, by měl být použit celkový pokles provozu v celém přístavu (– 16 %). |
| --- | --- |

(160)

Stěžovatel tvrdí, že použití výkonnosti DGD jako základu pro úpravu požadavků na minimální tonáž pro PSA a AG by bylo argumentací v kruhu. Místo toho, tvrdí stěžovatel, by měl být použit celkový pokles provozu v celém přístavu (– 16 %).

| (161) | Z hlediska GHA existuje a priori několik faktorů ve prospěch úpravy požadavků na minimální tonáž v souvislosti s krizí. Komise konstatuje, že GHA uplatnil kombinaci dvou faktorů. Jedním je vývoj provozu v oblasti Hamburk – Le Havre a druhým je pokles provozu v terminálu DGD. |
| --- | --- |

(161)

Z hlediska GHA existuje a priori několik faktorů ve prospěch úpravy požadavků na minimální tonáž v souvislosti s krizí. Komise konstatuje, že GHA uplatnil kombinaci dvou faktorů. Jedním je vývoj provozu v oblasti Hamburk – Le Havre a druhým je pokles provozu v terminálu DGD.

a priori

| (162) | První faktor je definován jako součet objemů kontejnerové přepravy ve všech přístavech uvedené oblasti. Je v povaze oblasti, která zahrnuje několik přístavů, že některé přístavy dosahují lepších výsledků a jiné horších výsledků než oblast jako celek. Každý jednotlivý dok v každém přístavu také obvykle dosahuje odlišných výsledků, než je průměr přístavu. V důsledku toho srovnávání výsledků jednotlivého doku s výsledky celé oblasti Hamburk – Le Havre, které je založeno na kompilaci poměrně velkého souboru dat, může často vést k nesprávným závěrům. Mimoto může být každý dok ovlivněn krizí v různé míře. To hovoří ve prospěch porovnání každého jednotlivého doku s údaji pocházejícími ze srovnatelného souboru dat. |
| --- | --- |

(162)

První faktor je definován jako součet objemů kontejnerové přepravy ve všech přístavech uvedené oblasti. Je v povaze oblasti, která zahrnuje několik přístavů, že některé přístavy dosahují lepších výsledků a jiné horších výsledků než oblast jako celek. Každý jednotlivý dok v každém přístavu také obvykle dosahuje odlišných výsledků, než je průměr přístavu. V důsledku toho srovnávání výsledků jednotlivého doku s výsledky celé oblasti Hamburk – Le Havre, které je založeno na kompilaci poměrně velkého souboru dat, může často vést k nesprávným závěrům. Mimoto může být každý dok ovlivněn krizí v různé míře. To hovoří ve prospěch porovnání každého jednotlivého doku s údaji pocházejícími ze srovnatelného souboru dat.

| (163) | Limitu při zužování souboru dat by však mělo být dosaženo v okamžiku, kdy se tento soubor stává argumentem v kruhu (viz v této souvislosti tvrzení stěžovatele; 160. bod odůvodnění). Argumentace v kruhu by vedla k odstranění motivace držitele koncese dosáhnout určitých požadavků na minimální tonáž, protože by tyto požadavky – v důsledku argumentace v kruhu – byly zpětně spojeny se skutečnou výkonností držitele koncese. |
| --- | --- |

(163)

Limitu při zužování souboru dat by však mělo být dosaženo v okamžiku, kdy se tento soubor stává argumentem v kruhu (viz v této souvislosti tvrzení stěžovatele; 160. bod odůvodnění). Argumentace v kruhu by vedla k odstranění motivace držitele koncese dosáhnout určitých požadavků na minimální tonáž, protože by tyto požadavky – v důsledku argumentace v kruhu – byly zpětně spojeny se skutečnou výkonností držitele koncese.

| (164) | Komise však podotýká, že úprava provedená orgánem GHA argumentací v kruhu není, jelikož je založena na kombinaci dvou faktorů. Jedním je oblast Hamburk – Le Havre a druhým je pokles provozu v terminálu DGD. Komise podotýká, že použití oblasti Hamburk – Le Havre jako jedné složky matice úpravy požadavků na minimální tonáž je vhodné, neboť tvoří s největší pravděpodobností nejširší možný soubor údajů týkající se provozovatelů v antverpském přístavu, který je k dispozici. Z hlediska objemu kontejnerové přepravy připadá v oblasti Hamburg – Le Havre na antverpský přístav významný podíl, neboť zaujímá druhé místo za rotterdamským přístavem. Výsledky v oblasti Hamburk – Le Havre jsou navíc v každém případě upraveny v neprospěch společností PSA a AG podle pravidla 75/125 (viz 21. bod odůvodnění). Z tohoto pravidla ve skutečnosti vyplývá, že společnosti PSA a AG musí dosahovat o 25 % lepší výkonnosti než oblast Hamburk – Le Havre. 25 % korekční faktor ovšem vychází také ze skutečných (historických) údajů, neboť odráží lepší výkonnost antverpského přístavu ve srovnání s oblastí Hamburk – Le Havre. |
| --- | --- |

(164)

Komise však podotýká, že úprava provedená orgánem GHA argumentací v kruhu není, jelikož je založena na kombinaci dvou faktorů. Jedním je oblast Hamburk – Le Havre a druhým je pokles provozu v terminálu DGD. Komise podotýká, že použití oblasti Hamburk – Le Havre jako jedné složky matice úpravy požadavků na minimální tonáž je vhodné, neboť tvoří s největší pravděpodobností nejširší možný soubor údajů týkající se provozovatelů v antverpském přístavu, který je k dispozici. Z hlediska objemu kontejnerové přepravy připadá v oblasti Hamburg – Le Havre na antverpský přístav významný podíl, neboť zaujímá druhé místo za rotterdamským přístavem. Výsledky v oblasti Hamburk – Le Havre jsou navíc v každém případě upraveny v neprospěch společností PSA a AG podle pravidla 75/125 (viz 21. bod odůvodnění). Z tohoto pravidla ve skutečnosti vyplývá, že společnosti PSA a AG musí dosahovat o 25 % lepší výkonnosti než oblast Hamburk – Le Havre. 25 % korekční faktor ovšem vychází také ze skutečných (historických) údajů, neboť odráží lepší výkonnost antverpského přístavu ve srovnání s oblastí Hamburk – Le Havre.

| (165) | Druhým faktorem, který tvořil část vzorce pro úpravu požadavků na minimální tonáž, byl skutečný provoz společností PSA a AG v terminálu DGD v roce 2008. V uvedeném roce byl v antverpském přístavu zaznamenán meziroční růst kontejnerové přepravy ve výši 6,3 %. Naproti tomu v době od roku 2008 do roku 2009 činil pokles kontejnerové přepravy bezprecedentních – 16,3 %. Podle tehdejších, každoročně pouze rostoucích požadavků na minimální tonáž platných v antverpském přístavu byly společnosti PSA a AG povinny v roce 2009 splnit požadavky na minimální tonáž výrazně vyšší než v roce 2008 (45), což se za situace, kdy celková kontejnerová přeprava prudce poklesla, ukázalo jako nemožné. Komise má za to, že použití uskutečněného provozu každého držitele koncese v terminálu DGD jako druhé složky matice bylo vhodné, protože použití celkového uskutečněného provozu v antverpském přístavu (což je v pořadí druhý větší příklad s úzkým rozpětím, který je k dispozici) by jinak mohlo vést k nepřesným výsledkům. Je tomu tak proto, že situace v terminálu DGD byla velmi specifická, neboť DGD se v době, kdy začala krize, nacházel ještě v počáteční fázi. |
| --- | --- |

(165)

Druhým faktorem, který tvořil část vzorce pro úpravu požadavků na minimální tonáž, byl skutečný provoz společností PSA a AG v terminálu DGD v roce 2008. V uvedeném roce byl v antverpském přístavu zaznamenán meziroční růst kontejnerové přepravy ve výši 6,3 %. Naproti tomu v době od roku 2008 do roku 2009 činil pokles kontejnerové přepravy bezprecedentních – 16,3 %. Podle tehdejších, každoročně pouze rostoucích požadavků na minimální tonáž platných v antverpském přístavu byly společnosti PSA a AG povinny v roce 2009 splnit požadavky na minimální tonáž výrazně vyšší než v roce 2008 (45), což se za situace, kdy celková kontejnerová přeprava prudce poklesla, ukázalo jako nemožné. Komise má za to, že použití uskutečněného provozu každého držitele koncese v terminálu DGD jako druhé složky matice bylo vhodné, protože použití celkového uskutečněného provozu v antverpském přístavu (což je v pořadí druhý větší příklad s úzkým rozpětím, který je k dispozici) by jinak mohlo vést k nepřesným výsledkům. Je tomu tak proto, že situace v terminálu DGD byla velmi specifická, neboť DGD se v době, kdy začala krize, nacházel ještě v počáteční fázi.

45

| (166) | Komise dále podotýká, že úprava provedená orgánem GHA vedla k tomu, že požadavky na minimální tonáž v období 2009–2012 byly větší než tonáž společnostmi PSA a AG realizovaná (s jednou výjimkou, kdy společnost AG v roce 2011 dosáhla o něco lepších výsledků, než jaké upravené požadavky na minimální tonáž vyžadovaly). Orgán GHA se tedy dlužných sankcí zcela nevzdal. Je také prokázáno, že úprava požadavků na minimální tonáž podle opatření č. 1 nebyla, navzdory tvrzení stěžovatele, argumentací v kruhu. Kdyby opatření č. 1 bylo argumentací v kruhu, nebyly by společnosti PSA a AG v období od roku 2009 do roku 2012 povinny žádnou náhradu platit. |
| --- | --- |

(166)

Komise dále podotýká, že úprava provedená orgánem GHA vedla k tomu, že požadavky na minimální tonáž v období 2009–2012 byly větší než tonáž společnostmi PSA a AG realizovaná (s jednou výjimkou, kdy společnost AG v roce 2011 dosáhla o něco lepších výsledků, než jaké upravené požadavky na minimální tonáž vyžadovaly). Orgán GHA se tedy dlužných sankcí zcela nevzdal. Je také prokázáno, že úprava požadavků na minimální tonáž podle opatření č. 1 nebyla, navzdory tvrzení stěžovatele, argumentací v kruhu. Kdyby opatření č. 1 bylo argumentací v kruhu, nebyly by společnosti PSA a AG v období od roku 2009 do roku 2012 povinny žádnou náhradu platit.

| (167) | Opatření č. 1 proto zůstává v souladu s konečným cílem vybírání sankcí za nedosažení požadavků na minimální tonáž, což neznamená učinit ze sankcí skutečný zdroj příjmu, zajistit návratnost investic nebo platbu za služby poskytnuté nebo zboží dodané orgánem GHA, nýbrž motivovat koncesionáře k co nejvyšší výkonnosti za daných podmínek. |
| --- | --- |

(167)

Opatření č. 1 proto zůstává v souladu s konečným cílem vybírání sankcí za nedosažení požadavků na minimální tonáž, což neznamená učinit ze sankcí skutečný zdroj příjmu, zajistit návratnost investic nebo platbu za služby poskytnuté nebo zboží dodané orgánem GHA, nýbrž motivovat koncesionáře k co nejvyšší výkonnosti za daných podmínek.

| (168) | Komise proto dospěla k závěru, že metodika, kterou orgán GHA pro úpravu požadavků na minimální tonáž použil, se jeví jako rozumná. |
| --- | --- |

(168)

Komise proto dospěla k závěru, že metodika, kterou orgán GHA pro úpravu požadavků na minimální tonáž použil, se jeví jako rozumná.

Možné přemístění provozu do jiných přístavů

Možné přemístění provozu do jiných přístavů

| (169) | Pokud jde o pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení a odpovídající tvrzení stěžovatele, že rozhodnutí GHA z roku 2013 by společnosti PSA a AG motivovalo přemístit svůj provoz do přístavů, v nichž byl soulad s požadavky na minimální tonáž striktně prosazován, Komise podotýká, že PSA a AG při zvažování, kde v letech 2009 až 2012 provoz uskutečňovat, nemohly ještě vědět, jak v záležitosti náhrad za požadavky na minimální tonáž, jichž v těchto letech nebylo dosaženo, orgán GHA rozhodne. Orgán GHA se ve skutečnosti touto otázkou zabýval až zpětně, v rámci svého rozhodnutí z roku 2013. Ačkoli rozhodnutí GHA z roku 2013 původní požadavky na minimální tonáž platné pro společnosti PSA a AG upravilo směrem dolů, přesto stanovilo požadavky na minimální tonáž, které byly vyšší než skutečné výsledky PSA a AG v letech 2009 až 2012 (s jednou výjimkou AG v roce 2011, kdy tato společnost dosáhla o něco lepšího výsledku, než byly požadované upravené požadavky na minimální tonáž). Mimoto, ačkoli orgán GHA vedl diskuse s PSA a AG ohledně snížení původních požadavků na minimální tonáž (viz v této souvislosti 20. bod odůvodnění), z obsahu této komunikace vyplývá, že GHA nikdy nezamýšlel snížit požadavky na minimální tonáž v takové míře, aby od náhrady za nedosažené požadavky na minimální tonáž bylo zcela upuštěno. Komise proto dospěla k závěru, že rozhodnutí GHA z roku 2013 neposkytovalo PSA a AG motivaci k tomu, aby přemístily provoz do jiných přístavů, ve kterých byl soulad s požadavky na minimální tonáž striktně prosazován. |
| --- | --- |

(169)

Pokud jde o pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení a odpovídající tvrzení stěžovatele, že rozhodnutí GHA z roku 2013 by společnosti PSA a AG motivovalo přemístit svůj provoz do přístavů, v nichž byl soulad s požadavky na minimální tonáž striktně prosazován, Komise podotýká, že PSA a AG při zvažování, kde v letech 2009 až 2012 provoz uskutečňovat, nemohly ještě vědět, jak v záležitosti náhrad za požadavky na minimální tonáž, jichž v těchto letech nebylo dosaženo, orgán GHA rozhodne. Orgán GHA se ve skutečnosti touto otázkou zabýval až zpětně, v rámci svého rozhodnutí z roku 2013. Ačkoli rozhodnutí GHA z roku 2013 původní požadavky na minimální tonáž platné pro společnosti PSA a AG upravilo směrem dolů, přesto stanovilo požadavky na minimální tonáž, které byly vyšší než skutečné výsledky PSA a AG v letech 2009 až 2012 (s jednou výjimkou AG v roce 2011, kdy tato společnost dosáhla o něco lepšího výsledku, než byly požadované upravené požadavky na minimální tonáž). Mimoto, ačkoli orgán GHA vedl diskuse s PSA a AG ohledně snížení původních požadavků na minimální tonáž (viz v této souvislosti 20. bod odůvodnění), z obsahu této komunikace vyplývá, že GHA nikdy nezamýšlel snížit požadavky na minimální tonáž v takové míře, aby od náhrady za nedosažené požadavky na minimální tonáž bylo zcela upuštěno. Komise proto dospěla k závěru, že rozhodnutí GHA z roku 2013 neposkytovalo PSA a AG motivaci k tomu, aby přemístily provoz do jiných přístavů, ve kterých byl soulad s požadavky na minimální tonáž striktně prosazován.

Územní plánování, mobilita a dlouhodobá zaměstnanost

Územní plánování, mobilita a dlouhodobá zaměstnanost

| (170) | V rozhodnutí o zahájení řízení Komise konstatovala, že soulad opatření č. 1 s kritériem subjektu v tržním hospodářství byl zpochybněn také tím, že rozhodnutí GHA z roku 2013 zohledňovalo takové prvky jako územní plánování, mobilita a dlouhodobá zaměstnanost. |
| --- | --- |

(170)

V rozhodnutí o zahájení řízení Komise konstatovala, že soulad opatření č. 1 s kritériem subjektu v tržním hospodářství byl zpochybněn také tím, že rozhodnutí GHA z roku 2013 zohledňovalo takové prvky jako územní plánování, mobilita a dlouhodobá zaměstnanost.

| (171) | Komise však má za to, že orgán GHA se při přijetí svého rozhodnutí z roku 2013 řídil hlavně hospodářskými hledisky. GHA vzal v úvahu celkový dopad krize na PSA a AG, ale i na jiné provozovatele terminálů, kteří byli držiteli koncesí v antverpském přístavu. GHA navíc vzal v potaz i to, že řídí velký přístav (z hlediska kontejnerové přepravy druhý největší v oblasti Hamburk – Le Havre) v silné konkurenci s jinými přístavy a zejména s ostatními přístavy v oblasti Hamburk – Le Havre, a vzal v úvahu také riziko, že v případě nesnížení požadavků na minimální tonáž dojde k ohrožení dlouhodobé spolupráce s PSA a AG (viz 148. a 159. bod odůvodnění výše). |
| --- | --- |

(171)

Komise však má za to, že orgán GHA se při přijetí svého rozhodnutí z roku 2013 řídil hlavně hospodářskými hledisky. GHA vzal v úvahu celkový dopad krize na PSA a AG, ale i na jiné provozovatele terminálů, kteří byli držiteli koncesí v antverpském přístavu. GHA navíc vzal v potaz i to, že řídí velký přístav (z hlediska kontejnerové přepravy druhý největší v oblasti Hamburk – Le Havre) v silné konkurenci s jinými přístavy a zejména s ostatními přístavy v oblasti Hamburk – Le Havre, a vzal v úvahu také riziko, že v případě nesnížení požadavků na minimální tonáž dojde k ohrožení dlouhodobé spolupráce s PSA a AG (viz 148. a 159. bod odůvodnění výše).

| (172) | Komise proto dospěla k závěru, že prvky jako územní plánování, mobilita a dlouhodobá zaměstnanost hrály v úvahách GHA při přijímání rozhodnutí z roku 2013 pouze druhotnou úlohu. |
| --- | --- |

(172)

Komise proto dospěla k závěru, že prvky jako územní plánování, mobilita a dlouhodobá zaměstnanost hrály v úvahách GHA při přijímání rozhodnutí z roku 2013 pouze druhotnou úlohu.

Hrozby opuštění přístavu a riziko soudního sporu

Hrozby opuštění přístavu a riziko soudního sporu

| (173) | V rozhodnutí o zahájení řízení Komise také poznamenala, že společnosti PSA a AG nemohly věrohodně hrozit, že z antverpského přístavu odejdou, pokud nebudou požadavky na minimální tonáž sníženy nebo pokud nebude upuštěno od náhrady (75. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení). Provozovatelé kontejnerových terminálů svůj vztah s orgánem GHA jednostranně ukončit nemohly, kdežto GHA v případě zjevného nedostatečného využívání terminálu mohl koncesi zcela nebo částečně zrušit. |
| --- | --- |

(173)

V rozhodnutí o zahájení řízení Komise také poznamenala, že společnosti PSA a AG nemohly věrohodně hrozit, že z antverpského přístavu odejdou, pokud nebudou požadavky na minimální tonáž sníženy nebo pokud nebude upuštěno od náhrady (75. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení). Provozovatelé kontejnerových terminálů svůj vztah s orgánem GHA jednostranně ukončit nemohly, kdežto GHA v případě zjevného nedostatečného využívání terminálu mohl koncesi zcela nebo částečně zrušit.

| (174) | Rozhodnutí o zahájení řízení kromě toho vyjádřilo dále pochybnosti o tom, zda existovalo vážné riziko soudního sporu ze strany společností PSA a AG (78. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení). Společnosti PSA a AG zaslaly orgánu GHA dopisy vysvětlující jejich právní stanoviska dne 19. února 2013 a dne 23. února 2013, tj. poté, co byla stížnost dne 29. ledna 2013 zaslána Belgii k připomínkám. Jinými slovy, riziko by bylo věrohodnější, kdyby PSA a AG tyto dopisy odeslaly předtím, než se o existenci stížnosti dozvěděly. |
| --- | --- |

(174)

Rozhodnutí o zahájení řízení kromě toho vyjádřilo dále pochybnosti o tom, zda existovalo vážné riziko soudního sporu ze strany společností PSA a AG (78. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení). Společnosti PSA a AG zaslaly orgánu GHA dopisy vysvětlující jejich právní stanoviska dne 19. února 2013 a dne 23. února 2013, tj. poté, co byla stížnost dne 29. ledna 2013 zaslána Belgii k připomínkám. Jinými slovy, riziko by bylo věrohodnější, kdyby PSA a AG tyto dopisy odeslaly předtím, než se o existenci stížnosti dozvěděly.

| (175) | Vzhledem ke kontextovým souvislostem jsou tyto otázky společně posouzeny v následujících bodech odůvodnění. |
| --- | --- |

(175)

Vzhledem ke kontextovým souvislostem jsou tyto otázky společně posouzeny v následujících bodech odůvodnění.

| (176) | Po analýze podání Belgie předložených v návaznosti na rozhodnutí o zahájení řízení a zejména korespondence mezi orgánem GHA na jedné straně a společnostmi PSA a AG na straně druhé je Komise toho názoru, že skutečně existovalo vážné riziko, že PSA a AG napadnou vymáhání sankcí ze strany GHA za nedosažení původních požadavků na minimální tonáž cestou soudního řízení nebo arbitráže, jakož i věrohodné riziko toho, že takové vymáhání sankcí ze strany GHA by rozhodčí soud nebo soud podle belgického občanského zákoníku zamítl v souladu s doktrínou zneužití práva (46) nebo v důsledku toho, že sankční ustanovení bude považováno za represivní (47). |
| --- | --- |

(176)

Po analýze podání Belgie předložených v návaznosti na rozhodnutí o zahájení řízení a zejména korespondence mezi orgánem GHA na jedné straně a společnostmi PSA a AG na straně druhé je Komise toho názoru, že skutečně existovalo vážné riziko, že PSA a AG napadnou vymáhání sankcí ze strany GHA za nedosažení původních požadavků na minimální tonáž cestou soudního řízení nebo arbitráže, jakož i věrohodné riziko toho, že takové vymáhání sankcí ze strany GHA by rozhodčí soud nebo soud podle belgického občanského zákoníku zamítl v souladu s doktrínou zneužití práva (46) nebo v důsledku toho, že sankční ustanovení bude považováno za represivní (47).

46

47

| (177) | Na základě důkazů, které jsou v současné době k dispozici, je Komise toho názoru, že belgické občanské právo skutečně poskytuje základ umožňující napadnout vymáhání sankcí v plném rozsahu za nedosažení smluvních požadavků na minimální tonáž, pokud by takové vymáhání představovalo zneužití práva nebo pokud by sankční ustanovení bylo kvalifikováno jako represivní. To je potvrzeno skutečností, že společnosti PSA a AG použily argumenty týkající se zneužití práva a represivního sankčního ustanovení v komunikaci s orgánem GHA před rozhodnutím GHA z roku 2013 (48), a to i v právních memorandech vypracovaných právními poradci každé z těchto společností (49). Není na Komisi předvídat, jak účinná by tato tvrzení mohla být, avšak jejich přijatelnost a dostatečná věrohodnost byla prokázána, z čehož vyplývá, že riziko soudního sporu mohl orgán GHA vnímat jako reálné. |
| --- | --- |

(177)

Na základě důkazů, které jsou v současné době k dispozici, je Komise toho názoru, že belgické občanské právo skutečně poskytuje základ umožňující napadnout vymáhání sankcí v plném rozsahu za nedosažení smluvních požadavků na minimální tonáž, pokud by takové vymáhání představovalo zneužití práva nebo pokud by sankční ustanovení bylo kvalifikováno jako represivní. To je potvrzeno skutečností, že společnosti PSA a AG použily argumenty týkající se zneužití práva a represivního sankčního ustanovení v komunikaci s orgánem GHA před rozhodnutím GHA z roku 2013 (48), a to i v právních memorandech vypracovaných právními poradci každé z těchto společností (49). Není na Komisi předvídat, jak účinná by tato tvrzení mohla být, avšak jejich přijatelnost a dostatečná věrohodnost byla prokázána, z čehož vyplývá, že riziko soudního sporu mohl orgán GHA vnímat jako reálné.

48

49

| (178) | Závažnost těchto argumentů AG a PSA navíc (ač při pohledu nazpět) potvrzuje nejen obsah [...] (50), ale také fakt, že jak AG (51), tak PSA (52) skutečně napadly dokonce i sankce účtované orgánem GHA na základě upravených požadavků na minimální tonáž, přičemž se mimo jiné odvolávaly na zneužití práva ze strany GHA a na to, že sankce za nedosažení upravených požadavků na minimální tonáž byly represivní a přemrštěné. |
| --- | --- |

(178)

Závažnost těchto argumentů AG a PSA navíc (ač při pohledu nazpět) potvrzuje nejen obsah [...] (50), ale také fakt, že jak AG (51), tak PSA (52) skutečně napadly dokonce i sankce účtované orgánem GHA na základě upravených požadavků na minimální tonáž, přičemž se mimo jiné odvolávaly na zneužití práva ze strany GHA a na to, že sankce za nedosažení upravených požadavků na minimální tonáž byly represivní a přemrštěné.

50

51

52

| (179) | Komise dále podotýká, že věrohodnost argumentů použitých společností AG v rozhodčím řízení proti orgánu GHA je potvrzena rozhodčím nálezem v této věci (53). Rozhodčí soud byl toho názoru, že vymáhání sankcí za nedosažení upravených požadavků na minimální tonáž podle rozhodnutí GHA z roku 2013 nepředstavovalo zneužití práva podle belgického občanského práva. Rozhodčí soud při tom vzal v úvahu skutečnost, že orgán GHA upravil požadavky na minimální tonáž ve svém rozhodnutí z roku 2013 po zohlednění krize, situace v oblasti Hamburk – Le Havre a situace Antverp v historické perspektivě a že takové chování bylo v souladu s tím, co bylo možné očekávat od rozumného a obezřetného přístavního orgánu. |
| --- | --- |

(179)

Komise dále podotýká, že věrohodnost argumentů použitých společností AG v rozhodčím řízení proti orgánu GHA je potvrzena rozhodčím nálezem v této věci (53). Rozhodčí soud byl toho názoru, že vymáhání sankcí za nedosažení upravených požadavků na minimální tonáž podle rozhodnutí GHA z roku 2013 nepředstavovalo zneužití práva podle belgického občanského práva. Rozhodčí soud při tom vzal v úvahu skutečnost, že orgán GHA upravil požadavky na minimální tonáž ve svém rozhodnutí z roku 2013 po zohlednění krize, situace v oblasti Hamburk – Le Havre a situace Antverp v historické perspektivě a že takové chování bylo v souladu s tím, co bylo možné očekávat od rozumného a obezřetného přístavního orgánu.

53

| (180) | Navíc, na rozdíl od AG, zahájila rozhodčí řízení proti GHA společnost PSA samotná, přičemž požadovala vrácení sankcí, jež zaplatila za nedosažení upravených požadavků na minimální tonáž. |
| --- | --- |

(180)

Navíc, na rozdíl od AG, zahájila rozhodčí řízení proti GHA společnost PSA samotná, přičemž požadovala vrácení sankcí, jež zaplatila za nedosažení upravených požadavků na minimální tonáž.

| (181) | Pokud jde o riziko soudního sporu a zejména o riziko neúspěšného soudního sporu pro GHA, Komise dospěla k závěru, že řízení společnostmi PSA a AG skutečně zahájená ukazují, že toto riziko bylo reálné a že obezřetný hospodářský subjekt na trhu by takové riziko při přijímání obchodních rozhodnutí zvažoval. |
| --- | --- |

(181)

Pokud jde o riziko soudního sporu a zejména o riziko neúspěšného soudního sporu pro GHA, Komise dospěla k závěru, že řízení společnostmi PSA a AG skutečně zahájená ukazují, že toto riziko bylo reálné a že obezřetný hospodářský subjekt na trhu by takové riziko při přijímání obchodních rozhodnutí zvažoval.

Závěr týkající se opatření č. 1

Závěr týkající se opatření č. 1

| (182) | Z předchozích úvah vyplývá, že v zásadě si lze představit, že subjekt v tržním hospodářství v postavení orgánu GHA by s ohledem na krizi smluvně dané požadavky na minimální tonáž také upravil. Pokud jde o snížení poskytnuté orgánem GHA v rámci opatření č. 1, Komise zjistila, že i) časové prodlení mezi začátkem krize a okamžikem, kdy GHA toto rozhodnutí přijal, nesvědčí o tom, že není splněno kritérium subjektu v tržním hospodářství, ii) metodika, kterou orgán GHA použil ke stanovení rozsahu úpravy požadavků na minimální tonáž, se jeví jako rozumná, iii) rozhodnutí GHA neposkytlo společnostem PSA a AG motivaci k tomu, aby přesunuly provoz do jiných přístavů, v nichž byl soulad s požadavky na minimální tonáž striktně prosazován, iv) prvky jako územní plánování, mobilita a dlouhodobá zaměstnanost hrály, jak se zdá, pouze druhotnou roli, a v) kdyby požadavky na minimální tonáž upraveny nebyly, existovalo reálné riziko neúspěšného soudního sporu, které by obezřetný subjekt v tržním hospodářství vzal v úvahu. |
| --- | --- |

(182)

Z předchozích úvah vyplývá, že v zásadě si lze představit, že subjekt v tržním hospodářství v postavení orgánu GHA by s ohledem na krizi smluvně dané požadavky na minimální tonáž také upravil. Pokud jde o snížení poskytnuté orgánem GHA v rámci opatření č. 1, Komise zjistila, že i) časové prodlení mezi začátkem krize a okamžikem, kdy GHA toto rozhodnutí přijal, nesvědčí o tom, že není splněno kritérium subjektu v tržním hospodářství, ii) metodika, kterou orgán GHA použil ke stanovení rozsahu úpravy požadavků na minimální tonáž, se jeví jako rozumná, iii) rozhodnutí GHA neposkytlo společnostem PSA a AG motivaci k tomu, aby přesunuly provoz do jiných přístavů, v nichž byl soulad s požadavky na minimální tonáž striktně prosazován, iv) prvky jako územní plánování, mobilita a dlouhodobá zaměstnanost hrály, jak se zdá, pouze druhotnou roli, a v) kdyby požadavky na minimální tonáž upraveny nebyly, existovalo reálné riziko neúspěšného soudního sporu, které by obezřetný subjekt v tržním hospodářství vzal v úvahu.

| (183) | S ohledem na všechny tyto prvky Komise po zralé úvaze konstatuje, že opatření č. 1 musí být považováno za opatření, které splňuje kritérium subjektu v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(183)

S ohledem na všechny tyto prvky Komise po zralé úvaze konstatuje, že opatření č. 1 musí být považováno za opatření, které splňuje kritérium subjektu v tržním hospodářství.

| (184) | V důsledku toho Komise dochází k závěru, že opatření č. 1 nepředstavuje hospodářskou výhodu, a to ani ve prospěch společnosti PSA, ani ve prospěch společnosti AG. Vzhledem k tomu, že ke skutečnosti, aby určité opatření představovalo státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, musí být kumulativně splněna kritéria uvedená v čl. 107 odst. 1 SFEU, je neexistence hospodářské výhody, která není jinak dostupná za tržních podmínek, dostatečná k vyvození závěru, že opatření, které je předmětem stížnosti, nepředstavuje státní podporu. |
| --- | --- |

(184)

V důsledku toho Komise dochází k závěru, že opatření č. 1 nepředstavuje hospodářskou výhodu, a to ani ve prospěch společnosti PSA, ani ve prospěch společnosti AG. Vzhledem k tomu, že ke skutečnosti, aby určité opatření představovalo státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, musí být kumulativně splněna kritéria uvedená v čl. 107 odst. 1 SFEU, je neexistence hospodářské výhody, která není jinak dostupná za tržních podmínek, dostatečná k vyvození závěru, že opatření, které je předmětem stížnosti, nepředstavuje státní podporu.

6.1.2.   Možná výhoda poskytnutá opatřením č. 2

Možná výhoda poskytnutá opatřením č. 2

| (185) | Pro posouzení toho, zda orgán GHA při přijímání opatření č. 2 jednal jako subjekt v tržním hospodářství a zda v důsledku toho opatření č. 2 nepředstavuje výhodu ve prospěch společnosti AG ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, je nezbytné stanovit, zda zachování pravidla 75/125 ve vztahu k AG vedlo k výhodě, kterou by AG nezískala v případě, že by byly obnoveny původní požadavky na minimální tonáž. |
| --- | --- |

(185)

Pro posouzení toho, zda orgán GHA při přijímání opatření č. 2 jednal jako subjekt v tržním hospodářství a zda v důsledku toho opatření č. 2 nepředstavuje výhodu ve prospěch společnosti AG ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, je nezbytné stanovit, zda zachování pravidla 75/125 ve vztahu k AG vedlo k výhodě, kterou by AG nezískala v případě, že by byly obnoveny původní požadavky na minimální tonáž.

| (186) | Tato otázka musí být posuzována s ohledem na skutečnost, že v roce 2014 bylo přibližně 30 % koncesní plochy společnosti AG převedeno na společnost PSA. Když orgán GHA v roce 2015 obnovil požadavky na minimální tonáž pro AG, odečetl od původních požadavků na minimální tonáž hodnotu odpovídající ztrátě 30 % koncesní plochy a dospěl tak k požadavku na minimální tonáž ve výši 1 247 630 TEU. |
| --- | --- |

(186)

Tato otázka musí být posuzována s ohledem na skutečnost, že v roce 2014 bylo přibližně 30 % koncesní plochy společnosti AG převedeno na společnost PSA. Když orgán GHA v roce 2015 obnovil požadavky na minimální tonáž pro AG, odečetl od původních požadavků na minimální tonáž hodnotu odpovídající ztrátě 30 % koncesní plochy a dospěl tak k požadavku na minimální tonáž ve výši 1 247 630 TEU.

| (187) | Komise podotýká, že společnost AG v roce 2014 již dosahovala výsledků na úrovni přesahující obnovené požadavky na minimální tonáž. V roce 2015 výkonnost společnosti AG tuto úroveň znovu překročila. Otázka, zda by obezřetný investor v tržním hospodářství obnovil požadavky na minimální tonáž pro AG již v roce 2014, nebo až v roce 2015 (jak to učinil orgán GHA), proto pro stanovení toho, zda orgán GHA poskytl jakoukoli výhodu ve prospěch společnosti AG, není relevantní. Společnost AG by v každém případě za roky 2014 a 2015 orgánu GHA žádné sankce nedlužila. V rámci obnovení původních požadavků na minimální tonáž (náležitě upravených o ztrátu přibližně 30 % koncesní plochy), jakož i v rámci pokračujícího uplatňování pravidla 75/125 (v souladu s opatřením č. 2) by AG nebyla povinna platit GHA žádnou náhradu. |
| --- | --- |

(187)

Komise podotýká, že společnost AG v roce 2014 již dosahovala výsledků na úrovni přesahující obnovené požadavky na minimální tonáž. V roce 2015 výkonnost společnosti AG tuto úroveň znovu překročila. Otázka, zda by obezřetný investor v tržním hospodářství obnovil požadavky na minimální tonáž pro AG již v roce 2014, nebo až v roce 2015 (jak to učinil orgán GHA), proto pro stanovení toho, zda orgán GHA poskytl jakoukoli výhodu ve prospěch společnosti AG, není relevantní. Společnost AG by v každém případě za roky 2014 a 2015 orgánu GHA žádné sankce nedlužila. V rámci obnovení původních požadavků na minimální tonáž (náležitě upravených o ztrátu přibližně 30 % koncesní plochy), jakož i v rámci pokračujícího uplatňování pravidla 75/125 (v souladu s opatřením č. 2) by AG nebyla povinna platit GHA žádnou náhradu.

| (188) | Pokud jde o pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení o tom, že ztráta převedené plochy, kterou utrpěla společnost AG, neopravňovala k zachování snížené náhrady ve vztahu k AG, protože AG v každém případě tuto plochu nevyužívala (82. a 83. bod odůvodnění), Komise odkazuje na výše uvedený 184. bod odůvodnění a rovněž konstatuje, že orgán GHA od roku 2016 obnovil souhrnnou výši původních požadavků na minimální tonáž pro společnosti PSA a AG, přičemž jediný rozdíl spočíval v tom, že požadavky na minimální tonáž pro PSA byly nyní v porovnání s původními požadavky vyšší, zatímco požadavky pro AG byly úměrně nižší. Komise je toho názoru, že uplatnění požadavků na minimální tonáž v souhrnné výši přesahující souhrnnou výši předchozích požadavků, čehož se zřejmě stěžovatel dovolává, by nebylo vhodné, jelikož celková koncesní plocha, kterou měly PSA a AG (úhrnem) k dispozici, se v porovnání s celkovou plochou přisouzenou v rámci původních koncesních smluv nezvětšila. |
| --- | --- |

(188)

Pokud jde o pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení o tom, že ztráta převedené plochy, kterou utrpěla společnost AG, neopravňovala k zachování snížené náhrady ve vztahu k AG, protože AG v každém případě tuto plochu nevyužívala (82. a 83. bod odůvodnění), Komise odkazuje na výše uvedený 184. bod odůvodnění a rovněž konstatuje, že orgán GHA od roku 2016 obnovil souhrnnou výši původních požadavků na minimální tonáž pro společnosti PSA a AG, přičemž jediný rozdíl spočíval v tom, že požadavky na minimální tonáž pro PSA byly nyní v porovnání s původními požadavky vyšší, zatímco požadavky pro AG byly úměrně nižší. Komise je toho názoru, že uplatnění požadavků na minimální tonáž v souhrnné výši přesahující souhrnnou výši předchozích požadavků, čehož se zřejmě stěžovatel dovolává, by nebylo vhodné, jelikož celková koncesní plocha, kterou měly PSA a AG (úhrnem) k dispozici, se v porovnání s celkovou plochou přisouzenou v rámci původních koncesních smluv nezvětšila.

| (189) | Komise proto dospěla k závěru, že opatření č. 2 nevedlo k hospodářské výhodě ve prospěch společnosti AG. Vzhledem k tomu, že k tomu, aby určité opatření představovalo státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, musí být kumulativně splněna kritéria uvedená v čl. 107 odst. 1 SFEU, je neexistence hospodářské výhody, která není jinak dostupná za tržních podmínek, dostatečná k vyvození závěru, že opatření, které je předmětem stížnosti, nepředstavuje státní podporu. |
| --- | --- |

(189)

Komise proto dospěla k závěru, že opatření č. 2 nevedlo k hospodářské výhodě ve prospěch společnosti AG. Vzhledem k tomu, že k tomu, aby určité opatření představovalo státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, musí být kumulativně splněna kritéria uvedená v čl. 107 odst. 1 SFEU, je neexistence hospodářské výhody, která není jinak dostupná za tržních podmínek, dostatečná k vyvození závěru, že opatření, které je předmětem stížnosti, nepředstavuje státní podporu.

6.1.3.   Jiná tvrzení stěžovatele

Jiná tvrzení stěžovatele

| (190) | Pokud jde o tvrzení stěžovatele, že výhoda, která byla společnosti PSA poskytována do roku 2012, v období od roku 2013 do roku 2016 pokračovala, Komise odkazuje na 85. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, který uváděl, že opatření č. 2 ukončilo jakoukoli možnou výhodu pro společnost PSA do té míry, že se jím postupně, a nikoli okamžitě, obnovily původní požadavky na minimální tonáž. Kromě toho je v oblasti působnosti tohoto rozhodnutí posoudit opatření č. 1 a č. 2, jak bylo popsáno ve 22. bodě odůvodnění a jak bylo původně popsáno ve 49. bodě odůvodnění podbodech i) a ii) rozhodnutí o zahájení řízení. Přesto však má Komise za to, že orgán GHA, když rozhodl postupně obnovit požadavky na minimální tonáž platné pro společnost PSA, jednal v souladu s tržními podmínkami. Okamžité obnovení s účinností od roku 2014 (jak se dožadoval stěžovatel) by vedlo k většímu meziročnímu zvýšení (od roku 2013 do roku 2014), než jaké se předpokládalo podle původních požadavků na minimální tonáž (viz též připomínky předložené Belgií; 153. bod odůvodnění). Okamžité obnovení požadavků ve vztahu k PSA by proto nebylo v souladu s předchozí správní praxí, kterou orgán GHA zavedl při uzavření smluv s požadavky na minimální tonáž platných pro provozovatele terminálů působících v daném přístavu. |
| --- | --- |

(190)

Pokud jde o tvrzení stěžovatele, že výhoda, která byla společnosti PSA poskytována do roku 2012, v období od roku 2013 do roku 2016 pokračovala, Komise odkazuje na 85. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, který uváděl, že opatření č. 2 ukončilo jakoukoli možnou výhodu pro společnost PSA do té míry, že se jím postupně, a nikoli okamžitě, obnovily původní požadavky na minimální tonáž. Kromě toho je v oblasti působnosti tohoto rozhodnutí posoudit opatření č. 1 a č. 2, jak bylo popsáno ve 22. bodě odůvodnění a jak bylo původně popsáno ve 49. bodě odůvodnění podbodech i) a ii) rozhodnutí o zahájení řízení. Přesto však má Komise za to, že orgán GHA, když rozhodl postupně obnovit požadavky na minimální tonáž platné pro společnost PSA, jednal v souladu s tržními podmínkami. Okamžité obnovení s účinností od roku 2014 (jak se dožadoval stěžovatel) by vedlo k většímu meziročnímu zvýšení (od roku 2013 do roku 2014), než jaké se předpokládalo podle původních požadavků na minimální tonáž (viz též připomínky předložené Belgií; 153. bod odůvodnění). Okamžité obnovení požadavků ve vztahu k PSA by proto nebylo v souladu s předchozí správní praxí, kterou orgán GHA zavedl při uzavření smluv s požadavky na minimální tonáž platných pro provozovatele terminálů působících v daném přístavu.

7.   ZÁVĚR

ZÁVĚR

| (191) | Jak je uvedeno ve 180. a 185. bodě odůvodnění, opatření č. 1 a č. 2 nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(191)

Jak je uvedeno ve 180. a 185. bodě odůvodnění, opatření č. 1 a č. 2 nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Opatření, jež Belgie zavedla a která spočívala, zaprvé, ve snížení smluvních požadavků na minimální tonáž a následném snížení náhrady, již dlužily dva koncesionáři terminálů v antverpském přístavu se zpětným účinkem od roku 2009, a za druhé, v zachování snížených požadavků na minimální tonáž ve vztahu k jednomu z těchto koncesionářů po roce 2013, nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království.

V Bruselu dne 23. listopadu 2018

Za Komisi

Margrethe VESTAGER

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. C 104, 18.3.2016, s. 17.

1

(2)  Všemi odkazy na PSA se rozumí odkazy buď na společnost PSA Antwerp NV, nebo případně na jejího právního nástupce, společnost PSA DGD.

2

(3)  Viz poznámka pod čarou č. 1.

3

(4)  Výraz „koncesní smlouvy“, použitý v tomto rozhodnutí z důvodů přehlednosti, nepředjímá, zda tyto smlouvy jsou, anebo nejsou skutečnými koncesemi ve smyslu čl. 5 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU ze dne 26. února 2014 o udělování koncesí (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 1).

4

(5)  V případě společnosti PSA byly požadavky na minimální tonáž stanoveny na těchto úrovních: v roce 2008 – 1 010 183 TEU; v roce 2009 – 1 522 103 TEU; v roce 2010 – 2 034 023 TEU; v roce 2011 – 2 447 751 TEU; od roku 2012 až do konce platnosti koncese – 2 559 600 TEU. V případě společnosti AG byly požadavky na minimální tonáž stanoveny na těchto úrovních: v roce 2008 – 665 208 TEU; v roce 2009 – 1 023 583 TEU; v roce 2010 – 1 383 208 TEU; v roce 2011 – 1 595 167 TEU; od roku 2012 – 1 755 000 TEU.

5

(6)  Oblast Hamburk – Le Havre zahrnuje nejdůležitější námořní přístavy nacházející se v kontinentální Evropě na pobřeží Severního moře, zejména Rotterdam, Antverpy, Hamburk, Brémy a Le Havre.

6

(7)  http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/images/a/a7/Top_20_container_ports_in_2015_-_on_the_basis_of_volume_of_containers_handled_in_%281000_TEUs%29.png

7

(8)  Viz např. e-mail orgánu GHA pro AG ze dne 14. ledna 2011, odkazující na dopis ze dne 3. prosince 2010. Je třeba poznamenat, že v koncesních smlouvách bylo stanoveno, že v případě snížení překládkové kapacity v době trvání koncese, které nelze přičíst koncesionáři, by měly být sníženy v poměrném vyjádření i objemy, jichž má být dosaženo.

8

(9)  Dopis společnosti AG pro GHA ze dne 12. ledna 2012 (příloha 7.9 podání Belgie ze dne 19. srpna 2016); dopis společnosti AG pro GHA ze dne 17. ledna 2011 (příloha 7.5 podání Belgie ze dne 19. srpna 2016); dopis společnosti PSA pro GHA ze dne 19. prosince 2011 (příloha 7.44 podání Belgie ze dne 19. srpna 2016); dopis společnosti PSA pro GHA ze dne 24. srpna 2012 (příloha 7.50 podání Belgie ze dne 19. srpna 2016); dopis společnosti PSA pro GHA ze dne 28. března 2013 (příloha 7.55 podání Belgie ze dne 19. srpna 2016).

9

(10)  V roce 2014 činnosti společností PSA a AG představovaly přibližně [15–40] % celkových příjmů orgánu GHA, s ohledem na všechny přímé i nepřímé příjmy spojené s činnostmi PSA a AG v antverpském přístavu.

10

(11)  Viz poznámka pod čarou č. 9.

11

(12)  Memorandum právních poradců společnosti AG ze dne 15. února 2012 (podání Belgie ze dne 15. března 2016, příloha 10); memorandum externích právních poradců společnosti PSA ze dne 11. února 2013 (podání Belgie ze dne 20. března 2017, příloha 7.2).

12

(13)  Dne 20. června 2014 požádal orgán GHA o rozhodčí řízení kvůli neplacení sankcí společností AG za nedosažení upravených požadavků na minimální tonáž a společnost AG tyto sankce zpochybnila z důvodu zneužití práva a z důvodu nadměrného sankčního ustanovení (podání společnosti AG ze dne 18. dubna 2016 se souhrnným memorandem AG v rozhodčím řízení).

13

(*1)  Důvěrné informace.

*1

(14)  Sestaveno Komisí na základě údajů předložených Belgií.

14

(15)  Viz též 49. bod odůvodnění podbod i) a 81. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

15

(16)  Viz též 49 bod odůvodnění podbod ii) a 82. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

16

(17)  Mechanismus postupného zavádění stanovil pro PSA tyto požadavky na minimální tonáž: 2014: 1 400 000 TEU, 2015: 2 000 000 TEU, 2016: 2 559 600 TEU plus 544 526 TEU pro další areál přidělený PSA.

17

(18)  KN mimo jiné tvrdila, že orgán GHA porušil povinnost pozastavit platnost opatření stanovenou čl. 108 odst. 3 SFEU, a požádala soud, aby zakázal GHA provádění rozhodnutí GHA z roku 2013 a aby přikázal GHA vyfakturovat a vybrat zbývající náhradu, nebo aby podpůrně uložil GHA povinnost toto rozhodnutí zrušit a přijmout nové rozhodnutí za účelem výběru dlužných náhrad, s uložením náhrady škody za každý den prodlení v případě nedodržení.

18

(19)  Kromě toho, pokud jde o společnost PSA, bod 4.3 rozhodnutí z roku 2013 stanoví, že bylo přijato rozhodnutí odložit fakturu za účelem dalšího šetření.

19

(20)  Snížení náhrady je odlišné od snížení požadavků na minimální tonáž. Příklad: Původní požadavky na minimální tonáž = 2 500, upravené požadavky na minimální tonáž = 1 500, uskutečněný provoz = 1 200, sankce za jednotku = 8. V tomto hypotetickém příkladu by snížení požadavku na minimální tonáž činilo 40 %, avšak snížení sankcí by činilo 77 %.

20

(21)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 5. června 2012, Komise v. Électricité de France (EDF), C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, body 79 až 81.

21

Komise v. Électricité de France (EDF),

(22)  Orgán GHA opatření č. 2 zrušil a od roku 2015 obnovil původní požadavky na minimální tonáž pro AG, náležitě upravené o ztrátu pozemku, kterou AG utrpěla. Od roku 2015 musela AG splňovat požadavky na minimální tonáž ve výši 1 247 630 TEU ročně.

22

(23)  Doložka hardship je doložka ve smlouvě, jež má pokrývat případy, kdy dojde k nepředvídatelným skutečnostem, které závažným způsobem naruší smluvní rovnováhu, což má za následek nadměrnou zátěž pro jednu ze smluvních stran (https://en.wikipedia.org/wiki/Hardship_clause).

23

hardship

(24)  Rozhodnutí správní rady GHA č. 161146 ze dne 17. května 2016.

24

(25)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 17. září 2014, Commerz Nederland NV v. Havenbedrijf Rotterdam NV, C-242/13, ECLI:EU:C:2014:2224, bod 32.

25

Commerz Nederland NV v. Havenbedrijf Rotterdam NV

(26)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 21. března 1991, Italská republika v. Komise Evropských společenství, C-305/89, ECLI:EU:C:1991:142, bod 20. Rozsudek Tribunálu ze dne 11. září 2012, Corsica Ferries France SAS v. Evropská komise, T-565/08, ECLI:EU:T:2012:415, bod 83.

26

Italská republika v. Komise Evropských společenství

Corsica Ferries France SAS v. Evropská komise

(27)  WTO, World merchandise imports by region and selected economy („Světový dovoz zboží podle regionů a vybraných ekonomik“), 2002–2012, https://www.wto.org/english/res_e/statis_e/its2013_e/itsl3_appendix_e.htm.

27

World merchandise imports by region and selected economy

(28)  Jelikož PSA v jiných antverpských terminálech dosahovala lepších výsledků, než byly požadavky na minimální tonáž platné v těchto terminálech, navrhla těmito překročenými požadavky kompenzovat nesplněné požadavky na minimální tonáž v terminálu DGD.

28

(29)  Rozsudek soudu prvního stupně ze dne 11. července 2002, Hijos de Andrés Molina, SA (HAMSA) v. Komise, T-152/99, ECLI:EU:T:2002:188, bod 170.

29

Hijos de Andrés Molina, SA (HAMSA) v. Komise

(30)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 5. června 2012, Evropská komise v. Électricité de France (EDF), C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, body 78, 79, 86 a 103.

30

Evropská komise v. Électricité de France (EDF),

(31)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 29. dubna 1999, Španělské království v. Komise, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, bod 46.

31

Španělské království v. Komise

(32)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 29. června 1999, Déménagements-Manutention Transport SA (DMT), C-256/97, ECLI:EU:C:1999:332, body 24 a 30.

32

Déménagements-Manutention Transport SA (DMT)

(33)  KN se proti rozsudku odvolala, viz 25. bod odůvodnění. Rozhodnutí o odvolání nebylo dosud vyneseno.

33

(34)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 24. ledna 2013, Frucona Košice a.s. v. Evropská komise, C-73/11P, ECLI:EU:C:2013:32, bod 81; rozsudek Soudního dvora ze dne 21. března 2013, Evropská komise v. Buczek Automotive sp. z o.o., C-405/11P, ECLI:EU:C:2013:186, bod 59 a násl.

34

Frucona Košice a.s. v. Evropská komise

Evropská komise v. Buczek Automotive sp. z o.o.

(35)  Například rozhodnutí Komise ze dne 13. března 2000 o opatření státní podpory č. N 94/98, Německo, Leuna 2000/Elf/Mider, Dohoda o narovnání (Úř. věst. C 327, 28.12.2002, s. 10), SG(2000) D/102293, bod 19 a násl.; Rozhodnutí Komise 2011/276/EU ze dne 26. května 2010 o státní podpoře v podobě daňové dohody o narovnání, kterou Belgie poskytla společnosti Unicorne S.A. (bývalá společnost „Union Minière S.A.“ ) (státní podpora C 76/03 (ex NN 69/03)) (Úř. věst. L 122, 11.5.2011, s. 76).

35

(36)  Rozhodnutí 2011/276/EU.

36

(37)  Návrh sdělení Komise o pojmu státní podpora podle čl. 107 odst. 1 SFEU, Brusel, 2014, http://ec.European.eu/competition/consultations/2014_state_aid_notion/draft_guidance_nl.pdf, bod 126 a násl.

37

(38)  Podání Belgie ze dne 4. dubna 2017 týkající se rozhodnutí GHA č. 161146 ze dne 17. května 2016.

38

(39)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 11. července 1996, Syndicat français de l'Express international (SFEI) a další v. La Poste a další, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, body 60–61. Rozsudek Tribunálu ze dne 6. března 2003, Westdeutsche Landesbank Girozentrale a Land Nordrhein-Westfalen v. Komise, spojené věci T-228/99 a T-233/99, ECLI:EU:T:2003:57, bod 208.

39

Syndicat français de l'Express international (SFEI) a další v. La Poste a další

Westdeutsche Landesbank Girozentrale a Land Nordrhein-Westfalen v. Komise

(40)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 16. května 2002, Francouzská republika v. Komise (Stardust Marine), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, bod 71 („...pro zjištění, zda se stát choval jako investor v tržním hospodářství, je třeba vrátit se do kontextu období, v němž byla přijata opatření finanční podpory...“).

40

Francouzská republika v. Komise (Stardust Marine)

(„...pro zjištění, zda se stát choval jako investor v tržním hospodářství, je třeba vrátit se do kontextu období, v němž byla přijata opatření finanční podpory...“).

(41)  Rozsudek Tribunálu ze dne 27. dubna 2017, Germanwings v. Komise, T-375/15, ECLI:EU:T:2017:289, bod 77 a v něm citovaná judikatura.

41

Germanwings v. Komise

(42)  Toto téma bylo na pořadu schůzí správní rady, které se konaly dne 12. května a 1. září 2009, 29. června a 5. října 2010, 1. února, 11. října a 8. listopadu 2011 a 3. července, 4. září, 6. listopadu a 18. listopadu 2012.

42

(43)  Kromě toho, pokud jde o PSA Antwerp, bod 4.3 rozhodnutí z roku 2013 stanoví, že bylo přijato rozhodnutí fakturu odložit za účelem dalšího šetření.

43

(44)  Viz např. e-mail orgánu GHA pro AG ze dne 14. ledna 2011, odkazující na dopis ze dne 3. prosince 2010. Je třeba poznamenat, že koncesní smlouvy předpokládaly, že v případě snížení překládkové kapacity během trvání koncese, které nelze přičíst na vrub koncesionáři, by měly být sníženy v poměrném vyjádření i objemy, jichž má být dosaženo.

44

(45)  Původní požadavky na minimální tonáž: 2008: PSA: 1 010 183 TEU; AG: 665 208 TEU; 2009: PSA: 1 522 103 TEU; AG: 1 023 583 TEU.

45

(46)  Belgické občanské právo podporuje zásadu „
  pacta sunt servanda
  “, ale zároveň stanoví hranice této zásady a výjimky z této zásady. Jednou z takových hranic je to, že smluvní práva mají být vykonávána „v dobré víře“ podle čl. 1134 odst. 3 belgického občanského zákoníku, tj. není dovoleno zneužívání práva („rechtsmisbruik“). Ke zneužití práva může dojít, pokud některá smluvní strana vykonává svá práva způsobem, který zjevně překračuje hranice běžného výkonu tohoto práva rozumnou a obezřetnou osobou. Viz Stijns, S., Verbintenissenrecht, die Keure, 2005, kniha I, s. 62 a násl., s odkazem na judikaturu Hof van Cassatie (odvolacího soudu).

46

pacta sunt servanda

(47)  Cílem smluvních sankcí za porušení smluvních povinností je nahradit poškozené straně její ztráty, které jí vznikly v důsledku takového porušení druhou stranou. Sankce jsou represivní, je-li jejich cílem potrestat stranu, která se dopustila porušení smlouvy, ve prospěch poškozené strany za neexistence škod způsobených poškozené straně. Represivní sankce jsou v rozporu s veřejným pořádkem belgického státu a představují důvod pro nevynutitelnost takových sankcí.

47

(48)  Např. dopis PSA pro GHA ze dne 19. prosince 2011 (podání Belgie ze dne 19. srpna 2016, příloha 7.44); též dopis PSA pro GHA ze dne 19. února 2013 (podání Belgie ze dne 15. března 2016, příloha 15).

48

(49)  Memorandum poradců AG ze dne 15. února 2012 (podání Belgie ze dne 15. března 2016, příloha 10); memorandum externích poradců PSA ze dne 11. února 2013 (podání Belgie ze dne 20. března 2017, příloha 7.2).

49

(50)  [...] (podání Belgie ze dne 20. března 2017, příloha 7.3).

50

(51)  Dne 20. června 2014 požádal orgán GHA o rozhodčí řízení kvůli neplacení sankcí společností AG za nedosažení upravených požadavků na minimální tonáž a společnost AG tyto sankce zpochybnila z důvodu zneužití práva a z důvodu nadměrného sankčního ustanovení (podání AG ze dne 18. dubna 2016 se souhrnným memorandem AG v rozhodčím řízení).

51

(52)  Společnost PSA zahájila rozhodčí řízení proti orgánu GHA dne 2. května 2016 a požádala rozhodčí soud, aby orgánu GHA nařídil vrátit společnosti PSA sankce, jež zaplatila za nedosažení upravených požadavků na minimální tonáž. Viz příloha 6 připomínek PSA k rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 2. května 2016, jakož i příloha 7.1 písm. a) a písm. b) podání Belgie ze dne 1. prosince 2017.

52

(53)  Rozhodčí nález ze dne 16. září 2016 (příloha podání Belgie ze dne 5. října 2016).

53

---

| 22.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 194/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 194/27

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2019/1247

ze dne 19. července 2019,

kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech

(oznámeno pod číslem C(2019) 5533)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 89/662/EHS ze dne 11. prosince 1989 o veterinárních kontrolách v obchodu uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 90/425/EHS ze dne 26. června 1990 o veterinárních kontrolách v obchodu s některými živými zvířaty a produkty uvnitř Unie s cílem dotvoření vnitřního trhu (2), a zejména na čl. 10 odst. 4 uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 2002/99/ES ze dne 16. prosince 2002, kterou se stanoví veterinární předpisy pro produkci, zpracování, distribuci a dovoz produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (3), a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/709/EU (4) stanoví veterinární opatření pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech, kde byly potvrzeny případy této nákazy u domácích nebo volně žijících prasat (dále jen „dotčené členské státy“). Příloha zmíněného prováděcího rozhodnutí obsahuje v částech I až IV vymezení a výčet některých oblastí dotčených členských států, které jsou rozlišeny podle úrovně rizika na základě epizootologické situace, pokud jde o uvedenou nákazu. Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU byla několikrát změněna, aby náležitým způsobem odrážela změny epizootologické situace v Unii v souvislosti s africkým morem prasat, které je třeba v uvedené příloze zohlednit. Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU byla naposledy změněna prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2019/1212 (5), a sice v návaznosti na případ afrického moru prasat v Bulharsku. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/709/EU (4) stanoví veterinární opatření pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech, kde byly potvrzeny případy této nákazy u domácích nebo volně žijících prasat (dále jen „dotčené členské státy“). Příloha zmíněného prováděcího rozhodnutí obsahuje v částech I až IV vymezení a výčet některých oblastí dotčených členských států, které jsou rozlišeny podle úrovně rizika na základě epizootologické situace, pokud jde o uvedenou nákazu. Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU byla několikrát změněna, aby náležitým způsobem odrážela změny epizootologické situace v Unii v souvislosti s africkým morem prasat, které je třeba v uvedené příloze zohlednit. Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU byla naposledy změněna prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2019/1212 (5), a sice v návaznosti na případ afrického moru prasat v Bulharsku.

| (2) | Od data přijetí prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/1212 se vyskytly další případy afrického moru prasat u volně žijících a domácích prasat v Polsku, Bulharsku a Litvě, které je rovněž třeba zohlednit v příloze prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(2)

Od data přijetí prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/1212 se vyskytly další případy afrického moru prasat u volně žijících a domácích prasat v Polsku, Bulharsku a Litvě, které je rovněž třeba zohlednit v příloze prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU.

| (3) | V červenci 2019 se objevila tři ohniska afrického moru prasat u prasat domácích v okresech tomaszów lubelski, miński a radzyński v Polsku v oblastech, které jsou v současnosti uvedeny v části II přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. Tato ohniska afrického moru prasat u domácích prasat představují zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v uvedené příloze. V důsledku toho by tyto oblasti Polska zasažené africkým morem prasat měly být uvedeny v části III namísto v části II přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(3)

V červenci 2019 se objevila tři ohniska afrického moru prasat u prasat domácích v okresech tomaszów lubelski, miński a radzyński v Polsku v oblastech, které jsou v současnosti uvedeny v části II přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. Tato ohniska afrického moru prasat u domácích prasat představují zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v uvedené příloze. V důsledku toho by tyto oblasti Polska zasažené africkým morem prasat měly být uvedeny v části III namísto v části II přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU.

| (4) | V červenci 2019 se objevila dvě ohniska afrického moru prasat u volně žijících prasat v okresech olsztyński a ciechanowski v Polsku v oblastech, které jsou v současnosti uvedeny v části I přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. Tyto případy afrického moru prasat u volně žijících prasat představují zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v uvedené příloze. V důsledku toho by tyto oblasti Polska zasažené africkým morem prasat měly být uvedeny v části II namísto v části I přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(4)

V červenci 2019 se objevila dvě ohniska afrického moru prasat u volně žijících prasat v okresech olsztyński a ciechanowski v Polsku v oblastech, které jsou v současnosti uvedeny v části I přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. Tyto případy afrického moru prasat u volně žijících prasat představují zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v uvedené příloze. V důsledku toho by tyto oblasti Polska zasažené africkým morem prasat měly být uvedeny v části II namísto v části I přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU.

| (5) | V červenci 2019 se objevila čtyři ohniska afrického moru prasat u prasat domácích v v Polsku v oblastech Ruse, Vraca a Pleven v Bulharsku, které jsou v současnosti uvedeny v části I přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. Tato ohniska afrického moru prasat u domácích prasat představují zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v uvedené příloze. V důsledku toho by tyto oblasti Bulharska zasažené africkým morem prasat měly být uvedeny v části III namísto v části I přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(5)

V červenci 2019 se objevila čtyři ohniska afrického moru prasat u prasat domácích v v Polsku v oblastech Ruse, Vraca a Pleven v Bulharsku, které jsou v současnosti uvedeny v části I přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. Tato ohniska afrického moru prasat u domácích prasat představují zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v uvedené příloze. V důsledku toho by tyto oblasti Bulharska zasažené africkým morem prasat měly být uvedeny v části III namísto v části I přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU.

| (6) | V červenci 2019 se objevilo jedno ohnisko afrického moru prasat u prasat domácích v kraji Marijampolė v Litvě v bezprostřední blízkosti oblasti, která je uvedena v části II přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. Toto ohnisko afrického moru prasat u domácích prasat představuje zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v uvedené příloze. V důsledku toho by tato oblast Litvy zasažená africkým morem prasat měla být uvedena v části III namísto v části II přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(6)

V červenci 2019 se objevilo jedno ohnisko afrického moru prasat u prasat domácích v kraji Marijampolė v Litvě v bezprostřední blízkosti oblasti, která je uvedena v části II přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. Toto ohnisko afrického moru prasat u domácích prasat představuje zvýšení úrovně rizika, jež by se mělo odrazit v uvedené příloze. V důsledku toho by tato oblast Litvy zasažená africkým morem prasat měla být uvedena v části III namísto v části II přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU.

| (7) | Má-li se zohlednit nedávný epizootologický vývoj afrického moru prasat v Unii a proaktivně bojovat s riziky spojenými se šířením uvedené nákazy, měly by být v případě Polska, Bulharska a Litvy vymezeny nové oblasti s vysokým rizikem o dostatečné rozloze a tyto oblasti by měly být náležitě uvedeny na seznamu v částech I, II a III přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(7)

Má-li se zohlednit nedávný epizootologický vývoj afrického moru prasat v Unii a proaktivně bojovat s riziky spojenými se šířením uvedené nákazy, měly by být v případě Polska, Bulharska a Litvy vymezeny nové oblasti s vysokým rizikem o dostatečné rozloze a tyto oblasti by měly být náležitě uvedeny na seznamu v částech I, II a III přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (8) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 19. července 2019.

Za Komisi

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  Úř. věst. L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/709/EU ze dne 9. října 2014 o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech a o zrušení prováděcího rozhodnutí 2014/178/EU (Úř. věst. L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

(5)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/1212 ze dne 16. července 2019, kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech (Úř. věst. L 191, 17.7.2019, s. 14).

5

---

PŘÍLOHA

Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA

ČÁST I

1.   Belgie

Tyto oblasti v Belgii:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | Rue Mersinhat, |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat,

| — | La N818jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N818jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| — | La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- | --- |

—

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| — | La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- | --- |

—

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| — | Le Routeux, |
| --- | --- |

—

Le Routeux,

| — | Rue d'Orgéo, |
| --- | --- |

—

Rue d'Orgéo,

| — | Rue de la Vierre, |
| --- | --- |

—

Rue de la Vierre,

| — | Rue du Bout-d'en-Bas, |
| --- | --- |

—

Rue du Bout-d'en-Bas,

| — | Rue Sous l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue Sous l'Eglise,

| — | Rue Notre-Dame, |
| --- | --- |

—

Rue Notre-Dame,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| — | La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- | --- |

—

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| — | La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411jusque son intersection avec la N40,

| — | N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois, |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois,

| — | Rue Du Pierroy, |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy,

| — | Rue Saint-Orban, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban,

| — | Rue Saint-Aubain, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain,

| — | Rue des Cottages, |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages,

| — | Rue de Relune, |
| --- | --- |

—

Rue de Relune,

| — | Rue de Rulune, |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune,

| — | Route de l'Ermitage, |
| --- | --- |

—

Route de l'Ermitage,

| — | N87: Route de Habay, |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay,

| — | Chemin des Ecoliers, |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers,

| — | Le Routy, |
| --- | --- |

—

Le Routy,

| — | Rue Burgknapp, |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp,

| — | Rue de la Halte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | Rue de l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Eglise,

| — | Rue du Marquisat, |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat,

| — | Rue de la Carrière, |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière,

| — | Rue de la Lorraine, |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine,

| — | Rue du Beynert, |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | Rue du Tram, |
| --- | --- |

—

Rue du Tram,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| — | Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange,

| — | La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet,

| — | Rue du Fet, |
| --- | --- |

—

Rue du Fet,

| — | Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères,

| — | Rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue des Bruyères,

| — | Rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

Rue de Neufchâteau,

| — | Rue de la Motte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Motte,

| — | La N894 jusque son intersection avec laN85, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec laN85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulharsko

Tyto oblasti v Bulharsku:

| the whole region of Varna excluding the villages covered in Part II, |
| --- |

the whole region of Varna excluding the villages covered in Part II,

| the whole Silistra region, |
| --- |

the whole Silistra region,

| the whole Dobrich region excluding the areas in Part II, |
| --- |

the whole Dobrich region excluding the areas in Part II,

| the whole region of Ruse excluding the areas in Part III, |
| --- |

the whole region of Ruse excluding the areas in Part III,

| the whole region of Yambol, |
| --- |

the whole region of Yambol,

| the whole region of Sliven, |
| --- |

the whole region of Sliven,

| the whole region of Shumen, |
| --- |

the whole region of Shumen,

| the whole region of Vidin, |
| --- |

the whole region of Vidin,

| the whole region of Montana, |
| --- |

the whole region of Montana,

| in the region of Sofia District:





  the whole municipality of Dragoman, |
| --- |

in the region of Sofia District:

the whole municipality of Dragoman,

| the whole municipality of Svoge, |
| --- |

the whole municipality of Svoge,

| the whole municipality of Botevgrad, |
| --- |

the whole municipality of Botevgrad,

| the whole municipality of Etropole, |
| --- |

the whole municipality of Etropole,

| the whole region of Lovech excluding the areas in Part III, |
| --- |

the whole region of Lovech excluding the areas in Part III,

| the whole region of Burgas excluding the areas in Part III. |
| --- |

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III.

3.   Estonsko

Tyto oblasti v Estonsku:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

4.   Maďarsko

Tyto oblasti v Maďarsku:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350kódszámúvadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350kódszámúvadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660és 855850kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660és 855850kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Lotyšsko

Tyto oblasti v Lotyšsku:

| — | Aizputes novada Cīravas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa 1192, Lažas pagasta daļa uz ziemeļrietumiem no autoceļa 1199 un uz ziemeļiem no Padures autoceļa, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Cīravas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa 1192, Lažas pagasta daļa uz ziemeļrietumiem no autoceļa 1199 un uz ziemeļiem no Padures autoceļa,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Durbes novada Dunalkas pagasta daļa uz rietumiem no autoceļiem P112, 1193 un 1192, un Tadaiķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Dunalkas pagasta daļa uz rietumiem no autoceļiem P112, 1193 un 1192, un Tadaiķu pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novads, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novads, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

6.   Litva

Tyto oblasti v Litvě:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

7.   Polsko

Tyto oblasti v Polsku:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Ruciane – Nida w powiecie piskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Ruciane – Nida w powiecie piskim,

| część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- |

część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gminy Dźwierzuty, Pasym, Rozogi i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Pasym, Rozogi i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na zachódod zachodniej granicy powiatu miejskiego Elbląg i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na zachódod zachodniej granicy powiatu miejskiego Elbląg i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| gminy Gietrzwałd, Purda, Stawiguda, Jonkowo, Świątki i miasto Olsztyn w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Gietrzwałd, Purda, Stawiguda, Jonkowo, Świątki i miasto Olsztyn w powiecie olsztyńskim,

| gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim,

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat zambrowski; |
| --- |

powiat zambrowski;

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| powiat płocki, |
| --- |

powiat płocki,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| powiat żuromiński, |
| --- |

powiat żuromiński,

| powiat mławski, |
| --- |

powiat mławski,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówkai Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówkai Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i Radzanów w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i Radzanów w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim; |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim;

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Konopnica, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Konopnica, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim,

| gminy Adamów, Miączyn, Radecznica, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Sułów, Szczebrzeszyn, Zamość, Zwierzyniec i Radecznica w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Adamów, Miączyn, Radecznica, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Sułów, Szczebrzeszyn, Zamość, Zwierzyniec i Radecznica w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| gmina Jeziorzany i część gminy Kock położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gmina Jeziorzany i część gminy Kock położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną w powiecie lubartowskim,

| gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim,

| gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| gmina Żółkiewka w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Żółkiewka w powiecie krasnostawskim,

| gminy Krynice, Rachanie i Tarnawatka w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Krynice, Rachanie i Tarnawatka w powiecie tomaszowskim,

| gminy Aleksandrów, Józefów, Łukowa, Obsza, Tereszpol, Turobin, Frampol, Goraj w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Aleksandrów, Józefów, Łukowa, Obsza, Tereszpol, Turobin, Frampol, Goraj w powiecie biłgorajskim,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim,

| gminy Modliborzyce, Potok Wielki, Chrzanów i Batorz w powiecie janowskim; |
| --- |

gminy Modliborzyce, Potok Wielki, Chrzanów i Batorz w powiecie janowskim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików, Wielki Oczy i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików, Wielki Oczy i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim,

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim; |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim;

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim,

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

8.   Rumunsko

Tyto oblasti v Rumunsku:

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Iași cu restul comunelor care nu sunt incluse in partea II, |
| --- | --- |

—

Județul Iași cu restul comunelor care nu sunt incluse in partea II,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Garla Mare, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Garla Mare,

| — | Hinova, |
| --- | --- |

—

Hinova,

| — | Burila Mare, |
| --- | --- |

—

Burila Mare,

| — | Gruia, |
| --- | --- |

—

Gruia,

| — | Pristol, |
| --- | --- |

—

Pristol,

| — | Dubova, |
| --- | --- |

—

Dubova,

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin, |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin,

| — | Eselnița, |
| --- | --- |

—

Eselnița,

| — | Salcia, |
| --- | --- |

—

Salcia,

| — | Devesel, |
| --- | --- |

—

Devesel,

| — | Svinița, |
| --- | --- |

—

Svinița,

| — | Gogoșu, |
| --- | --- |

—

Gogoșu,

| — | Simian, |
| --- | --- |

—

Simian,

| — | Orșova, |
| --- | --- |

—

Orșova,

| — | Obârșia Closani, |
| --- | --- |

—

Obârșia Closani,

| — | Baia de Aramă, |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă,

| — | Bala, |
| --- | --- |

—

Bala,

| — | Florești, |
| --- | --- |

—

Florești,

| — | Broșteni, |
| --- | --- |

—

Broșteni,

| — | Corcova, |
| --- | --- |

—

Corcova,

| — | Isverna, |
| --- | --- |

—

Isverna,

| — | Balta, |
| --- | --- |

—

Balta,

| — | Podeni, |
| --- | --- |

—

Podeni,

| — | Cireșu, |
| --- | --- |

—

Cireșu,

| — | Ilovița, |
| --- | --- |

—

Ilovița,

| — | Ponoarele, |
| --- | --- |

—

Ponoarele,

| — | Ilovăț, |
| --- | --- |

—

Ilovăț,

| — | Patulele, |
| --- | --- |

—

Patulele,

| — | Jiana, |
| --- | --- |

—

Jiana,

| — | Iyvoru Bârzii, |
| --- | --- |

—

Iyvoru Bârzii,

| — | Malovat, |
| --- | --- |

—

Malovat,

| — | Bălvănești, |
| --- | --- |

—

Bălvănești,

| — | Breznița Ocol, |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol,

| — | Godeanu, |
| --- | --- |

—

Godeanu,

| — | Padina Mare, |
| --- | --- |

—

Padina Mare,

| — | Corlățel, |
| --- | --- |

—

Corlățel,

| — | Vânju Mare, |
| --- | --- |

—

Vânju Mare,

| — | Vânjuleț, |
| --- | --- |

—

Vânjuleț,

| — | Obârșia de Câmp, |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Vladaia, |
| --- | --- |

—

Vladaia,

| — | Punghina, |
| --- | --- |

—

Punghina,

| — | Cujmir, |
| --- | --- |

—

Cujmir,

| — | Oprișor, |
| --- | --- |

—

Oprișor,

| — | Dârvari, |
| --- | --- |

—

Dârvari,

| — | Căzănești, |
| --- | --- |

—

Căzănești,

| — | Husnicioara, |
| --- | --- |

—

Husnicioara,

| — | Poroina Mare, |
| --- | --- |

—

Poroina Mare,

| — | Prunișor, |
| --- | --- |

—

Prunișor,

| — | Tămna, |
| --- | --- |

—

Tămna,

| — | Livezile, |
| --- | --- |

—

Livezile,

| — | Rogova, |
| --- | --- |

—

Rogova,

| — | Voloiac, |
| --- | --- |

—

Voloiac,

| — | Sisești, |
| --- | --- |

—

Sisești,

| — | Sovarna, |
| --- | --- |

—

Sovarna,

| — | Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Bălăcița,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Suceava, |
| --- | --- |

—

Județul Suceava,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin. |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin.

ČÁST II

1.   Belgie

Tyto oblasti v Belgii:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | La frontière avec la France au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La frontière avec la France au niveau de Florenville,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville,

| — | La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte,

| — | La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| — | La rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de Neufchâteau,

| — | La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord,

| — | La rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de l'Accord,

| — | La rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La rue du Fet,

| — | La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| — | La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulharsko

Tyto oblasti v Bulharsku:

| in Varna region:





  within municipality of Beloslav:





  Razdelna, |
| --- |

in Varna region:

within municipality of Beloslav:

Razdelna,

| within municipalty of Devnya:





  Devnya, |
| --- |

within municipalty of Devnya:

Devnya,

| Povelyanovo, |
| --- |

Povelyanovo,

| Padina, |
| --- |

Padina,

| within municipality of Vetrino:





  Gabarnitsa, |
| --- |

within municipality of Vetrino:

Gabarnitsa,

| within municipality of Provadiya:





  Staroselets, |
| --- |

within municipality of Provadiya:

Staroselets,

| Petrov dol, |
| --- |

Petrov dol,

| Provadiya, |
| --- |

Provadiya,

| Dobrina, |
| --- |

Dobrina,

| Manastir, |
| --- |

Manastir,

| Zhitnitsa, |
| --- |

Zhitnitsa,

| Tutrakantsi, |
| --- |

Tutrakantsi,

| Bozveliysko, |
| --- |

Bozveliysko,

| Barzitsa, |
| --- |

Barzitsa,

| Tchayka, |
| --- |

Tchayka,

| within municipality of Avren:





  Trastikovo, |
| --- |

within municipality of Avren:

Trastikovo,

| Sindel, |
| --- |

Sindel,

| Avren, |
| --- |

Avren,

| Kazashka reka, |
| --- |

Kazashka reka,

| Yunak, |
| --- |

Yunak,

| Tsarevtsi, |
| --- |

Tsarevtsi,

| Dabravino, |
| --- |

Dabravino,

| within municipality of Dalgopol:





  Tsonevo, |
| --- |

within municipality of Dalgopol:

Tsonevo,

| Velichkovo, |
| --- |

Velichkovo,

| within municipality of Dolni chiflik:





  Nova shipka, |
| --- |

within municipality of Dolni chiflik:

Nova shipka,

| Goren chiflik, |
| --- |

Goren chiflik,

| Pchelnik, |
| --- |

Pchelnik,

| Venelin, |
| --- |

Venelin,

| in Silistra region:





  within municipality of Kaynardzha:





  Voynovo, |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Kaynardzha:

Voynovo,

| Kaynardzha, |
| --- |

Kaynardzha,

| Kranovo, |
| --- |

Kranovo,

| Zarnik, |
| --- |

Zarnik,

| Dobrudzhanka, |
| --- |

Dobrudzhanka,

| Golesh, |
| --- |

Golesh,

| Svetoslav, |
| --- |

Svetoslav,

| Polkovnik Cholakovo, |
| --- |

Polkovnik Cholakovo,

| Kamentzi, |
| --- |

Kamentzi,

| Gospodinovo, |
| --- |

Gospodinovo,

| Davidovo, |
| --- |

Davidovo,

| Sredishte, |
| --- |

Sredishte,

| Strelkovo, |
| --- |

Strelkovo,

| Poprusanovo, |
| --- |

Poprusanovo,

| Posev, |
| --- |

Posev,

| within municipality of Alfatar:





  Alfatar, |
| --- |

within municipality of Alfatar:

Alfatar,

| Alekovo, |
| --- |

Alekovo,

| Bistra, |
| --- |

Bistra,

| Kutlovitza, |
| --- |

Kutlovitza,

| Tzar Asen, |
| --- |

Tzar Asen,

| Chukovetz, |
| --- |

Chukovetz,

| Vasil Levski, |
| --- |

Vasil Levski,

| within municipality of Silistra:





  Glavan, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Glavan,

| Silistra, |
| --- |

Silistra,

| Aydemir, |
| --- |

Aydemir,

| Babuk, |
| --- |

Babuk,

| Popkralevo, |
| --- |

Popkralevo,

| Bogorovo, |
| --- |

Bogorovo,

| Bradvari, |
| --- |

Bradvari,

| Sratzimir, |
| --- |

Sratzimir,

| Bulgarka, |
| --- |

Bulgarka,

| Tsenovich, |
| --- |

Tsenovich,

| Sarpovo, |
| --- |

Sarpovo,

| Srebarna, |
| --- |

Srebarna,

| Smiletz, |
| --- |

Smiletz,

| Profesor Ishirkovo, |
| --- |

Profesor Ishirkovo,

| Polkovnik Lambrinovo, |
| --- |

Polkovnik Lambrinovo,

| Kalipetrovo, |
| --- |

Kalipetrovo,

| Kazimir, |
| --- |

Kazimir,

| Yordanovo, |
| --- |

Yordanovo,

| within municipality of Sitovo:





  Dobrotitza, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Dobrotitza,

| Lyuben, |
| --- |

Lyuben,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| within municipality of Dulovo:





  Varbino, |
| --- |

within municipality of Dulovo:

Varbino,

| Polkovnik Taslakovo, |
| --- |

Polkovnik Taslakovo,

| Kolobar, |
| --- |

Kolobar,

| Kozyak, |
| --- |

Kozyak,

| Mezhden, |
| --- |

Mezhden,

| Tcherkovna, |
| --- |

Tcherkovna,

| Dulovo, |
| --- |

Dulovo,

| Razdel, |
| --- |

Razdel,

| Tchernik, |
| --- |

Tchernik,

| Poroyno, |
| --- |

Poroyno,

| Vodno, |
| --- |

Vodno,

| Zlatoklas, |
| --- |

Zlatoklas,

| Tchernolik, |
| --- |

Tchernolik,

| in Dobrich region:





  within municipality of Krushari:





  Kapitan Dimitrovo, |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of Krushari:

Kapitan Dimitrovo,

| Ognyanovo, |
| --- |

Ognyanovo,

| Zimnitza, |
| --- |

Zimnitza,

| Gaber, |
| --- |

Gaber,

| within municipality of Dobrich-selska:





  Altsek, |
| --- |

within municipality of Dobrich-selska:

Altsek,

| Vodnyantsi, |
| --- |

Vodnyantsi,

| Feldfebel Denkovo, |
| --- |

Feldfebel Denkovo,

| Hitovo, |
| --- |

Hitovo,

| within municipality of Tervel:





  Brestnitza, |
| --- |

within municipality of Tervel:

Brestnitza,

| Kolartzi, |
| --- |

Kolartzi,

| Angelariy, |
| --- |

Angelariy,

| Balik, |
| --- |

Balik,

| Bezmer, |
| --- |

Bezmer,

| Bozhan, |
| --- |

Bozhan,

| Bonevo, |
| --- |

Bonevo,

| Voynikovo, |
| --- |

Voynikovo,

| Glavantsi, |
| --- |

Glavantsi,

| Gradnitsa, |
| --- |

Gradnitsa,

| Guslar, |
| --- |

Guslar,

| Kableshkovo, |
| --- |

Kableshkovo,

| Kladentsi, |
| --- |

Kladentsi,

| Kochmar, |
| --- |

Kochmar,

| Mali izvor, |
| --- |

Mali izvor,

| Nova Kamena, |
| --- |

Nova Kamena,

| Onogur, |
| --- |

Onogur,

| Polkovnik Savovo, |
| --- |

Polkovnik Savovo,

| Popgruevo, |
| --- |

Popgruevo,

| Profesor Zlatarski, |
| --- |

Profesor Zlatarski,

| Sartents, |
| --- |

Sartents,

| Tervel, |
| --- |

Tervel,

| Chestimenstko, |
| --- |

Chestimenstko,

| within municipality Shabla:





  Shabla, |
| --- |

within municipality Shabla:

Shabla,

| Tyulenovo, |
| --- |

Tyulenovo,

| Bozhanovo, |
| --- |

Bozhanovo,

| Gorun, |
| --- |

Gorun,

| Gorichane, |
| --- |

Gorichane,

| Prolez, |
| --- |

Prolez,

| Ezeretz, |
| --- |

Ezeretz,

| Zahari Stoyanovo, |
| --- |

Zahari Stoyanovo,

| Vaklino, |
| --- |

Vaklino,

| Granichar, |
| --- |

Granichar,

| Durankulak, |
| --- |

Durankulak,

| Krapetz, |
| --- |

Krapetz,

| Smin, |
| --- |

Smin,

| Staevtsi, |
| --- |

Staevtsi,

| Tvarditsa, |
| --- |

Tvarditsa,

| Chernomortzi, |
| --- |

Chernomortzi,

| within municipality of Kavarna:





  Balgarevo, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Balgarevo,

| Bozhurets, |
| --- |

Bozhurets,

| Vranino, |
| --- |

Vranino,

| Vidno, |
| --- |

Vidno,

| Irechek, |
| --- |

Irechek,

| Kavarna, |
| --- |

Kavarna,

| Kamen briag, |
| --- |

Kamen briag,

| Mogilishte, |
| --- |

Mogilishte,

| Neykovo, |
| --- |

Neykovo,

| Poruchik Chunchevo, |
| --- |

Poruchik Chunchevo,

| Rakovski, |
| --- |

Rakovski,

| Sveti Nikola, |
| --- |

Sveti Nikola,

| Seltse, |
| --- |

Seltse,

| Topola, |
| --- |

Topola,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| Hadzhi Dimitar, |
| --- |

Hadzhi Dimitar,

| Chelopechene. |
| --- |

Chelopechene.

3.   Estonsko

Tyto oblasti v Estonsku:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Maďarsko

Tyto oblasti v Maďarsku:

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821,552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821,552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850,900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850,900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Lotyšsko

Tyto oblasti v Lotyšsku:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasts pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa A9, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasts pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa A9,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novada Durbes pagasta daļa uz dienvidiem no dzelzceļa līnijas Jelgava-Liepāja, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Durbes pagasta daļa uz dienvidiem no dzelzceļa līnijas Jelgava-Liepāja,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Litva

Tyto oblasti v Litvě:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė: Akmenynų, Liubavo, Kalvarijos seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 131 ir į pietus nuo kelio Nr. 200 ir Sangrūdos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė: Akmenynų, Liubavo, Kalvarijos seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 131 ir į pietus nuo kelio Nr. 200 ir Sangrūdos seniūnijos,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Batniavos, Čekiškės, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vandžiogalos, Vilkijos ir Vilkijos apylinkių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Batniavos, Čekiškės, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vandžiogalos, Vilkijos ir Vilkijos apylinkių seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Krosnos, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Krosnos, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Degučių,Gudelių, Mokolų ir Narto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Degučių,Gudelių, Mokolų ir Narto seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos,Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos,Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Sintautų, Slavikų. Sudargo, Žvirgždaičių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 140 ir į pietvakarius nuo kelio Nr. 137 |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Sintautų, Slavikų. Sudargo, Žvirgždaičių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 140 ir į pietvakarius nuo kelio Nr. 137

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė:Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė:Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Polsko

Tyto oblasti v Polsku:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 oraz na południe i na południowy wschód od granicy powiatu miejskiego Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 oraz na południe i na południowy wschód od granicy powiatu miejskiego Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| gmina Wieliczki w powiecie oleckim, |
| --- |

gmina Wieliczki w powiecie oleckim,

| gminy Orzysz, Biała Piska i Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i Pisz w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Bisztynek w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Bisztynek w powiecie bartoszyckim,

| gminy Kolno, Jeziorany, Barczewo, Biskupiec, Dywity i Dobre Miasto w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Kolno, Jeziorany, Barczewo, Biskupiec, Dywity i Dobre Miasto w powiecie olsztyńskim,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gmina Sorkwity i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim; |
| --- |

gmina Sorkwity i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim;

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminyŁomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminyŁomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, i Siemiatycze z miastem Siemiatyczew powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, i Siemiatycze z miastem Siemiatyczew powiecie siemiatyckim,

| gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gminy Kobylin-Borzymyi Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymyi Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| miasto Bielsk Podlaski, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski oraz na północ i północny zachód od granicy miasta Bielsk Podlaski, część gminy Boćki położona na zachód od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

miasto Bielsk Podlaski, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski oraz na północ i północny zachód od granicy miasta Bielsk Podlaski, część gminy Boćki położona na zachód od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok; |
| --- |

powiat miejski Białystok;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| powiat ciechanowski, |
| --- |

powiat ciechanowski,

| powiat płoński, |
| --- |

powiat płoński,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warkaw powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warkaw powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa; |
| --- |

powiat miejski Warszawa;

| w województwie lubelskim:





  gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i część gminy Kock położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i część gminy Kock położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną w powiecie lubartowskim,

| gminy Jabłonna, Krzczonów i Garbów w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Jabłonna, Krzczonów i Garbów w powiecie lubelskim,

| gminy Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim,

| gminy Fajsławice i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Fajsławice i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| Łaszczów, Telatyn, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

Łaszczów, Telatyn, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Grabowiec i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Grabowiec i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim,

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim,

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim, |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim,

| gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim; |
| --- |

gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim,

| gmina Horyniec-Zdrój w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

gmina Horyniec-Zdrój w powiecie lubaczowskim.

8.   Rumunsko

Tyto oblasti v Rumunsku:

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus,

| — | Comuna Moisei, |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei,

| — | Comuna Borșa, |
| --- | --- |

—

Comuna Borșa,

| — | Comuna Oarța de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos,

| — | Comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus,

| — | Comuna Coroieni, |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni,

| — | Comuna Târgu Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Târgu Lăpuș,

| — | Comuna Vima Mică, |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică,

| — | Comuna Boiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare,

| — | Comuna Valea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului,

| — | Comuna Ulmeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni,

| — | Comuna Băsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești,

| — | Comuna Baia Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Mare,

| — | Comuna Tăuții Magherăuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Magherăuș,

| — | Comuna Cicărlău, |
| --- | --- |

—

Comuna Cicărlău,

| — | Comuna Seini, |
| --- | --- |

—

Comuna Seini,

| — | Comuna Ardusat, |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat,

| — | Comuna Farcasa, |
| --- | --- |

—

Comuna Farcasa,

| — | Comuna Salsig, |
| --- | --- |

—

Comuna Salsig,

| — | Comuna Asuaju de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus,

| — | Comuna Băița de sub Codru, |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru,

| — | Comuna Bicaz, |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz,

| — | Comuna Grosi, |
| --- | --- |

—

Comuna Grosi,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Baia Sprie, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Sprie,

| — | Comuna Sisesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Sisesti,

| — | Comuna Cernesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Cernesti,

| — | Copalnic Mănăstur, |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăstur,

| — | Comuna Dumbrăvița, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița,

| — | Comuna Cupseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Cupseni,

| — | Comuna Șomcuța Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Șomcuța Mare,

| — | Comuna Sacaleșeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Sacaleșeni,

| — | Comuna Remetea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului,

| — | Comuna Mireșu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare,

| — | Comuna Ariniș, |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș,

| — | Județul Bistrița-Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița-Năsăud,

| — | Județul Iași cu următoarele comune:






  — | Bivolari, |
| --- | --- | --- |

—

Județul Iași cu următoarele comune:

—

Bivolari,

| — | Trifești, |
| --- | --- |

—

Trifești,

| — | Probota, |
| --- | --- |

—

Probota,

| — | Movileni, |
| --- | --- |

—

Movileni,

| — | Țigănași, |
| --- | --- |

—

Țigănași,

| — | Popricani, |
| --- | --- |

—

Popricani,

| — | Victoria, |
| --- | --- |

—

Victoria,

| — | Golăești, |
| --- | --- |

—

Golăești,

| — | Aroneanu, |
| --- | --- |

—

Aroneanu,

| — | Iași, |
| --- | --- |

—

Iași,

| — | Rediu, |
| --- | --- |

—

Rediu,

| — | Miroslava, |
| --- | --- |

—

Miroslava,

| — | Bârnova, |
| --- | --- |

—

Bârnova,

| — | Ciurea, |
| --- | --- |

—

Ciurea,

| — | Mogosești, |
| --- | --- |

—

Mogosești,

| — | Grajduri, |
| --- | --- |

—

Grajduri,

| — | Scânteia, |
| --- | --- |

—

Scânteia,

| — | Scheia, |
| --- | --- |

—

Scheia,

| — | Dobrovăț, |
| --- | --- |

—

Dobrovăț,

| — | Schitu Duca, |
| --- | --- |

—

Schitu Duca,

| — | Tuțora, |
| --- | --- |

—

Tuțora,

| — | Tomești, |
| --- | --- |

—

Tomești,

| — | Bosia, |
| --- | --- |

—

Bosia,

| — | Prisăcani, |
| --- | --- |

—

Prisăcani,

| — | Osoi, |
| --- | --- |

—

Osoi,

| — | Costuleni, |
| --- | --- |

—

Costuleni,

| — | Răducăneni, |
| --- | --- |

—

Răducăneni,

| — | Dolhești, |
| --- | --- |

—

Dolhești,

| — | Gorban, |
| --- | --- |

—

Gorban,

| — | Ciortești, |
| --- | --- |

—

Ciortești,

| — | Moșna, |
| --- | --- |

—

Moșna,

| — | Cozmești, |
| --- | --- |

—

Cozmești,

| — | Grozești, |
| --- | --- |

—

Grozești,

| — | Holboca. |
| --- | --- |

—

Holboca.

ČÁST III

1.   Bulharsko

Tyto oblasti v Bulharsku:

| the whole region of Pleven, |
| --- |

the whole region of Pleven,

| the whole region of Vratza, |
| --- |

the whole region of Vratza,

| in the region of Lovech:





  within municipality of Lovech:





  Bahovitsa, |
| --- |

in the region of Lovech:

within municipality of Lovech:

Bahovitsa,

| Vladinya, |
| --- |

Vladinya,

| Goran, |
| --- |

Goran,

| Devetaki, |
| --- |

Devetaki,

| Doyrentsi, |
| --- |

Doyrentsi,

| Drenov, |
| --- |

Drenov,

| Yoglav, |
| --- |

Yoglav,

| Lisets, |
| --- |

Lisets,

| Slavyani, |
| --- |

Slavyani,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| Smochan, |
| --- |

Smochan,

| within municipality of Lukovit:





  Bezhanovo, |
| --- |

within municipality of Lukovit:

Bezhanovo,

| Dermantsi, |
| --- |

Dermantsi,

| Karlukovo, |
| --- |

Karlukovo,

| Lukovit, |
| --- |

Lukovit,

| Petrevene, |
| --- |

Petrevene,

| Todorichene, |
| --- |

Todorichene,

| Aglen, |
| --- |

Aglen,

| within municipality of Ugarchin:





  Dragana, |
| --- |

within municipality of Ugarchin:

Dragana,

| Katunets, |
| --- |

Katunets,

| in the region of Veliko Tarnovo:





  the whole municipality of Svishtov, |
| --- |

in the region of Veliko Tarnovo:

the whole municipality of Svishtov,

| the whole municipality of Pavlikeni |
| --- |

the whole municipality of Pavlikeni

| the whole municipality of Polski Trambesh |
| --- |

the whole municipality of Polski Trambesh

| the whole municipality of Strajitsa, |
| --- |

the whole municipality of Strajitsa,

| the whole region of Targovishte, |
| --- |

the whole region of Targovishte,

| in the region of Ruse:





  the whole municipality of Borovo, |
| --- |

in the region of Ruse:

the whole municipality of Borovo,

| the whole municipality of Tsenovo, |
| --- |

the whole municipality of Tsenovo,

| the whole municipality of Biala, |
| --- |

the whole municipality of Biala,

| the whole municipality of Dve Mogili, |
| --- |

the whole municipality of Dve Mogili,

| the whole municipality of Ivanovo, |
| --- |

the whole municipality of Ivanovo,

| in Burgas region:





  the whole municipality of Burgas, |
| --- |

in Burgas region:

the whole municipality of Burgas,

| the whole municipality of Kameno, |
| --- |

the whole municipality of Kameno,

| the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- |

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| the whole municipality of Primorsko, |
| --- |

the whole municipality of Primorsko,

| the whole municipality of Sozopol, |
| --- |

the whole municipality of Sozopol,

| the whole municipality of Sredets, |
| --- |

the whole municipality of Sredets,

| the whole municipality of Tsarevo. |
| --- |

the whole municipality of Tsarevo.

2.   Lotyšsko

Tyto oblasti v Lotyšsku:

| — | Aizputes novada Aizputes pagasts, Cīravas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa 1192, Kazdangas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa A9, Lažas pagasta dienvidaustrumu daļa un pagasta daļa uz dienvidaustrumiem no autoceļa 1199 un uz dienvidiem no Padures autoceļa, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes pagasts, Cīravas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa 1192, Kazdangas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa A9, Lažas pagasta dienvidaustrumu daļa un pagasta daļa uz dienvidaustrumiem no autoceļa 1199 un uz dienvidiem no Padures autoceļa, Aizputes pilsēta,

| — | Durbes novada Vecpils pagasts, Durbes pagasta daļa uz ziemeļiem no dzelzceļa līnijas Jelgava-Liepāja, Dunalkas pagasta daļa uz austrumiem no autoceļiem P112, 1193 un 1192, Durbes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Vecpils pagasts, Durbes pagasta daļa uz ziemeļiem no dzelzceļa līnijas Jelgava-Liepāja, Dunalkas pagasta daļa uz austrumiem no autoceļiem P112, 1193 un 1192, Durbes pilsēta,

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

3.   Litva

Tyto oblasti v Litvě:

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė:Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė:Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos,

| — | Kalvarijos savivaldybė: Kalvarijos seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 131 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 200, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė: Kalvarijos seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 131 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 200,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Ežerėlio, Kačerginės, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Ežerėlio, Kačerginės, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos,

| — | Kazlų Rudos savivaldybė: Antanavo, Kazlų Rudos, Jankų ir Plutiškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rudos savivaldybė: Antanavo, Kazlų Rudos, Jankų ir Plutiškių seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Liudvinavo, Marijampolės,Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Liudvinavo, Marijampolės,Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137,

| — | Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos.

4.   Polsko

Tyto oblasti v Polsku:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Stare Juchy w powiecie ełckim, |
| --- |

gmina Stare Juchy w powiecie ełckim,

| gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim, |
| --- |

gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| w województwie podlaskim:





  gmina Orla, część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Orla, część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim,

| gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gmina Milejczyce w powiecie siemiatyckim; |
| --- |

gmina Milejczyce w powiecie siemiatyckim;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim,

| gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| powiat miński, |
| --- |

powiat miński,

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Susiec, Tomaszów Lubelski i miasto Tomaszów Lubelski w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Susiec, Tomaszów Lubelski i miasto Tomaszów Lubelski w powiecie tomaszowskim,

| gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gmina Stary Zamość, Nielisz i część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Stary Zamość, Nielisz i część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| powiat parczewski, |
| --- |

powiat parczewski,

| powiat radzyński, |
| --- |

powiat radzyński,

| gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim,

| gminy Ostrów Lubelski, Serniki, Uścimów, Niedźwiada i Lubartów z miastem Lubartów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Ostrów Lubelski, Serniki, Uścimów, Niedźwiada i Lubartów z miastem Lubartów w powiecie lubartowskim,

| gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Horodło, Uchanie, Lubartów i miasto Lubartów, Niedźwiada i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie, Lubartów i miasto Lubartów, Niedźwiada i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gminy Głusk, Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Głusk, Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim,

| gminy Mełgiew i miasto Świdnik w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Mełgiew i miasto Świdnik w powiecie świdnickim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| w województwie podkarpackim:





  gmina Narol w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gmina Narol w powiecie lubaczowskim.

5.   Rumunsko

Tyto oblasti v Rumunsku:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:






  — | Comuna Petrova, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova,

| — | Comuna Bistra, |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra,

| — | Comuna Repedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea,

| — | Comuna Poienile de sub Munte, |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte,

| — | Comuna Vișeu e Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu e Jos,

| — | Comuna Ruscova, |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova,

| — | Comuna Leordina, |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina,

| — | Comuna Rozavlea, |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea,

| — | Comuna Strâmtura, |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura,

| — | Comuna Bârsana, |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana,

| — | Comuna Rona de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus,

| — | Comuna Rona de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos,

| — | Comuna Bocoiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare,

| — | Comuna Sighetu Marmației, |
| --- | --- |

—

Comuna Sighetu Marmației,

| — | Comuna Sarasau, |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasau,

| — | Comuna Câmpulung la Tisa, |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa,

| — | Comuna Săpânța, |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța,

| — | Comuna Remeti, |
| --- | --- |

—

Comuna Remeti,

| — | Comuna Giulești, |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești,

| — | Comuna Ocna Șugatag, |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag,

| — | Comuna Desești, |
| --- | --- |

—

Comuna Desești,

| — | Comuna Budești, |
| --- | --- |

—

Comuna Budești,

| — | Comuna Băiuț, |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț,

| — | Comuna Cavnic, |
| --- | --- |

—

Comuna Cavnic,

| — | Comuna Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș,

| — | Comuna Dragomirești, |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești,

| — | Comuna Ieud, |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud,

| — | Comuna Saliștea de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Saliștea de Sus,

| — | Comuna Săcel, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel,

| — | Comuna Călinești, |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești,

| — | Comuna Vadu Izei, |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei,

| — | Comuna Botiza, |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza,

| — | Comuna Bogdan Vodă, |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă,

| — | Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:






  — | Comuna Strehaia, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia,

| — | Comuna Greci, |
| --- | --- |

—

Comuna Greci,

| — | Comuna Brejnita Motru, |
| --- | --- |

—

Comuna Brejnita Motru,

| — | Comuna Butoiești, |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești,

| — | Comuna Stângăceaua, |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua,

| — | Comuna Grozesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Grozesti,

| — | Comuna Dumbrava de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos,

| — | Comuna Băcles, |
| --- | --- |

—

Comuna Băcles,

| — | Comuna Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea. |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea.

ČÁST IV

Itálie

Tyto oblasti v Itálii:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Opravy

| 22.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 194/54 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 194/54

---

Oprava nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1091 ze dne 18. července 2018 o integrované statistice zemědělských podniků a o zrušení nařízení (ES) č. 1166/2008 a (EU) č. 1337/2011

(
  Úřední věstník Evropské unie L 200 ze dne 7. srpna 2018
  )

Nařízení (EU) 2018/1091 zní takto:

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 2018/1091

ze dne 18. července 2018

o integrované statistice zemědělských podniků a o zrušení nařízení (ES) č. 1166/2008 a (EU) č. 1337/2011

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 338 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

v souladu s řádným legislativním postupem (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1166/2008 (2) zřizuje rámec pro evropskou statistiku o struktuře zemědělských podniků do roku 2016. Toto nařízení by proto mělo být zrušeno. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1166/2008 (2) zřizuje rámec pro evropskou statistiku o struktuře zemědělských podniků do roku 2016. Toto nařízení by proto mělo být zrušeno.

| (2) | Program evropských statistických zjišťování o struktuře zemědělských podniků, který se v Unii provádí od roku 1966, by měl pokračovat, aby mohly být zkoumány trendy v oblasti struktury zemědělských podniků na úrovni Unie a aby mohla být zajištěna základna statistických znalostí nezbytná pro koncipování, provádění, monitorování, hodnocení a přezkum s tím souvisejících politik, zejména společné zemědělské politiky, včetně opatření pro rozvoj venkova, a také politik v oblasti životního prostředí, přizpůsobování se změně klimatu a jejího zmírňování a politiky Unie v oblasti využívání půdy a některých cílů udržitelného rozvoje. Základna statistických znalostí je rovněž nezbytná k tomu, aby bylo možné odhadnout dopad těchto politik na ženy pracující v zemědělských podnicích. |
| --- | --- |

(2)

Program evropských statistických zjišťování o struktuře zemědělských podniků, který se v Unii provádí od roku 1966, by měl pokračovat, aby mohly být zkoumány trendy v oblasti struktury zemědělských podniků na úrovni Unie a aby mohla být zajištěna základna statistických znalostí nezbytná pro koncipování, provádění, monitorování, hodnocení a přezkum s tím souvisejících politik, zejména společné zemědělské politiky, včetně opatření pro rozvoj venkova, a také politik v oblasti životního prostředí, přizpůsobování se změně klimatu a jejího zmírňování a politiky Unie v oblasti využívání půdy a některých cílů udržitelného rozvoje. Základna statistických znalostí je rovněž nezbytná k tomu, aby bylo možné odhadnout dopad těchto politik na ženy pracující v zemědělských podnicích.

| (3) | Cílem sběru statistických údajů, zejména pokud se týká struktury zemědělských podniků, by mělo být mimo jiné zajištění toho, aby byly v rámci rozhodovacího procesu k dispozici aktualizované údaje pro účely budoucích reforem společné zemědělské politiky. |
| --- | --- |

(3)

Cílem sběru statistických údajů, zejména pokud se týká struktury zemědělských podniků, by mělo být mimo jiné zajištění toho, aby byly v rámci rozhodovacího procesu k dispozici aktualizované údaje pro účely budoucích reforem společné zemědělské politiky.

| (4) | Mezinárodní hodnocení zemědělské statistiky vedlo Organizaci pro výživu a zemědělství (FAO) k vytvoření globální strategie pro zlepšení statistik v oblasti zemědělství a venkova, kterou v roce 2010 schválila Statistická komise OSN (UNSC). Evropská zemědělská statistika by se měla tam, kde je to vhodné, řídit doporučeními globální strategie pro zlepšení statistik v oblasti zemědělství a venkova, stejně jako doporučeními světového programu FAO pro agrocenzus v roce 2020. |
| --- | --- |

(4)

Mezinárodní hodnocení zemědělské statistiky vedlo Organizaci pro výživu a zemědělství (FAO) k vytvoření globální strategie pro zlepšení statistik v oblasti zemědělství a venkova, kterou v roce 2010 schválila Statistická komise OSN (UNSC). Evropská zemědělská statistika by se měla tam, kde je to vhodné, řídit doporučeními globální strategie pro zlepšení statistik v oblasti zemědělství a venkova, stejně jako doporučeními světového programu FAO pro agrocenzus v roce 2020.

| (5) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 (3) stanoví rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky založený na společných statistických zásadách. Zavádí kritéria kvality a poukazuje na potřebu snížit zátěž respondentů při plnění zpravodajské povinnosti a přispívat k obecnějšímu cíli snižování administrativní zátěže. |
| --- | --- |

(5)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 (3) stanoví rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky založený na společných statistických zásadách. Zavádí kritéria kvality a poukazuje na potřebu snížit zátěž respondentů při plnění zpravodajské povinnosti a přispívat k obecnějšímu cíli snižování administrativní zátěže.

| (6) | Pro následující desetiletí by měl být vytvořen víceúčelový statistický program týkající se zemědělských podniků, který poskytne rámec pro harmonizované, srovnatelné a soudržné statistiky. Tyto statistiky by se měly zaměřovat na potřeby příslušných politik. |
| --- | --- |

(6)

Pro následující desetiletí by měl být vytvořen víceúčelový statistický program týkající se zemědělských podniků, který poskytne rámec pro harmonizované, srovnatelné a soudržné statistiky. Tyto statistiky by se měly zaměřovat na potřeby příslušných politik.

| (7) | Strategie pro zemědělskou statistiku pro rok 2020 a další období, kterou zavedl Výbor pro Evropský statistický systém (dále jen ‚výbor pro ESS‘) v listopadu 2015, předpokládá přijetí dvou rámcových nařízení zahrnujících veškeré aspekty zemědělské statistiky s výjimkou Souhrnného zemědělského účtu. Toto nařízení je jedním z uvedených rámcových nařízení. |
| --- | --- |

(7)

Strategie pro zemědělskou statistiku pro rok 2020 a další období, kterou zavedl Výbor pro Evropský statistický systém (dále jen ‚výbor pro ESS‘) v listopadu 2015, předpokládá přijetí dvou rámcových nařízení zahrnujících veškeré aspekty zemědělské statistiky s výjimkou Souhrnného zemědělského účtu. Toto nařízení je jedním z uvedených rámcových nařízení.

| (8) | Pro účely harmonizace a srovnatelnosti informací o struktuře zemědělských podniků a s cílem uspokojit současné potřeby jednotné společné organizace trhu a zejména odvětví ovoce a vína by se nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1337/2011 (4) mělo integrovat s informacemi o struktuře zemědělských podniků od roku 2023 a být nahrazeno tímto nařízením. Je proto třeba uvedené nařízení zrušit. |
| --- | --- |

(8)

Pro účely harmonizace a srovnatelnosti informací o struktuře zemědělských podniků a s cílem uspokojit současné potřeby jednotné společné organizace trhu a zejména odvětví ovoce a vína by se nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1337/2011 (4) mělo integrovat s informacemi o struktuře zemědělských podniků od roku 2023 a být nahrazeno tímto nařízením. Je proto třeba uvedené nařízení zrušit.

| (9) | Srovnatelné statistiky ze všech členských států týkající se struktury zemědělských podniků jsou důležité k určování vývoje společné zemědělské politiky. Proto by se pro proměnné měly v co největší míře používat standardní klasifikace a společné definice. |
| --- | --- |

(9)

Srovnatelné statistiky ze všech členských států týkající se struktury zemědělských podniků jsou důležité k určování vývoje společné zemědělské politiky. Proto by se pro proměnné měly v co největší míře používat standardní klasifikace a společné definice.

| (10) | Díky zaznamenávaným statistickým údajům o zemědělských podnicích lze křížově porovnávat základní údaje a údaje v modulech, což umožňuje získávat informace na základě proměnných, jako je pohlaví vedoucího zemědělského podniku, jeho věk, vlastnická struktura a velikost zemědělského podniku, jakož i začleňování opatření na ochranu životního prostředí. Výsledky bude možné členit podle kritérií zahrnutých v základních údajích i podle kombinací kritérií. |
| --- | --- |

(10)

Díky zaznamenávaným statistickým údajům o zemědělských podnicích lze křížově porovnávat základní údaje a údaje v modulech, což umožňuje získávat informace na základě proměnných, jako je pohlaví vedoucího zemědělského podniku, jeho věk, vlastnická struktura a velikost zemědělského podniku, jakož i začleňování opatření na ochranu životního prostředí. Výsledky bude možné členit podle kritérií zahrnutých v základních údajích i podle kombinací kritérií.

| (11) | Sběr informací o roku narození, roku zařazení na pozici vedoucího zemědělského podniku a o pohlaví by mohl být zdrojem údajů pro rozvoj opatření zaměřených na generační obnovu a genderové aspekty. |
| --- | --- |

(11)

Sběr informací o roku narození, roku zařazení na pozici vedoucího zemědělského podniku a o pohlaví by mohl být zdrojem údajů pro rozvoj opatření zaměřených na generační obnovu a genderové aspekty.

| (12) | Alespoň jednou za deset let je třeba, mimo jiné za účelem aktualizace základních registrů zemědělských podniků a ostatních informací nezbytných ke stratifikaci vzorků, provést cenzus zemědělských podniků v Unii. Poslední cenzus proběhl v roce 2009/2010. |
| --- | --- |

(12)

Alespoň jednou za deset let je třeba, mimo jiné za účelem aktualizace základních registrů zemědělských podniků a ostatních informací nezbytných ke stratifikaci vzorků, provést cenzus zemědělských podniků v Unii. Poslední cenzus proběhl v roce 2009/2010.

| (13) | Členské státy, v nichž se období práce v terénu v rámci referenčního roku zjišťování 2020 překrývá s plánovaným desetiletým sčítáním lidu, by měly mít možnost provést zjišťování o struktuře zemědělských podniků o rok dříve, aby se zabránilo velké zátěži spojené s prováděním dvou hlavních sběrů údajů ve stejnou dobu. |
| --- | --- |

(13)

Členské státy, v nichž se období práce v terénu v rámci referenčního roku zjišťování 2020 překrývá s plánovaným desetiletým sčítáním lidu, by měly mít možnost provést zjišťování o struktuře zemědělských podniků o rok dříve, aby se zabránilo velké zátěži spojené s prováděním dvou hlavních sběrů údajů ve stejnou dobu.

| (14) | Aby se zamezilo zbytečné zátěži zemědělských podniků a vnitrostátních správních orgánů, měly by se zavést prahové hodnoty. Řádná analýza struktury evropského zemědělství si vyžaduje, aby statistika zahrnovala 98 % obhospodařované zemědělské půdy a hospodářských zvířat v zemědělských podnicích. To znamená, že v některých členských státech jsou prahové hodnoty uvedené v tomto nařízení příliš vysoké. Zemědělské podniky nacházející se pod těmito prahovými hodnotami jsou však tak malé, že za účelem odhadu jejich struktury a dopadu na produkci je dostačující provádět výběrový sběr údajů jednou za deset let, což povede ke snížení nákladů a zátěže v souvislosti s šetřením, a umožní přitom koncipování účinných politických opatření na podporu a zachování malých zemědělských podniků. |
| --- | --- |

(14)

Aby se zamezilo zbytečné zátěži zemědělských podniků a vnitrostátních správních orgánů, měly by se zavést prahové hodnoty. Řádná analýza struktury evropského zemědělství si vyžaduje, aby statistika zahrnovala 98 % obhospodařované zemědělské půdy a hospodářských zvířat v zemědělských podnicích. To znamená, že v některých členských státech jsou prahové hodnoty uvedené v tomto nařízení příliš vysoké. Zemědělské podniky nacházející se pod těmito prahovými hodnotami jsou však tak malé, že za účelem odhadu jejich struktury a dopadu na produkci je dostačující provádět výběrový sběr údajů jednou za deset let, což povede ke snížení nákladů a zátěže v souvislosti s šetřením, a umožní přitom koncipování účinných politických opatření na podporu a zachování malých zemědělských podniků.

| (15) | Do integrované statistiky zemědělských podniků by se měly zahrnout plochy využívané k zemědělské výrobě, včetně půdy využívané dvěma nebo více zemědělskými podniky, protože se uplatňují práva společného užívání. |
| --- | --- |

(15)

Do integrované statistiky zemědělských podniků by se měly zahrnout plochy využívané k zemědělské výrobě, včetně půdy využívané dvěma nebo více zemědělskými podniky, protože se uplatňují práva společného užívání.

| (16) | Je nezbytné získat informace o zapojení zemědělského podniku do skupiny podniků, jejíž subjekty ovládá mateřská společnost. |
| --- | --- |

(16)

Je nezbytné získat informace o zapojení zemědělského podniku do skupiny podniků, jejíž subjekty ovládá mateřská společnost.

| (17) | Za účelem snížení zátěže respondentů by měly mít národní statistické úřady (NSÚ) a jiné vnitrostátní orgány v souladu s článkem 17a nařízení (ES) č. 223/2009 přístup k administrativním údajům, a to v míře nezbytné pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky. |
| --- | --- |

(17)

Za účelem snížení zátěže respondentů by měly mít národní statistické úřady (NSÚ) a jiné vnitrostátní orgány v souladu s článkem 17a nařízení (ES) č. 223/2009 přístup k administrativním údajům, a to v míře nezbytné pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky.

| (18) | Členské státy nebo příslušné vnitrostátní orgány by měly usilovat o co možná největší modernizaci způsobů sběru údajů o zemědělských podnicích. V tomto ohledu by se mělo podporovat využívání digitálních řešení. |
| --- | --- |

(18)

Členské státy nebo příslušné vnitrostátní orgány by měly usilovat o co možná největší modernizaci způsobů sběru údajů o zemědělských podnicích. V tomto ohledu by se mělo podporovat využívání digitálních řešení.

| (19) | Pro účely zajištění flexibility Evropského systému zemědělské statistiky a pro zjednodušení a modernizaci zemědělské statistiky by měly být proměnné, které je třeba shromažďovat, přiřazeny do různých skupin sběru (základní údaje a moduly) s různou četností, či reprezentativností, nebo obojím. |
| --- | --- |

(19)

Pro účely zajištění flexibility Evropského systému zemědělské statistiky a pro zjednodušení a modernizaci zemědělské statistiky by měly být proměnné, které je třeba shromažďovat, přiřazeny do různých skupin sběru (základní údaje a moduly) s různou četností, či reprezentativností, nebo obojím.

| (20) | Zátěž respondentů a náklady je možné dále snížit opětovným využíváním údajů z roku, který bezprostředně předchází referenčnímu roku nebo po něm přímo následuje. To by bylo vhodné zejména u těch aspektů, u nichž se z roku na rok neočekávají žádné podstatné změny. |
| --- | --- |

(20)

Zátěž respondentů a náklady je možné dále snížit opětovným využíváním údajů z roku, který bezprostředně předchází referenčnímu roku nebo po něm přímo následuje. To by bylo vhodné zejména u těch aspektů, u nichž se z roku na rok neočekávají žádné podstatné změny.

| (21) | Pro účely zajištění flexibility a snížení zátěže respondentů, národních statistických úřadů a jiných vnitrostátních orgánů by mělo být členským státům umožněno využívat statistická zjišťování, administrativní záznamy a veškeré další zdroje, metody či inovativní přístupy, včetně vědecky podložených a řádně zdokumentovaných metod, jako je imputace, odhad a modelování. |
| --- | --- |

(21)

Pro účely zajištění flexibility a snížení zátěže respondentů, národních statistických úřadů a jiných vnitrostátních orgánů by mělo být členským státům umožněno využívat statistická zjišťování, administrativní záznamy a veškeré další zdroje, metody či inovativní přístupy, včetně vědecky podložených a řádně zdokumentovaných metod, jako je imputace, odhad a modelování.

| (22) | Sběr informací o využití živin a vody a o metodách zemědělské výroby uplatňovaných v zemědělských podnicích by se měl zlepšit tak, aby se zajistily dodatečné statistické údaje potřebné k vypracování agroenvironmentální politiky a zlepšila se kvalita agroenvironmentálních ukazatelů. |
| --- | --- |

(22)

Sběr informací o využití živin a vody a o metodách zemědělské výroby uplatňovaných v zemědělských podnicích by se měl zlepšit tak, aby se zajistily dodatečné statistické údaje potřebné k vypracování agroenvironmentální politiky a zlepšila se kvalita agroenvironmentálních ukazatelů.

| (23) | Pro geografické kódování zemědělských podniků by se mělo použít téma Statistické jednotky v souladu s přílohou III směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES (5). |
| --- | --- |

(23)

Pro geografické kódování zemědělských podniků by se mělo použít téma Statistické jednotky v souladu s přílohou III směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES (5).

| (24) | Komise musí respektovat důvěrnost údajů předávaných v souladu s nařízením (ES) č. 223/2009. Nezbytná ochrana důvěrnosti údajů by měla být kromě jiných prostředků zajištěna omezením použití údajů o poloze pro prostorovou analýzu informací a vhodnou agregací při zveřejňování statistik. Z tohoto důvodu by se měl vypracovat harmonizovaný přístup k ochraně důvěrnosti údajů a kvalitativním hlediskům při šíření údajů a zároveň by se mělo usilovat o to, aby byl online přístup k oficiálním statistickým údajům snadný a uživatelsky přívětivý. |
| --- | --- |

(24)

Komise musí respektovat důvěrnost údajů předávaných v souladu s nařízením (ES) č. 223/2009. Nezbytná ochrana důvěrnosti údajů by měla být kromě jiných prostředků zajištěna omezením použití údajů o poloze pro prostorovou analýzu informací a vhodnou agregací při zveřejňování statistik. Z tohoto důvodu by se měl vypracovat harmonizovaný přístup k ochraně důvěrnosti údajů a kvalitativním hlediskům při šíření údajů a zároveň by se mělo usilovat o to, aby byl online přístup k oficiálním statistickým údajům snadný a uživatelsky přívětivý.

| (25) | Na veškerá zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 2016/679 (6) a ustanovení přijatá v souladu s uvedeným nařízením nebo respektive nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (7). |
| --- | --- |

(25)

Na veškerá zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 2016/679 (6) a ustanovení přijatá v souladu s uvedeným nařízením nebo respektive nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (7).

| (26) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 (8) zavádí statistickou klasifikaci ekonomických činností v Unii, na kterou se v tomto nařízení odkazuje pro účely vymezení relevantního souboru zemědělských podniků. |
| --- | --- |

(26)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 (8) zavádí statistickou klasifikaci ekonomických činností v Unii, na kterou se v tomto nařízení odkazuje pro účely vymezení relevantního souboru zemědělských podniků.

| (27) | V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 (9) by měly být územní jednotky vymezeny v souladu s klasifikací územních statistických jednotek (NUTS). |
| --- | --- |

(27)

V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 (9) by měly být územní jednotky vymezeny v souladu s klasifikací územních statistických jednotek (NUTS).

| (28) | Pro účely sběru údajů by se od členských států i od Unie měly vyžadovat finanční prostředky po dobu několika let. Mělo by se proto přijmout ustanovení o grantu Unie na podporu tohoto programu prostřednictvím Evropského zemědělského záručního fondu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1306/2013 (10). |
| --- | --- |

(28)

Pro účely sběru údajů by se od členských států i od Unie měly vyžadovat finanční prostředky po dobu několika let. Mělo by se proto přijmout ustanovení o grantu Unie na podporu tohoto programu prostřednictvím Evropského zemědělského záručního fondu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1306/2013 (10).

| (29) | Tímto nařízením se stanoví pro celou dobu trvání příslušného víceletého finančního rámce finanční krytí, které má v ročním rozpočtovém procesu pro Evropský parlament a Radu představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o spolupráci v rozpočtových záležitostech, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (11). Tímto nařízením se zavádí ustanovení o tom, jak má být sestavován rozpočet pro další sběr údajů v rámci následného víceletého finančního rámce. |
| --- | --- |

(29)

Tímto nařízením se stanoví pro celou dobu trvání příslušného víceletého finančního rámce finanční krytí, které má v ročním rozpočtovém procesu pro Evropský parlament a Radu představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o spolupráci v rozpočtových záležitostech, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (11). Tímto nařízením se zavádí ustanovení o tom, jak má být sestavován rozpočet pro další sběr údajů v rámci následného víceletého finančního rámce.

| (30) | Ekonomické aspekty tohoto nařízení by měly být pro období po roce 2020 přezkoumány a mělo by se zároveň přihlédnout k novému víceletému finančnímu rámci a dalším relevantním změnám nástrojů Unie. Na základě tohoto přezkumu by Komise měla zvážit navržení odpovídajících změn tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(30)

Ekonomické aspekty tohoto nařízení by měly být pro období po roce 2020 přezkoumány a mělo by se zároveň přihlédnout k novému víceletému finančnímu rámci a dalším relevantním změnám nástrojů Unie. Na základě tohoto přezkumu by Komise měla zvážit navržení odpovídajících změn tohoto nařízení.

| (31) | Jelikož cíle tohoto nařízení, jímž je systematická tvorba evropské statistiky týkající se zemědělských podniků v Unii, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu konzistentnosti a srovnatelnosti, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

(31)

Jelikož cíle tohoto nařízení, jímž je systematická tvorba evropské statistiky týkající se zemědělských podniků v Unii, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu konzistentnosti a srovnatelnosti, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.

| (32) | Nařízení (ES) č. 223/2009 stanoví referenční rámec pro evropskou statistiku a požaduje od členských států, aby dodržovaly statistické zásady a kritéria kvality stanovené v daném nařízení. Pro posuzování a zlepšování kvality evropských statistik a pro související komunikaci mají zásadní význam zprávy o kvalitě. Výbor pro ESS schválil normu ESS pro strukturu zpráv o kvalitě v souladu s článkem 12 nařízení (ES) č. 223/2009. Tato norma by měla přispět k harmonizaci podávání zpráv o kvalitě podle tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(32)

Nařízení (ES) č. 223/2009 stanoví referenční rámec pro evropskou statistiku a požaduje od členských států, aby dodržovaly statistické zásady a kritéria kvality stanovené v daném nařízení. Pro posuzování a zlepšování kvality evropských statistik a pro související komunikaci mají zásadní význam zprávy o kvalitě. Výbor pro ESS schválil normu ESS pro strukturu zpráv o kvalitě v souladu s článkem 12 nařízení (ES) č. 223/2009. Tato norma by měla přispět k harmonizaci podávání zpráv o kvalitě podle tohoto nařízení.

| (33) | V souladu se zásadou řádného finančního řízení bylo provedeno posouzení dopadů s cílem zaměřit statistický program zavedený tímto nařízením na zajištění efektivnosti při dosahování cílů a zohlednit rozpočtová omezení již od fáze návrhu. |
| --- | --- |

(33)

V souladu se zásadou řádného finančního řízení bylo provedeno posouzení dopadů s cílem zaměřit statistický program zavedený tímto nařízením na zajištění efektivnosti při dosahování cílů a zohlednit rozpočtová omezení již od fáze návrhu.

| (34) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o upřesnění popisu proměnných uvedených v tomto nařízení a technických prvků údajů, které mají být poskytnuty, o stanovení popisů proměnných a praktických opatření pro sběr údajů ad hoc podle tohoto nařízení, jakož i o praktická opatření pro zprávy o kvalitě a jejich obsah. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (12). Při výkonu těchto pravomocí by Komise měla přihlížet k aspektům, jako jsou náklady a administrativní zátěž zemědělských podniků a členských států. |
| --- | --- |

(34)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o upřesnění popisu proměnných uvedených v tomto nařízení a technických prvků údajů, které mají být poskytnuty, o stanovení popisů proměnných a praktických opatření pro sběr údajů ad hoc podle tohoto nařízení, jakož i o praktická opatření pro zprávy o kvalitě a jejich obsah. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (12). Při výkonu těchto pravomocí by Komise měla přihlížet k aspektům, jako jsou náklady a administrativní zátěž zemědělských podniků a členských států.

| (35) | Aby bylo možné zohlednit vznikající potřeby údajů vyplývající zejména z nového vývoje v oblasti zemědělství, revidované legislativy a měnících se politických priorit by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen ‚Smlouva o fungování EU‘), pokud jde o změny dílčích témat uvedených v tomto nařízení a o doplnění příslušných údajů v modulech upřesněním informací, které mají být podle tohoto nařízení poskytnuty na bázi ad hoc. Za účelem zajištění srovnatelnosti a usnadnění využívání dalších zdrojů údajů by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změny proměnných uvedených v tomto nařízení. Při výkonu těchto pravomocí by Komise měla přihlížet k aspektům, jako jsou náklady a administrativní zátěž zemědělských podniků a členských států. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016 (13). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají systematicky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(35)

Aby bylo možné zohlednit vznikající potřeby údajů vyplývající zejména z nového vývoje v oblasti zemědělství, revidované legislativy a měnících se politických priorit by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen ‚Smlouva o fungování EU‘), pokud jde o změny dílčích témat uvedených v tomto nařízení a o doplnění příslušných údajů v modulech upřesněním informací, které mají být podle tohoto nařízení poskytnuty na bázi ad hoc. Za účelem zajištění srovnatelnosti a usnadnění využívání dalších zdrojů údajů by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změny proměnných uvedených v tomto nařízení. Při výkonu těchto pravomocí by Komise měla přihlížet k aspektům, jako jsou náklady a administrativní zátěž zemědělských podniků a členských států. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016 (13). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají systematicky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

| (36) | Návrh byl konzultován s evropským inspektorem ochrany údajů, který dne 20. listopadu 2017 přijal stanovisko (14). |
| --- | --- |

(36)

Návrh byl konzultován s evropským inspektorem ochrany údajů, který dne 20. listopadu 2017 přijal stanovisko (14).

| (37) | Návrh byl konzultován s výborem pro ESS, |
| --- | --- |

(37)

Návrh byl konzultován s výborem pro ESS,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět

Tímto nařízením se zřizuje rámec pro evropskou statistiku na úrovni zemědělských podniků a stanoví se integrace informací o struktuře s informacemi o metodách výroby, opatřeních pro rozvoj venkova, agroenvironmentálních aspektech a dalšími souvisejícími informacemi.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| a) | ‚hospodářstvím‘ nebo ‚zemědělským podnikem‘ technicky i ekonomicky samostatná jednotka, která podléhá jednotnému řízení a v souladu s nařízením (ES) č. 1893/2006 provádí hospodářské činnosti v zemědělství, které patří do skupin A.01.1, A.01.2, A.01.3, A.01.4, A.01.5 nebo ‚udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu‘ skupiny A.01.6 v rámci hospodářského území Evropské unie jako hlavní nebo vedlejší činnost. Z činností třídy A.01.49 jsou zahrnuty pouze činnosti ‚chov polodomestikovaných či ostatních živých zvířat‘ (s výjimkou chovu hmyzu) a ‚chov včel a výroba medu a včelího vosku‘; |
| --- | --- |

a)

‚hospodářstvím‘ nebo ‚zemědělským podnikem‘ technicky i ekonomicky samostatná jednotka, která podléhá jednotnému řízení a v souladu s nařízením (ES) č. 1893/2006 provádí hospodářské činnosti v zemědělství, které patří do skupin A.01.1, A.01.2, A.01.3, A.01.4, A.01.5 nebo ‚udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu‘ skupiny A.01.6 v rámci hospodářského území Evropské unie jako hlavní nebo vedlejší činnost. Z činností třídy A.01.49 jsou zahrnuty pouze činnosti ‚chov polodomestikovaných či ostatních živých zvířat‘ (s výjimkou chovu hmyzu) a ‚chov včel a výroba medu a včelího vosku‘;

| b) | ‚jednotkou veřejných pozemků‘ jednotka půdy, na kterou se vztahují práva pro veřejné pozemky a kterou využívá dva nebo více zemědělských podniků k zemědělské výrobě, ale která jim není přidělena; |
| --- | --- |

b)

‚jednotkou veřejných pozemků‘ jednotka půdy, na kterou se vztahují práva pro veřejné pozemky a kterou využívá dva nebo více zemědělských podniků k zemědělské výrobě, ale která jim není přidělena;

| c) | ‚regionem‘ územní jednotka klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) vymezená v souladu s nařízením (ES) č. 1059/2003; |
| --- | --- |

c)

‚regionem‘ územní jednotka klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) vymezená v souladu s nařízením (ES) č. 1059/2003;

| d) | ‚dobytčí jednotkou‘ standardní měřicí jednotka, umožňující sdružení různých kategorií hospodářských zvířat za účelem jejich srovnávání; koeficienty pro stanovení dobytčích jednotek pro jednotlivé kategorie hospodářských zvířat jsou uvedeny v příloze I; |
| --- | --- |

d)

‚dobytčí jednotkou‘ standardní měřicí jednotka, umožňující sdružení různých kategorií hospodářských zvířat za účelem jejich srovnávání; koeficienty pro stanovení dobytčích jednotek pro jednotlivé kategorie hospodářských zvířat jsou uvedeny v příloze I;

| e) | ‚obhospodařovanou zemědělskou půdou‘ plocha využívaná k zemědělské činnosti, zahrnující ornou půdu, trvalé travní porosty, trvalé kultury a další obhospodařovanou zemědělskou půdu; |
| --- | --- |

e)

‚obhospodařovanou zemědělskou půdou‘ plocha využívaná k zemědělské činnosti, zahrnující ornou půdu, trvalé travní porosty, trvalé kultury a další obhospodařovanou zemědělskou půdu;

| f) | ‚referenčním rokem‘ kalendářní rok, na který se vztahují referenční období; |
| --- | --- |

f)

‚referenčním rokem‘ kalendářní rok, na který se vztahují referenční období;

| g) | ‚domácí zahradou‘ plochy využívané pro výrobu potravin určených pro vlastní spotřebu; |
| --- | --- |

g)

‚domácí zahradou‘ plochy využívané pro výrobu potravin určených pro vlastní spotřebu;

| h) | ‚modulem‘ jeden nebo více souborů údajů uspořádaných tak, aby pokryly určitá témata; |
| --- | --- |

h)

‚modulem‘ jeden nebo více souborů údajů uspořádaných tak, aby pokryly určitá témata;

| i) | ‚tématem‘ obsah informací, které mají být sbírány o statistických jednotkách, přičemž každé téma zahrnuje několik dílčích témat; |
| --- | --- |

i)

‚tématem‘ obsah informací, které mají být sbírány o statistických jednotkách, přičemž každé téma zahrnuje několik dílčích témat;

| j) | ‚dílčím tématem‘ podrobný obsah informací, které mají být sbírány o statistických jednotkách v souvislosti s určitým tématem, přičemž každé dílčí téma zahrnuje několik proměnných; |
| --- | --- |

j)

‚dílčím tématem‘ podrobný obsah informací, které mají být sbírány o statistických jednotkách v souvislosti s určitým tématem, přičemž každé dílčí téma zahrnuje několik proměnných;

| k) | ‚proměnnou‘ charakteristika sledované jednotky, která může nabývat více než jedné hodnoty ze souboru hodnot. |
| --- | --- |

k)

‚proměnnou‘ charakteristika sledované jednotky, která může nabývat více než jedné hodnoty ze souboru hodnot.

Článek 3

Rozsah působnosti

1.   Údaje požadované tímto nařízením se vztahují na 98 % celkové obhospodařované zemědělské půdy (s výjimkou domácích zahrad) a 98 % dobytčích jednotek každého členského státu.

2.   Ke splnění těchto požadavků poskytnou členské státy reprezentativní údaje o zemědělských podnicích a jednotkách veřejných pozemků, které splňují alespoň jednu z fyzických prahových hodnot uvedených v příloze II pro výměru zemědělské půdy nebo počet dobytčích jednotek.

3.   Ve výjimečných případech, pokud opora výběru uvedená v odstavci 2 představuje více než 98 % výroby, měřeno pomocí Standardní produkce, v souladu s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1198/2014 (15), mohou členské státy po předchozím schválení Komisí (Eurostatem) stanovit vyšší fyzické nebo odpovídající ekonomické prahové hodnoty s cílem omezit oporu výběru za předpokladu, že se dosáhne pokrytí 98 % celkové obhospodařované zemědělské půdy (s výjimkou domácích zahrad) a 98 % dobytčích jednotek členských států.

4.   Pokud opora výběru uvedená v odstavci 2 tohoto článku nepředstavuje 98 % obhospodařované zemědělské půdy a 98 % dobytčích jednotek, rozšíří členské státy oporu výběru v souladu s článkem 6 stanovením nižších prahových hodnot, než jsou ty, které jsou uvedeny v odstavci 2 tohoto článku, nebo stanovením dodatečných prahových hodnot, nebo obojím.

Článek 4

Zdroje údajů a metody

1.   Za účelem získání údajů podle tohoto nařízení použijí členské státy jeden z následujících zdrojů či metod nebo jejich kombinaci za předpokladu, že informace umožní tvorbu statistik, které splňují požadavky stanovené v článku 11:

| a) | statistická zjišťování; |
| --- | --- |

a)

statistická zjišťování;

| b) | zdroje administrativních údajů uvedené v odstavci 2 tohoto článku; |
| --- | --- |

b)

zdroje administrativních údajů uvedené v odstavci 2 tohoto článku;

| c) | další zdroje, metody či inovativní přístupy. |
| --- | --- |

c)

další zdroje, metody či inovativní přístupy.

2.   Členské státy mohou využít informace z integrovaného administrativního a kontrolního systému (IACS) zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 (16), ze systému identifikace a registrace skotu zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 (17) a ze systému identifikace a evidence ovcí a koz zřízeného nařízením Rady (ES) č. 21/2004 (18), z registru vinic prováděného v souladu s článkem 145 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (19) a z registru hospodářských subjektů ekologického zemědělství zřízených na základě nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (20). Členské státy mohou rovněž využít administrativní zdroje související s konkrétními opatřeními pro rozvoj venkova.

3.   Rozhodne-li se některý členský stát použít zdroje, metody nebo inovativní přístupy uvedené v odst. 1 písm. c), informuje Komisi (Eurostat) během roku, který předchází referenčnímu roku, a poskytne podrobnosti o kvalitě údajů z tohoto zdroje, metody nebo inovativního přístupu a o metodách získávání údajů, jež mají být použity.

4.   Vnitrostátní orgány odpovědné za plnění požadavků tohoto nařízení mají právo na okamžitý a bezplatný přístup k údajům a jejich využívání, včetně individuálních údajů o zemědělských podnicích a osobních údajů o jejich vlastnících, které jsou obsaženy v administrativních spisech vedených na území daného státu podle článku 17a nařízení (ES) č. 223/2009. Vnitrostátní orgány a vlastníci administrativních záznamů zavedou potřebné mechanismy spolupráce.

Článek 5

Základní strukturální údaje

1.   Členské státy shromáždí a poskytnou základní strukturální údaje uvedené v příloze III (dále jen ‚základní údaje‘) týkající se zemědělských podniků uvedených v čl. 3 odst. 2 a 3 za referenční roky 2020, 2023 a 2026. Sběr základních údajů za referenční rok 2020 se provede formou cenzu.

2.   Sběry základních údajů za referenční roky 2023 a 2026 mohou být provedeny za použití výběrů. V tomto případě členské státy zajistí, aby vážené výsledky byly statisticky reprezentativní za zemědělské podniky v každém regionu a aby splňovaly požadavky na přesnost stanovené v příloze V.

3.   Pokud má proměnná uvedená v příloze III v členském státě nízký nebo nulový výskyt, může být tato proměnná ze sběru údajů vyloučena za předpokladu, že dotčený členský stát poskytující informace její vyloučení řádně odůvodní Komisi (Eurostatu) během kalendářního roku předcházejícího referenčnímu roku.

4.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí akty upřesňující popisy proměnných uvedených v příloze III.

Tyto prováděcí akty se přijmou přezkumným postupem podle čl. 17 odst. 2 do 28. února 2019 pro referenční rok 2020, do 31. prosince 2021 pro referenční rok 2023 a do 31. prosince 2024 pro referenční rok 2026.

5.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16, pokud jde o změny proměnných uvedených v příloze III, je-li to nezbytné pro účely harmonizace se zdroji údajů, které jsou stanoveny v čl. 4 odst. 2, pro roky 2023 a 2026. Komise při výkonu své pravomoci zajistí, aby tyto akty v přenesené pravomoci pouze nahradily proměnné uvedené v příloze III, které již nelze získat ze stanovených zdrojů údajů. Při nahrazování proměnných Komise zajistí, aby mohly být nové proměnné odvozeny ze zdrojů údajů stanovených v čl. 4 odst. 2. Dále zajistí, aby tyto akty v přenesené pravomoci byly řádně odůvodněny a nepředstavovaly výraznou dodatečnou zátěž nebo náklady pro členské státy či respondenty.

6.   Tyto akty v přenesené pravomoci se přijmou do 30. září 2021 pro referenční rok 2023 a do 30. září 2024 pro referenční rok 2026.

Článek 6

Rozšíření opory výběru

1.   Členské státy, které v souladu s čl. 3 odst. 4 rozšíří oporu výběru, poskytnou základní údaje o zemědělských podnicích zahrnutých v rozšíření dané opory výběru za referenční rok 2020, přičemž zahrnou informace uvedené v příloze III.

2.   Sběr údajů o zemědělských podnicích v rozšířené opoře výběru lze provádět za použití výběrů. V tom případě členské státy zajistí, aby vážené výsledky byly statisticky reprezentativní za zemědělské podniky v každém regionu a aby splňovaly požadavky na přesnost stanovené v příloze V.

Článek 7

Údaje v modulech

1.   Členské státy sbírají a poskytují údaje z modulů podle témat a dílčích témat uvedených v příloze IV pro následující referenční roky:

| a) | modul ‚Pracovní síla a jiné výdělečné činnosti‘ pro roky 2020, 2023 a 2026; |
| --- | --- |

a)

modul ‚Pracovní síla a jiné výdělečné činnosti‘ pro roky 2020, 2023 a 2026;

| b) | modul ‚Rozvoj venkova‘ pro roky 2020, 2023 a 2026; |
| --- | --- |

b)

modul ‚Rozvoj venkova‘ pro roky 2020, 2023 a 2026;

| c) | modul ‚Ustájení zvířat a hospodaření se statkovými hnojivy‘ pro roky 2020 a 2026; |
| --- | --- |

c)

modul ‚Ustájení zvířat a hospodaření se statkovými hnojivy‘ pro roky 2020 a 2026;

| d) | modul ‚Zavlažování‘ pro rok 2023; |
| --- | --- |

d)

modul ‚Zavlažování‘ pro rok 2023;

| e) | modul ‚Postupy hospodaření s půdou‘ pro rok 2023; |
| --- | --- |

e)

modul ‚Postupy hospodaření s půdou‘ pro rok 2023;

| f) | modul ‚Stroje a zařízení‘ pro rok 2023; |
| --- | --- |

f)

modul ‚Stroje a zařízení‘ pro rok 2023;

| g) | modul ‚Sady‘ pro rok 2023; |
| --- | --- |

g)

modul ‚Sady‘ pro rok 2023;

| h) | modul ‚Vinice‘ pro rok 2026. |
| --- | --- |

h)

modul ‚Vinice‘ pro rok 2026.

2.   Rozsah těchto sběrů údajů zahrnuje zemědělské podniky uvedené v čl. 3 odst. 2 a čl. 3 odst. 3.

3.   Sběr údajů týkající se modulů lze provést za použití výběrů zemědělských podniků. V tom případě členské státy zajistí, aby vážené výsledky byly statisticky reprezentativní za zemědělské podniky v každém regionu a aby splňovaly požadavky na přesnost stanovené v příloze V.

4.   Údaje v modulech se mají sbírat v souborech zemědělských podniků, za které se sbírají základní údaje. Moduly mají odrážet situaci v referenčním roce, mohou však být vztaženy k roku, který referenčnímu roku přímo předchází nebo po něm přímo následuje, a to v případě modulů uvedených v odst. 1 písm. f), g) a h) tohoto článku. V každém případě se ke každému záznamu poskytujícímu informace o modulech přiloží základní údaje uvedené v příloze III.

5.   Členské státy, které mají alespoň 1 000 hektarů jakéhokoli jednotlivého druhu uvedeného v dílčích tématech modulu ‚Sady‘ v příloze IV a jejichž produkce je výhradně nebo převážně určena pro trh, zajistí pro daný druh sběr údajů za modul ‚Sady‘.

6.   Členské státy, které mají alespoň 1 000 hektarů vinic osázených révou vinnou s hrozny pro výrobu vína a jejichž produkce je výhradně nebo převážně určena pro trh, zajistí sběr údajů za modul ‚Vinice‘.

7.   Členské státy, které mají méně než 2 % zavlažovatelné plochy obhospodařované zemědělské půdy a nemají žádné regiony úrovně NUTS 2 s alespoň 5 % zavlažovatelné plochy obhospodařované zemědělské půdy, jsou zproštěny povinnosti provádět sběr údajů za modul ‚Zavlažování‘.

8.   Členské státy informují Komisi (Eurostat) o případech uvedených v odstavcích 5, 6 a 7 do konce června roku předcházejícího příslušnému referenčnímu roku.

9.   Pokud má určitá proměnná v členském státě nízký nebo nulový výskyt, může být ze sběru údajů vyloučena za předpokladu, že dotčený členský stát poskytující informace její vyloučení řádně odůvodní Komisi (Eurostatu) během kalendářního roku předcházejícího referenčnímu roku.

Článek 8

Technické specifikace týkající se údajů v modulech

1.   Komise může přijmout prováděcí akty upřesňující tyto technické prvky údajů, které mají být poskytnuty za každý modul a odpovídající téma a dílčí téma uvedené v příloze IV:

| a) | seznam proměnných; |
| --- | --- |

a)

seznam proměnných;

| b) | popisy proměnných. |
| --- | --- |

b)

popisy proměnných.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 17 odst. 2 a musí být přijaty do 28. února 2019 pro referenční rok 2020, do 31. prosince 2021 pro referenční rok 2023 a do 31. prosince 2024 pro referenční rok 2026.

2.   Při přijímání prováděcích aktů upřesňujících seznam proměnných podle odstavce 1 Komise zajistí, aby celkový počet základních proměnných a proměnných v modulech nepřekročil 300 proměnných v roce 2020, 470 proměnných v roce 2023 a 350 proměnných v roce 2026.

3.   Pro roky 2023 a 2026 je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16, pokud jde o změny dílčích témat uvedených v příloze IV. Při výkonu svých pravomocí Komise zajistí, aby tyto akty v přenesené pravomoci významně nezvyšovaly zátěž vyplývající z počtu proměnných. Komise zejména zajistí, aby akty v přenesené pravomoci nevedly k navýšení počtu proměnných uvedených v odstavci 2 tohoto článku a aby bylo u každého modulu změněno prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci nejvýše 20 % dílčích témat uvedených v příloze IV. Pokud však 20 % představuje méně než jedno dílčí téma, lze přesto jedno dílčí téma změnit.

4.   Tyto akty v přenesené pravomoci se přijmou do 30. září 2021 pro referenční rok 2023 a do 30. září 2024 pro referenční rok 2026.

5.   Prováděcí akty uvedené v odstavcích 1 a 2 a akty v přenesené pravomoci uvedené v odstavci 3 nesmí způsobovat výrazné dodatečné náklady, které by vedly k nepřiměřené a neodůvodněné zátěži zemědělských podniků a členských států.

Článek 9

Údaje ad hoc

1.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16, kterými se doplňují údaje v modulech stanovených v příloze IV, pokud je shromažďování dodatečných informací považováno za nezbytné. Tyto akty v přenesené pravomoci upřesní:

| a) | témata a dílčí témata, která mají být obsažena v modulu ad hoc a důvody těchto dodatečných potřeb statistiky; |
| --- | --- |

a)

témata a dílčí témata, která mají být obsažena v modulu ad hoc a důvody těchto dodatečných potřeb statistiky;

| b) | referenční rok. |
| --- | --- |

b)

referenční rok.

2.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v odstavci 1 počínaje referenčním rokem 2023, a poté v intervalu tří let. Komise nenavrhuje moduly ad hoc pro referenční roky, během nichž probíhá sběr údajů formou cenzu.

3.   Komise může přijmout prováděcí akty s cílem stanovit:

| a) | seznam proměnných nepřesahující 20 proměnných, které mají být předány Komisi (Eurostatu), a příslušných měřicích jednotek; |
| --- | --- |

a)

seznam proměnných nepřesahující 20 proměnných, které mají být předány Komisi (Eurostatu), a příslušných měřicích jednotek;

| b) | popisy proměnných; |
| --- | --- |

b)

popisy proměnných;

| c) | požadavky na přesnost; |
| --- | --- |

c)

požadavky na přesnost;

| d) | referenční období; |
| --- | --- |

d)

referenční období;

| e) | lhůty pro předávání. |
| --- | --- |

e)

lhůty pro předávání.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 17 odst. 2 a musí být přijaty nejpozději 12 měsíců před začátkem referenčního roku.

4.   Akty v přenesené pravomoci uvedené v odstavci 1 tohoto článku a prováděcí akty uvedené v odstavci 3 tohoto článku nesmí způsobovat výrazné dodatečné náklady, které by vedly k nepřiměřené a neodůvodněné zátěži zemědělských podniků a členských států.

Článek 10

Referenční období

Shromážděné informace se týkají jednoho referenčního roku, který je společný všem členským státům, a odkazují na stav v určitém časovém rámci či k určitému dni takto:

| a) | V případě proměnných týkajících se půdy odkazuje využití půdy na referenční rok. V případě po sobě jdoucích plodin na téže ploše odkazuje využití půdy na plodinu sklizenou během referenčního roku, bez ohledu na to, kdy byla daná plodina vyseta. |
| --- | --- |

a)

V případě proměnných týkajících se půdy odkazuje využití půdy na referenční rok. V případě po sobě jdoucích plodin na téže ploše odkazuje využití půdy na plodinu sklizenou během referenčního roku, bez ohledu na to, kdy byla daná plodina vyseta.

| b) | V případě proměnných týkajících se zavlažování a postupů hospodaření s půdou je referenčním obdobím období 12 měsíců končící v referenčním roce; toto období stanoví každý členský stát tak, aby zahrnovalo příslušné výrobní cykly. |
| --- | --- |

b)

V případě proměnných týkajících se zavlažování a postupů hospodaření s půdou je referenčním obdobím období 12 měsíců končící v referenčním roce; toto období stanoví každý členský stát tak, aby zahrnovalo příslušné výrobní cykly.

| c) | V případě proměnných týkajících se hospodářských zvířat, ustájení zvířat a hospodaření se statkovými hnojivy stanoví každý členský stát společný referenční den v rámci referenčního roku. Proměnné týkající se hospodaření se statkovými hnojivy odkazují na období 12 měsíců, včetně uvedeného dne. |
| --- | --- |

c)

V případě proměnných týkajících se hospodářských zvířat, ustájení zvířat a hospodaření se statkovými hnojivy stanoví každý členský stát společný referenční den v rámci referenčního roku. Proměnné týkající se hospodaření se statkovými hnojivy odkazují na období 12 měsíců, včetně uvedeného dne.

| d) | V případě proměnných týkajících se pracovní síly stanoví každý členský stát období 12 měsíců končící v referenční den v rámci referenčního roku. |
| --- | --- |

d)

V případě proměnných týkajících se pracovní síly stanoví každý členský stát období 12 měsíců končící v referenční den v rámci referenčního roku.

| e) | V případě proměnných týkajících se opatření pro rozvoj venkova prováděných v jednotlivých zemědělských podnicích je referenčním obdobím tříleté období končící 31. prosince referenčního roku. |
| --- | --- |

e)

V případě proměnných týkajících se opatření pro rozvoj venkova prováděných v jednotlivých zemědělských podnicích je referenčním obdobím tříleté období končící 31. prosince referenčního roku.

| f) | V případě všech ostatních proměnných stanoví každý členský stát společný referenční den v rámci referenčního roku. |
| --- | --- |

f)

V případě všech ostatních proměnných stanoví každý členský stát společný referenční den v rámci referenčního roku.

Článek 11

Kvalita

1.   Členské státy přijmou nezbytná opatření k zajištění kvality předávaných údajů a metadat.

2.   Pro účely tohoto nařízení se použijí kritéria kvality vymezená v čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009.

3.   Komise (Eurostat) posuzuje kvalitu předaných údajů a metadat.

4.   Za tímto účelem předávají členské státy zprávu o kvalitě popisující statistický proces Komisi (Eurostatu) za každý referenční rok, na který se vztahuje toto nařízení a zejména:

| a) | metadata popisující použitou metodiku a způsob, jakým byly dosaženy technické specifikace odkazem na specifikace stanovené v tomto nařízení; |
| --- | --- |

a)

metadata popisující použitou metodiku a způsob, jakým byly dosaženy technické specifikace odkazem na specifikace stanovené v tomto nařízení;

| b) | informace o splnění minimálních požadavků na použité opory výběru, mimo jiné při jejich vývoji a aktualizaci, jak se stanoví v tomto nařízení. |
| --- | --- |

b)

informace o splnění minimálních požadavků na použité opory výběru, mimo jiné při jejich vývoji a aktualizaci, jak se stanoví v tomto nařízení.

Komise může přijímat prováděcí akty, v nichž stanoví praktická opatření pro zprávy o kvalitě a jejich obsah. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 17 odst. 2 a nesmí členským státům způsobovat výraznou dodatečnou zátěž nebo náklady.

5.   Členské státy informují Komisi (Eurostat) co nejdříve o všech relevantních informacích nebo změnách ohledně provádění tohoto nařízení, které by mohly ovlivnit kvalitu předávaných údajů.

6.   Členské státy na základě žádosti Komise (Eurostatu) poskytnou nezbytné dodatečné upřesňující informace nezbytné pro hodnocení kvality statistických informací.

Článek 12

Předávání údajů a metadat a lhůty

1.   Za referenční rok 2020 předají členské státy Komisi (Eurostatu) ověřené základní údaje a údaje z modulů a zprávu o kvalitě do 15 měsíců od konce referenčního roku.

2.   Za referenční roky 2023 a 2026 předají členské státy Komisi (Eurostatu) ověřené základní údaje, údaje z modulů a zprávu o kvalitě do 12 měsíců od konce referenčního roku.

3.   Údaje předávané Komisi (Eurostatu) jsou na úrovni jednotlivých zemědělských podniků. Údaje z modulů a údaje ad hoc se propojí se základními údaji uvedenými v příloze III na úrovni jednotlivých zemědělských podniků za stejné referenční období. Poskytnuté záznamy musí zahrnovat faktory extrapolace a informace o stratifikaci.

4.   Členské státy předávají údaje a metadata za použití technického formátu stanoveného Komisí (Eurostatem). Údaje a metadata se předávají Komisi (Eurostatu) prostřednictvím služeb jednotného kontaktního místa.

Článek 13

Příspěvek Unie

1.   Pro účely provádění tohoto nařízení poskytne Unie národním statistickým úřadům a jiným vnitrostátním orgánům ve smyslu čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 223/2009 granty na:

| a) | rozvoj, nebo provádění požadavků na údaje, nebo obojí; |
| --- | --- |

a)

rozvoj, nebo provádění požadavků na údaje, nebo obojí;

| b) | rozvoj metodik pro modernizaci statistických systémů s cílem zvýšit kvalitu nebo snížit náklady a omezit administrativní zátěž spojenou s tvorbou integrované statistiky zemědělských podniků za použití zdrojů a metod uvedených v článku 4. |
| --- | --- |

b)

rozvoj metodik pro modernizaci statistických systémů s cílem zvýšit kvalitu nebo snížit náklady a omezit administrativní zátěž spojenou s tvorbou integrované statistiky zemědělských podniků za použití zdrojů a metod uvedených v článku 4.

2.   Členské státy obdrží granty od Unie na pokrytí nákladů spojených se sběry údajů uvedenými v článcích 5, 6 a 7, a to v rámci finančního krytí stanoveného v článku 14.

3.   Finanční příspěvek Unie podle odstavce 2 nesmí překročit 75 % způsobilých nákladů, přičemž tento příspěvek je omezen maximálními částkami uvedenými v odstavcích 4 a 5.

4.   Pokud jde o souhrnné náklady na sběr základních údajů a sběr údajů v modulech v roce 2020, omezí se finanční příspěvek Unie na níže uvedené maximální částky:

| a) | pro Lucembursko a Maltu 50 000 EUR na členský stát; |
| --- | --- |

a)

pro Lucembursko a Maltu 50 000 EUR na členský stát;

| b) | pro Chorvatsko, Irsko, Litvu a Rakousko 1 000 000 EUR na členský stát; |
| --- | --- |

b)

pro Chorvatsko, Irsko, Litvu a Rakousko 1 000 000 EUR na členský stát;

| c) | pro Bulharsko, Maďarsko, Německo, Portugalsko a Spojené království 2 000 000 EUR na členský stát; |
| --- | --- |

c)

pro Bulharsko, Maďarsko, Německo, Portugalsko a Spojené království 2 000 000 EUR na členský stát;

| d) | pro Francii, Řecko a Španělsko 3 000 000 EUR na členský stát; |
| --- | --- |

d)

pro Francii, Řecko a Španělsko 3 000 000 EUR na členský stát;

| e) | pro Itálii, Polsko a Rumunsko 4 000 000 EUR na členský stát; |
| --- | --- |

e)

pro Itálii, Polsko a Rumunsko 4 000 000 EUR na členský stát;

| f) | pro všechny ostatní členské státy 300 000 EUR na členský stát. |
| --- | --- |

f)

pro všechny ostatní členské státy 300 000 EUR na členský stát.

5.   Pokud jde o sběr základních údajů a sběr údajů v modulech v letech 2023 a 2026, maximální částky stanovené v odstavci 4 se sníží o 50 % v souladu s ustanoveními podle víceletého finančního rámce na období po roce 2020.

6.   Pokud jde o sběr údajů ad hoc uvedený v článku 9, poskytne Unie granty národním statistickým úřadům a jiným vnitrostátním orgánům uvedeným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 223/2009 na pokrytí nákladů na provádění sběru údajů ad hoc. Uvedený finanční příspěvek Unie nepřesáhne 90 % způsobilých nákladů.

7.   Finanční příspěvek Unie na granty podle odstavce 2 tohoto článku se poskytuje z Evropského zemědělského záručního fondu podle čl. 4 odst. 2 písm. e) nařízení (EU) č. 1306/2013.

Článek 14

Finanční krytí

1.   Finanční krytí Unie na provádění tohoto programu sběru údajů za referenční rok 2020, včetně prostředků na řízení, údržbu a rozvoj databází používaných v Komisi na zpracování údajů dodaných členskými státy podle tohoto nařízení, činí 40 000 000 EUR na období 2018–2020, na které se vztahuje víceletý finanční rámec pro období 2014–2020.

2.   Poté, co vstoupí v platnost víceletý finanční rámec pro období po roce 2020, stanoví Evropský parlament a Rada na návrh Komise částku pro období po roce 2020.

Článek 15

Ochrana finančních zájmů Unie

1.   Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby při provádění činností financovaných podle tohoto nařízení byly finanční zájmy Unie chráněny uplatněním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jiným protiprávním jednáním, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, získáním neoprávněně vyplacených částek zpět a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.

2.   Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů a kontrol na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci tohoto programu přímo nebo nepřímo obdrželi finanční prostředky Unie.

3.   Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření včetně kontrol na místě a inspekcí u hospodářských provozovatelů přímo či nepřímo dotčených takovým financováním v souladu s postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (21) a nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (22) s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie v souvislosti s grantovou dohodou či rozhodnutím o udělení grantu nebo smlouvou financovanou, přímo či nepřímo, podle tohoto nařízení.

4.   Dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi a grantové dohody a rozhodnutí o grantu vyplývající z provádění tohoto nařízení musí obsahovat ustanovení výslovně zmocňující Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění takových auditů, kontrol na místě a inspekcí.

5.   Pokud je provádění některé činnosti zajišťováno externě nebo dále přeneseno na třetí stranu, a to zcela nebo zčásti, nebo pokud vyžaduje zadání veřejné zakázky nebo udělení finanční podpory třetí straně, stanoví smlouva, grantová dohoda nebo rozhodnutí o udělení grantu povinnost smluvního partnera nebo příjemce zajistit, že tato třetí strana výslovně akceptuje uvedené pravomoci Komise, Účetního dvora a úřadu OLAF.

6.   Odstavce 4 a 5 se použijí, aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3.

Článek 16

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 5 odst. 6, v čl. 8 odst. 3 a v čl. 9 odst. 1 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 27. srpna 2018. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 6, čl. 8 odst. 3 a čl. 9 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016.

5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 5 odst. 6, čl. 8 odst. 3 a čl. 9 odst. 1 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Článek 17

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen výbor pro ESS zřízený nařízením (ES) č. 223/2009. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

Článek 18

Zpráva Komise

Do 31. prosince 2024 předloží Komise, po konzultaci výboru pro ESS, Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění a dosažení cílů tohoto nařízení.

Článek 19

Odchylky

Odchylně od článku 5, čl. 6 odst. 1, čl. 7 odst. 1 písm. a), b) a c), čl. 8 odst. 2, čl. 12 odst. 1, čl. 13 odst. 4, čl. 14 odst. 1 a přílohy V se odkazy na rok 2020 pro Řecko a Portugalsko, pokud je to nezbytné, nahradí odkazy na rok 2019.

Článek 20

Zrušení

1.   Nařízení (EU) č. 1337/2011 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2022.

2.   Nařízení (ES) č. 1166/2008 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2019.

3.   Odkazy na zrušená nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.

Článek 21

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. července 2018.

Za Evropský parlament

předseda

A. TAJANI

Za Radu

předsedkyně

J. BOGNER-STRAUSS

PŘÍLOHA I

Koeficienty pro dobytčí jednotky

| Druh zvířete | Charakteristika zvířete | Koeficient |
| --- | --- | --- |
| Tuři | do 1 roku | 0,400 |
| nad 1 rok do 2 let | 0,700 |
| Býci, nad 2 roky | 1,000 |
| Jalovice, nad 2 roky | 0,800 |
| Dojnice | 1,000 |
| Ostatní krávy | 0,800 |
| Ovce a kozy | 0,100 |
| Prasata | Selata s živou hmotností nižší než 20 kg | 0,027 |
| Chovné prasnice s živou hmotností nejméně 50 kg | 0,500 |
| Ostatní prasata | 0,300 |
| Drůbež | Brojleři | 0,007 |
| Nosnice | 0,014 |
| Ostatní drůbež | |
| Krůty | 0,030 |
| Kachny | 0,010 |
| Husy | 0,020 |
| Pštrosi | 0,350 |
| Ostatní drůbež j.n. | 0,001 |
| Králíci, chovné samice | 0,020 |

Druh zvířete

Charakteristika zvířete

Koeficient

Tuři

do 1 roku

0,400

nad 1 rok do 2 let

0,700

Býci, nad 2 roky

1,000

Jalovice, nad 2 roky

0,800

Dojnice

1,000

Ostatní krávy

0,800

Ovce a kozy

0,100

Prasata

Selata s živou hmotností nižší než 20 kg

0,027

Chovné prasnice s živou hmotností nejméně 50 kg

0,500

Ostatní prasata

0,300

Drůbež

Brojleři

0,007

Nosnice

0,014

Ostatní drůbež

Krůty

0,030

Kachny

0,010

Husy

0,020

Pštrosi

0,350

Ostatní drůbež j.n.

0,001

Králíci, chovné samice

0,020

PŘÍLOHA II

Seznam fyzických prahových hodnot
   (23)

| Položka | Prahová hodnota |
| --- | --- |
| Obhospodařovaná zemědělská půda | 5 ha |
| Orná půda | 2 ha |
| Brambory | 0,5 ha |
| Čerstvá zelenina a jahody | 0,5 ha |
| Aromatické, léčivé a kořeninové rostliny, květiny a okrasné rostliny, osivo a sadba, školky | 0,2 ha |
| Ovocné stromy, bobuloviny, stromy/keře nesoucí skořápkové ovoce, citrusové stromy, ostatní trvalé kultury kromě školek, vinic a olivovníků | 0,3 ha |
| Vinice | 0,1 ha |
| Olivovníky | 0,3 ha |
| Skleníky | 100 m2 |
| Houby pěstované | 100 m2 |
| Hospodářská zvířata | 1,7 dobytčí jednotky |

Položka

Prahová hodnota

Obhospodařovaná zemědělská půda

5 ha

Orná půda

2 ha

Brambory

0,5 ha

Čerstvá zelenina a jahody

0,5 ha

Aromatické, léčivé a kořeninové rostliny, květiny a okrasné rostliny, osivo a sadba, školky

0,2 ha

Ovocné stromy, bobuloviny, stromy/keře nesoucí skořápkové ovoce, citrusové stromy, ostatní trvalé kultury kromě školek, vinic a olivovníků

0,3 ha

Vinice

0,1 ha

Olivovníky

0,3 ha

Skleníky

100 m2

Houby pěstované

100 m2

Hospodářská zvířata

1,7 dobytčí jednotky

PŘÍLOHA III

Základní strukturální údaje: Proměnné

| Obecné proměnné | Jednotky/kategorie pro hodnoty |
| --- | --- |
| Informace ze zjišťování | |
| – | Identifikační číslo zemědělského podniku | ID zemědělského podniku |
| Zeměpisná poloha zemědělského podniku | |
| – | Zeměpisná poloha | Kód souřadnicové sítě statistické jednotky INSPIRE pro celoevropské použití. |
| – | Region NUTS 3 | kód NUTS 3 |
| – | Zemědělský podnik má oblasti označené jako oblasti s přírodními omezeními podle nařízení (EU) č. 1305/2013. | L/M/O/N (24) |
| Právní subjektivita zemědělského podniku | |
| – | Právní a ekonomickou odpovědnost za zemědělský podnik nese: | |
| – | Fyzická osoba, která je jediným vlastníkem (v případě nezávislého zemědělského podniku) | ano/ne |
| – | – | Pokud ano, je vlastník také vedoucím podniku? | ano/ne |
| – | – | Pokud ne, je vedoucím rodinný příslušník vlastníka podniku? | ano/ne |
| – | – | Pokud ano, je vedoucím podniku manžel/manželka vlastníka? | ano/ne |
| – | Sdílené vlastnictví | ano/ne |
| | Dvě nebo více fyzických osob, jež jsou partnery (v případě zemědělského podniku ve skupině) | ano/ne |
| – | Právnická osoba | ano/ne |
| – | – | Pokud ano, je zemědělský podnik součástí skupiny podniků? | ano/ne |
| – | Zemědělský podnik je jednotkou veřejných pozemků | ano/ne |
| – | Vlastník je příjemce podpory EU pro půdu či zvířata v zemědělském podniku, a je tudíž zahrnutý v IACS | ano/ne |
| | Vlastník je mladý zemědělec nebo nový subjekt působící v zemědělství, který za tímto účelem obdržel v předchozích třech letech finanční podporu v rámci společné zemědělské politiky | ano/ne |
| Vedoucí zemědělského podniku | |
| – | Rok narození | rok |
| – | Pohlaví | muž/žena |
| – | Zemědělské práce v zemědělském podniku (kromě domácích prací) | rozpětí RPJ (25) |
| | Rok zařazení na pozici vedoucího zemědělského podniku | rok |
| – | Zemědělská odborná příprava vedoucího podniku | kódy přípravy |
| – | Odborná příprava za posledních 12 měsíců | ano/ne |
| Forma držby obhospodařované zemědělské půdy (ve vztahu k vlastníkovi) | |
| – | Hospodaření na vlastní půdě | ha |
| – | Hospodaření na pronajaté půdě | ha |
| – | Půda obhospodařovaná společně nebo jiné způsoby držby | ha |
| – | Veřejný pozemek | ha |
| Ekologické zemědělství | ano/ne |
| – | Celková obhospodařovaná zemědělská půda zemědělského podniku, na níž se uplatňují metody ekologického zemědělství certifikované podle vnitrostátních pravidel nebo pravidel Evropské unie | ha |
| – | Celková obhospodařovaná zemědělská půda zemědělského podniku, která přechází na metody ekologického zemědělství certifikované podle vnitrostátních pravidel nebo pravidel Evropské unie | ha |
| | Účast v jiných systémech ekologické certifikace | ano/ne |

Obecné proměnné

Jednotky/kategorie pro hodnoty

Informace ze zjišťování

–

Identifikační číslo zemědělského podniku

ID zemědělského podniku

Zeměpisná poloha zemědělského podniku

–

Zeměpisná poloha

Kód souřadnicové sítě statistické jednotky INSPIRE pro celoevropské použití.

–

Region NUTS 3

kód NUTS 3

–

Zemědělský podnik má oblasti označené jako oblasti s přírodními omezeními podle nařízení (EU) č. 1305/2013.

L/M/O/N (24)

Právní subjektivita zemědělského podniku

–

Právní a ekonomickou odpovědnost za zemědělský podnik nese:

–

Fyzická osoba, která je jediným vlastníkem (v případě nezávislého zemědělského podniku)

ano/ne

–

–

Pokud ano, je vlastník také vedoucím podniku?

ano/ne

–

–

Pokud ne, je vedoucím rodinný příslušník vlastníka podniku?

ano/ne

–

–

Pokud ano, je vedoucím podniku manžel/manželka vlastníka?

ano/ne

–

Sdílené vlastnictví

ano/ne

Dvě nebo více fyzických osob, jež jsou partnery (v případě zemědělského podniku ve skupině)

ano/ne

–

Právnická osoba

ano/ne

–

–

Pokud ano, je zemědělský podnik součástí skupiny podniků?

ano/ne

–

Zemědělský podnik je jednotkou veřejných pozemků

ano/ne

–

Vlastník je příjemce podpory EU pro půdu či zvířata v zemědělském podniku, a je tudíž zahrnutý v IACS

ano/ne

Vlastník je mladý zemědělec nebo nový subjekt působící v zemědělství, který za tímto účelem obdržel v předchozích třech letech finanční podporu v rámci společné zemědělské politiky

ano/ne

Vedoucí zemědělského podniku

–

Rok narození

rok

–

Pohlaví

muž/žena

–

Zemědělské práce v zemědělském podniku (kromě domácích prací)

rozpětí RPJ (25)

Rok zařazení na pozici vedoucího zemědělského podniku

rok

–

Zemědělská odborná příprava vedoucího podniku

kódy přípravy

–

Odborná příprava za posledních 12 měsíců

ano/ne

Forma držby obhospodařované zemědělské půdy (ve vztahu k vlastníkovi)

–

Hospodaření na vlastní půdě

ha

–

Hospodaření na pronajaté půdě

ha

–

Půda obhospodařovaná společně nebo jiné způsoby držby

ha

–

Veřejný pozemek

ha

Ekologické zemědělství

ano/ne

–

Celková obhospodařovaná zemědělská půda zemědělského podniku, na níž se uplatňují metody ekologického zemědělství certifikované podle vnitrostátních pravidel nebo pravidel Evropské unie

ha

–

Celková obhospodařovaná zemědělská půda zemědělského podniku, která přechází na metody ekologického zemědělství certifikované podle vnitrostátních pravidel nebo pravidel Evropské unie

ha

Účast v jiných systémech ekologické certifikace

ano/ne

| Proměnné týkající se půdy | Celková hlavní plocha | z toho certifikované ekologické zemědělství a/nebo zemědělství, které na metody ekologického zemědělství přechází |
| --- | --- | --- |
| Obhospodařovaná zemědělská půda | ha | ha |
| – | Orná půda | ha | ha |
| – | – | Obiloviny pěstované na zrno (včetně osiva) | ha | ha |
| – | – | – | Pšenice obecná a špalda | ha | ha |
| – | – | – | Pšenice tvrdá | ha | ha |
| – | – | – | Žito a ozimé směsky | ha | |
| – | – | – | Ječmen | ha | |
| – | – | – | Oves a jarní směsky (obilné směsky jiné než ozimé) | ha | |
| – | – | – | Kukuřice na zrno a směs kukuřičných klasů | ha | |
| – | – | – | Tritikale | ha | |
| – | – | – | Čirok | ha | |
| – | – | – | Ostatní obiloviny j. n. (pohanka, proso, lesknice kanárská, atd.) | ha | |
| – | – | – | Rýže | ha | |
| – | – | Luskoviny a bílkovinné plodiny pěstované na zrno (včetně osiv a luskovinoobilných směsí) | ha | ha |
| – | – | – | Hrách polní, bob polní a sladká lupina | ha | |
| – | – | Okopaniny | ha | ha |
| – | – | – | Brambory (včetně sadbových brambor) | ha | ha |
| – | – | – | Cukrovka (kromě ploch na semeno) | ha | ha |
| – | – | – | Ostatní okopaniny j. n. | ha | |
| – | – | Technické plodiny | ha | ha |
| – | – | – | Olejniny | ha | ha |
| – | – | – | – | Řepka a řepice na semeno | ha | |
| – | – | – | – | Slunečnice na semeno | ha | |
| – | – | – | – | Sója | ha | ha |
| – | – | – | – | Len setý olejný | ha | |
| – | – | – | – | Ostatní olejniny j. n. | ha | |
| – | – | – | Přadné plodiny | ha | |
| – | – | – | – | Len setý přadný | ha | |
| – | – | – | – | Konopí | ha | |
| – | – | – | – | Bavlna | ha | |
| – | – | – | – | Ostatní přadné plodiny j. n. | ha | |
| – | – | – | Tabák | ha | |
| – | – | – | Chmel | ha | |
| – | – | – | Aromatické, léčivé a kořeninové rostliny | ha | |
| – | – | – | Energetické plodiny j. n. | ha | |
| – | – | – | Ostatní technické plodiny j. n. | ha | |
| – | – | Plodiny sklízené na zeleno na orné půdě | ha | ha |
| – | – | – | Dočasné travní porosty a pastviny | ha | ha |
| – | – | – | Luskoviny na zeleno | ha | ha |
| – | – | – | Kukuřice na zeleno a siláž | ha | |
| – | – | – | Ostatní obiloviny sklízené na zeleno (kromě kukuřice na zeleno a siláž) | ha | |
| – | – | – | Ostatní plodiny sklízené na zeleno na orné půdě j. n. | ha | |
| – | – | Čerstvá zelenina (včetně melounů) a jahody | ha | ha |
| – | – | – | Čerstvá zelenina (včetně melounů) a jahody pěstované v systému střídání se zahradnickými plodinami (zahradnická produkce) | ha | |
| – | – | – | Čerstvá zelenina (včetně melounů) a jahody pěstované v systému střídání s jinými polními plodinami (polní produkce) | ha | |
| – | – | Květiny a okrasné rostliny (kromě školek) | ha | |
| – | – | Osivo a sadba | ha | ha |
| – | – | Ostatní plodiny pěstované na orné půdě j. n. | ha | |
| – | – | Půda ležící ladem | ha | |
| – | Trvalé travní porosty | ha | ha |
| – | – | Pastviny a louky kromě extenzivních pastvin | ha | ha |
| – | – | Extenzivní pastviny | ha | ha |
| – | – | Trvalé travní porosty již nevyužívané k produkci a způsobilé pro platbu subvencí | ha | |
| – | Trvalé kultury (včetně mladých a dočasně opuštěných výsadeb, kromě ploch, které produkují pouze pro vlastní spotřebu) | ha | ha |
| – | – | Ovoce, bobuloviny a skořápkové ovoce (kromě citrusových plodů, hroznů a jahod) | ha | ha |
| – | – | – | Jádrové ovoce | ha | |
| – | – | – | Peckové ovoce | ha | |
| – | – | – | Ovoce subtropického a tropického klimatického pásma | ha | |
| – | – | – | Bobuloviny (kromě jahod) | ha | |
| – | – | – | Skořápkové ovoce | ha | |
| – | – | Citrusové plody | ha | ha |
| – | – | Vinné hrozny | ha | |
| – | – | – | Hrozny moštové | ha | ha |
| – | – | – | – | Hrozny moštové pro vína s chráněným označením původu (CHOP) | ha | |
| – | – | – | – | Hrozny moštové pro vína s chráněným zeměpisným označením (CHZO) | ha | |
| – | – | – | – | Hrozny moštové pro ostatní vína j. n. (bez CHOP/CHZO) | ha | |
| – | – | – | Hrozny stolní | ha | |
| – | – | – | Hrozny na rozinky | ha | |
| – | – | Olivy | ha | ha |
| – | – | Školky | ha | |
| – | – | Ostatní trvalé kultury včetně ostatních trvalých plodin určených k lidské spotřebě | ha | |
| – | – | – | Vánoční stromky | ha | |
| – | Domácí zahrady | ha | |
| Ostatní zemědělská půda | ha | |
| – | Nevyužívaná zemědělská půda | ha | |
| – | Zalesněná plocha | ha | |
| – | – | Rychle rostoucí dřeviny pěstované ve výmladkových plantážích | ha | |
| – | Ostatní půda (půda zabraná budovami, hospodářskými dvory, cestami, rybníky a jiné neproduktivní plochy) | ha | |
| Speciálně využívané plochy zemědělského podniku | | |
| – | Houby pěstované | ha | |
| Obhospodařovaná zemědělská půda pod sklem nebo pod vysokým přístupným ochranným krytem | ha | |
| – | Zelenina, včetně melounů a jahod, pod sklem nebo pod vysokým přístupným ochranným krytem | ha | ha |
| – | Květiny a okrasné rostliny (kromě školek), pod sklem nebo pod vysokým přístupným ochranným krytem | ha | |
| – | Ostatní plodiny na orné půdě pěstované pod sklem nebo pod vysokým přístupným ochranným krytem | ha | |
| – | Trvalé kultury pod sklem nebo pod vysokým přístupným ochranným krytem | ha | |
| – | Ostatní obhospodařovaná zemědělská půda pod sklem nebo pod vysokým přístupným ochranným krytem j. n. | ha | |
| Zavlažování venkovních obdělávaných ploch | | |
| – | Celková zavlažovatelná plocha | ha | |

Proměnné týkající se půdy

Celková hlavní plocha

z toho certifikované ekologické zemědělství a/nebo zemědělství, které na metody ekologického zemědělství přechází

Obhospodařovaná zemědělská půda

ha

ha

–

Orná půda

ha

ha

–

–

Obiloviny pěstované na zrno (včetně osiva)

ha

ha

–

–

–

Pšenice obecná a špalda

ha

ha

–

–

–

Pšenice tvrdá

ha

ha

–

–

–

Žito a ozimé směsky

ha

–

–

–

Ječmen

ha

–

–

–

Oves a jarní směsky (obilné směsky jiné než ozimé)

ha

–

–

–

Kukuřice na zrno a směs kukuřičných klasů

ha

–

–

–

Tritikale

ha

–

–

–

Čirok

ha

–

–

–

Ostatní obiloviny j. n. (pohanka, proso, lesknice kanárská, atd.)

ha

–

–

–

Rýže

ha

–

–

Luskoviny a bílkovinné plodiny pěstované na zrno (včetně osiv a luskovinoobilných směsí)

ha

ha

–

–

–

Hrách polní, bob polní a sladká lupina

ha

–

–

Okopaniny

ha

ha

–

–

–

Brambory (včetně sadbových brambor)

ha

ha

–

–

–

Cukrovka (kromě ploch na semeno)

ha

ha

–

–

–

Ostatní okopaniny j. n.

ha

–

–

Technické plodiny

ha

ha

–

–

–

Olejniny

ha

ha

–

–

–

–

Řepka a řepice na semeno

ha

–

–

–

–

Slunečnice na semeno

ha

–

–

–

–

Sója

ha

ha

–

–

–

–

Len setý olejný

ha

–

–

–

–

Ostatní olejniny j. n.

ha

–

–

–

Přadné plodiny

ha

–

–

–

–

Len setý přadný

ha

–

–

–

–

Konopí

ha

–

–

–

–

Bavlna

ha

–

–

–

–

Ostatní přadné plodiny j. n.

ha

–

–

–

Tabák

ha

–

–

–

Chmel

ha

–

–

–

Aromatické, léčivé a kořeninové rostliny

ha

–

–

–

Energetické plodiny j. n.

ha

–

–

–

Ostatní technické plodiny j. n.

ha

–

–

Plodiny sklízené na zeleno na orné půdě

ha

ha

–

–

–

Dočasné travní porosty a pastviny

ha

ha

–

–

–

Luskoviny na zeleno

ha

ha

–

–

–

Kukuřice na zeleno a siláž

ha

–

–

–

Ostatní obiloviny sklízené na zeleno (kromě kukuřice na zeleno a siláž)

ha

–

–

–

Ostatní plodiny sklízené na zeleno na orné půdě j. n.

ha

–

–

Čerstvá zelenina (včetně melounů) a jahody

ha

ha

–

–

–

Čerstvá zelenina (včetně melounů) a jahody pěstované v systému střídání se zahradnickými plodinami (zahradnická produkce)

ha

–

–

–

Čerstvá zelenina (včetně melounů) a jahody pěstované v systému střídání s jinými polními plodinami (polní produkce)

ha

–

–

Květiny a okrasné rostliny (kromě školek)

ha

–

–

Osivo a sadba

ha

ha

–

–

Ostatní plodiny pěstované na orné půdě j. n.

ha

–

–

Půda ležící ladem

ha

–

Trvalé travní porosty

ha

ha

–

–

Pastviny a louky kromě extenzivních pastvin

ha

ha

–

–

Extenzivní pastviny

ha

ha

–

–

Trvalé travní porosty již nevyužívané k produkci a způsobilé pro platbu subvencí

ha

–

Trvalé kultury (včetně mladých a dočasně opuštěných výsadeb, kromě ploch, které produkují pouze pro vlastní spotřebu)

ha

ha

–

–

Ovoce, bobuloviny a skořápkové ovoce (kromě citrusových plodů, hroznů a jahod)

ha

ha

–

–

–

Jádrové ovoce

ha

–

–

–

Peckové ovoce

ha

–

–

–

Ovoce subtropického a tropického klimatického pásma

ha

–

–

–

Bobuloviny (kromě jahod)

ha

–

–

–

Skořápkové ovoce

ha

–

–

Citrusové plody

ha

ha

–

–

Vinné hrozny

ha

–

–

–

Hrozny moštové

ha

ha

–

–

–

–

Hrozny moštové pro vína s chráněným označením původu (CHOP)

ha

–

–

–

–

Hrozny moštové pro vína s chráněným zeměpisným označením (CHZO)

ha

–

–

–

–

Hrozny moštové pro ostatní vína j. n. (bez CHOP/CHZO)

ha

–

–

–

Hrozny stolní

ha

–

–

–

Hrozny na rozinky

ha

–

–

Olivy

ha

ha

–

–

Školky

ha

–

–

Ostatní trvalé kultury včetně ostatních trvalých plodin určených k lidské spotřebě

ha

–

–

–

Vánoční stromky

ha

–

Domácí zahrady

ha

Ostatní zemědělská půda

ha

–

Nevyužívaná zemědělská půda

ha

–

Zalesněná plocha

ha

–

–

Rychle rostoucí dřeviny pěstované ve výmladkových plantážích

ha

–

Ostatní půda (půda zabraná budovami, hospodářskými dvory, cestami, rybníky a jiné neproduktivní plochy)

ha

Speciálně využívané plochy zemědělského podniku

–

Houby pěstované

ha

Obhospodařovaná zemědělská půda pod sklem nebo pod vysokým přístupným ochranným krytem

ha

–

Zelenina, včetně melounů a jahod, pod sklem nebo pod vysokým přístupným ochranným krytem

ha

ha

–

Květiny a okrasné rostliny (kromě školek), pod sklem nebo pod vysokým přístupným ochranným krytem

ha

–

Ostatní plodiny na orné půdě pěstované pod sklem nebo pod vysokým přístupným ochranným krytem

ha

–

Trvalé kultury pod sklem nebo pod vysokým přístupným ochranným krytem

ha

–

Ostatní obhospodařovaná zemědělská půda pod sklem nebo pod vysokým přístupným ochranným krytem j. n.

ha

Zavlažování venkovních obdělávaných ploch

–

Celková zavlažovatelná plocha

ha

| Proměnné týkající se hospodářských zvířat | Celkový počet zvířat | z toho certifikované ekologické zemědělství a/nebo zemědělství, které na metody ekologického zemědělství přechází |
| --- | --- | --- |
| Tuři | | kusy |
| – | Tuři, do 1 roku | kusy | |
| – | Tuři, nad 1 rok do 2 let | kusy | |
| – | – | Býci, nad 1 rok do 2 let | kusy | |
| – | – | Jalovice, nad 1 rok do 2 let | kusy | |
| – | Býci, nad 2 roky | kusy | |
| – | Samice turů, nad 2 roky | kusy | |
| – | – | Jalovice, nad 2 roky | kusy | |
| – | – | Krávy | kusy | |
| – | – | – | Dojnice | kusy | kusy |
| – | – | – | Ostatní krávy | kusy | kusy |
| – | – | – | Buvolí krávy | kusy | ano/ne |
| Ovce a kozy | | |
| – | Ovce (jakéhokoli stáří) | kusy | kusy |
| – | – | Chovné samice ovcí | kusy | |
| – | – | Ostatní ovce | kusy | |
| – | Kozy (jakéhokoli stáří) | kusy | kusy |
| – | – | Chovné samice koz | kusy | |
| – | – | Ostatní kozy | kusy | |
| Prasata | | kusy |
| – | Selata s živou hmotností nižší než 20 kg | kusy | |
| – | Chovné prasnice s živou hmotností nejméně 50 kg | kusy | |
| – | Ostatní prasata | kusy | |
| Drůbež | | kusy |
| – | Brojleři | kusy | kusy |
| – | Nosnice | kusy | kusy |
| – | Ostatní drůbež | kusy | |
| – | – | Krůty | kusy | |
| – | – | Kachny | kusy | |
| – | – | Husy | kusy | |
| – | – | Pštrosi | kusy | |
| – | – | Ostatní drůbež j.n. | kusy | |
| Králíci | | |
| – | Chovné samice králíků | kusy | |
| Včely | úly | |
| Jelenovití | ano/ne | |
| Kožešinová zvířata | ano/ne | |
| Hospodářská zvířata j. n. | ano/ne | |

Proměnné týkající se hospodářských zvířat

Celkový počet zvířat

z toho certifikované ekologické zemědělství a/nebo zemědělství, které na metody ekologického zemědělství přechází

Tuři

kusy

–

Tuři, do 1 roku

kusy

–

Tuři, nad 1 rok do 2 let

kusy

–

–

Býci, nad 1 rok do 2 let

kusy

–

–

Jalovice, nad 1 rok do 2 let

kusy

–

Býci, nad 2 roky

kusy

–

Samice turů, nad 2 roky

kusy

–

–

Jalovice, nad 2 roky

kusy

–

–

Krávy

kusy

–

–

–

Dojnice

kusy

kusy

–

–

–

Ostatní krávy

kusy

kusy

–

–

–

Buvolí krávy

kusy

ano/ne

Ovce a kozy

–

Ovce (jakéhokoli stáří)

kusy

kusy

–

–

Chovné samice ovcí

kusy

–

–

Ostatní ovce

kusy

–

Kozy (jakéhokoli stáří)

kusy

kusy

–

–

Chovné samice koz

kusy

–

–

Ostatní kozy

kusy

Prasata

kusy

–

Selata s živou hmotností nižší než 20 kg

kusy

–

Chovné prasnice s živou hmotností nejméně 50 kg

kusy

–

Ostatní prasata

kusy

Drůbež

kusy

–

Brojleři

kusy

kusy

–

Nosnice

kusy

kusy

–

Ostatní drůbež

kusy

–

–

Krůty

kusy

–

–

Kachny

kusy

–

–

Husy

kusy

–

–

Pštrosi

kusy

–

–

Ostatní drůbež j.n.

kusy

Králíci

–

Chovné samice králíků

kusy

Včely

úly

Jelenovití

ano/ne

Kožešinová zvířata

ano/ne

Hospodářská zvířata j. n.

ano/ne

PŘÍLOHA IV

Témata a dílčí témata v modulech

| Modul | Téma | Dílčí téma |
| --- | --- | --- |
| Pracovní síla a jiné výdělečné činnosti | Řízení zemědělského podniku | Vlastník |
| Vstup pracovní síly |
| Vyvážené zastoupení žen a mužů |
| Bezpečnostní opatření včetně plánu bezpečnosti v zemědělském podniku |
| Rodinní příslušníci | Vstup pracovní síly |
| Počet zapojených osob |
| Vyvážené zastoupení žen a mužů |
| Osoby, které nejsou rodinnými příslušníky | Vstup pracovní síly |
| Počet zaměstnanců |
| Vyvážené zastoupení žen a mužů |
| Nepravidelně zaměstnaná pracovní síla zemědělského podniku |
| Vstup pracovní síly od dodavatelů |
| | Jiné výdělečné činnosti přímo související se zemědělským podnikem | Druhy činností |
| Význam pro zemědělský podnik |
| Vstup pracovní síly |
| | Jiné výdělečné činnosti, které přímo nesouvisejí se zemědělským podnikem | Vstup pracovní síly |
| Rozvoj venkova | Zemědělské podniky podporované z opatření pro rozvoj venkova | Poradenské, řídicí a pomocné služby pro zemědělství |
| Rozvoj zemědělských podniků a podnikatelské činnosti |
| Režimy jakosti zemědělských produktů a potravin |
| Investice do hmotného majetku |
| Obnova potenciálu zemědělské produkce poškozeného přírodními katastrofami a katastrofickými událostmi a zavedení vhodných preventivních opatření |
| Investice do rozvoje lesních oblastí a zlepšování životaschopnosti lesů |
| Agroenvironmentálně-klimatické platby |
| Ekologické zemědělství |
| Platby v rámci sítě Natura 2000 a podle rámcové směrnice o vodě |
| Platby pro oblasti s přírodními či jinými zvláštními omezeními |
| Dobré životní podmínky zvířat |
| Řízení rizik |
| Ustájení zvířat a hospodaření se statkovými hnojivy | Ustájení zvířat | Ustájení turů |
| Ustájení prasat |
| Ustájení nosnic |
| Využití živin a statkových hnojiv v zemědělském podniku | Obhospodařovaná zemědělská půda hnojená |
| Statková hnojiva vyvezená z podniku a dovezená do zemědělského podniku |
| Organická a odpadová hnojiva jiná než statková hnojiva |
| Technologie aplikace statkových hnojiv | Doba zapravení podle druhu aplikace |
| Zařízení pro statková hnojiva | Prostory pro uskladnění statkových hnojiv a jejich kapacita |
| Zavlažování | Zavlažovací postupy | Dostupnost zavlažování |
| Metody zavlažování |
| Zdroje vody na zavlažování |
| Technické parametry zavlažovacího zařízení |
| Plodiny zavlažované během období 12 měsíců | Obiloviny pěstované na zrno |
| Luskoviny a bílkovinné plodiny pěstované na zrno |
| Okopaniny |
| Technické plodiny |
| Plodiny sklízené na zeleno na orné půdě |
| Ostatní plodiny na orné půdě |
| Trvalé travní porosty |
| Trvalé kultury |
| Postupy hospodaření s půdou | Postupy hospodaření s půdou na venkovní ploše | Metody orby |
| Pokryv orné půdy |
| Střídání plodin na orné půdě |
| Plocha využívaná v ekologickém zájmu |
| Stroje a zařízení | Stroje | Internetová zařízení |
| Základní strojové vybavení |
| Využívání postupů přesného zemědělství |
| Stroje pro chov hospodářských zvířat |
| Skladování zemědělských produktů |
| Zařízení | Zařízení používané na výrobu energie z obnovitelných zdrojů v zemědělských podnicích |
| Sady | Jádrové ovoce | Jablka: plocha podle stáří výsadby |
| Jablka: plocha podle hustoty stromů |
| Hrušky: plocha podle stáří výsadby |
| Hrušky: plocha podle hustoty stromů |
| Peckové ovoce | Broskve: plocha podle stáří výsadby |
| Broskve: plocha podle hustoty stromů |
| Nektarinky: plocha podle stáří výsadby |
| Nektarinky: plocha podle hustoty stromů |
| Meruňky: plocha podle stáří výsadby |
| Meruňky: plocha podle hustoty stromů |
| Citrusové plody | Pomeranče: plocha podle stáří výsadby |
| Pomeranče: plocha podle hustoty stromů |
| Malé citrusové plody: plocha podle stáří výsadby |
| Malé citrusové plody: plocha podle hustoty stromů |
| Citrony: plocha podle stáří výsadby |
| Citrony: plocha podle hustoty stromů |
| Olivy | Plocha podle stáří výsadby |
| | Plocha podle hustoty stromů |
| Hrozny stolní a rozinky | Hrozny stolní: plocha podle stáří výsadby |
| | Hrozny stolní: plocha podle hustoty výsadby vinice |
| | Hrozny na rozinky: plocha podle stáří výsadby |
| | Hrozny na rozinky: plocha podle hustoty výsadby vinice |
| Vinice | Hrozny moštové | Plocha a stáří |
| | Odrůdy hroznů | Počet odrůd |
| | | Kód a plocha |

Modul

Téma

Dílčí téma

Pracovní síla a jiné výdělečné činnosti

Řízení zemědělského podniku

Vlastník

Vstup pracovní síly

Vyvážené zastoupení žen a mužů

Bezpečnostní opatření včetně plánu bezpečnosti v zemědělském podniku

Rodinní příslušníci

Vstup pracovní síly

Počet zapojených osob

Vyvážené zastoupení žen a mužů

Osoby, které nejsou rodinnými příslušníky

Vstup pracovní síly

Počet zaměstnanců

Vyvážené zastoupení žen a mužů

Nepravidelně zaměstnaná pracovní síla zemědělského podniku

Vstup pracovní síly od dodavatelů

Jiné výdělečné činnosti přímo související se zemědělským podnikem

Druhy činností

Význam pro zemědělský podnik

Vstup pracovní síly

Jiné výdělečné činnosti, které přímo nesouvisejí se zemědělským podnikem

Vstup pracovní síly

Rozvoj venkova

Zemědělské podniky podporované z opatření pro rozvoj venkova

Poradenské, řídicí a pomocné služby pro zemědělství

Rozvoj zemědělských podniků a podnikatelské činnosti

Režimy jakosti zemědělských produktů a potravin

Investice do hmotného majetku

Obnova potenciálu zemědělské produkce poškozeného přírodními katastrofami a katastrofickými událostmi a zavedení vhodných preventivních opatření

Investice do rozvoje lesních oblastí a zlepšování životaschopnosti lesů

Agroenvironmentálně-klimatické platby

Ekologické zemědělství

Platby v rámci sítě Natura 2000 a podle rámcové směrnice o vodě

Platby pro oblasti s přírodními či jinými zvláštními omezeními

Dobré životní podmínky zvířat

Řízení rizik

Ustájení zvířat a hospodaření se statkovými hnojivy

Ustájení zvířat

Ustájení turů

Ustájení prasat

Ustájení nosnic

Využití živin a statkových hnojiv v zemědělském podniku

Obhospodařovaná zemědělská půda hnojená

Statková hnojiva vyvezená z podniku a dovezená do zemědělského podniku

Organická a odpadová hnojiva jiná než statková hnojiva

Technologie aplikace statkových hnojiv

Doba zapravení podle druhu aplikace

Zařízení pro statková hnojiva

Prostory pro uskladnění statkových hnojiv a jejich kapacita

Zavlažování

Zavlažovací postupy

Dostupnost zavlažování

Metody zavlažování

Zdroje vody na zavlažování

Technické parametry zavlažovacího zařízení

Plodiny zavlažované během období 12 měsíců

Obiloviny pěstované na zrno

Luskoviny a bílkovinné plodiny pěstované na zrno

Okopaniny

Technické plodiny

Plodiny sklízené na zeleno na orné půdě

Ostatní plodiny na orné půdě

Trvalé travní porosty

Trvalé kultury

Postupy hospodaření s půdou

Postupy hospodaření s půdou na venkovní ploše

Metody orby

Pokryv orné půdy

Střídání plodin na orné půdě

Plocha využívaná v ekologickém zájmu

Stroje a zařízení

Stroje

Internetová zařízení

Základní strojové vybavení

Využívání postupů přesného zemědělství

Stroje pro chov hospodářských zvířat

Skladování zemědělských produktů

Zařízení

Zařízení používané na výrobu energie z obnovitelných zdrojů v zemědělských podnicích

Sady

Jádrové ovoce

Jablka: plocha podle stáří výsadby

Jablka: plocha podle hustoty stromů

Hrušky: plocha podle stáří výsadby

Hrušky: plocha podle hustoty stromů

Peckové ovoce

Broskve: plocha podle stáří výsadby

Broskve: plocha podle hustoty stromů

Nektarinky: plocha podle stáří výsadby

Nektarinky: plocha podle hustoty stromů

Meruňky: plocha podle stáří výsadby

Meruňky: plocha podle hustoty stromů

Citrusové plody

Pomeranče: plocha podle stáří výsadby

Pomeranče: plocha podle hustoty stromů

Malé citrusové plody: plocha podle stáří výsadby

Malé citrusové plody: plocha podle hustoty stromů

Citrony: plocha podle stáří výsadby

Citrony: plocha podle hustoty stromů

Olivy

Plocha podle stáří výsadby

Plocha podle hustoty stromů

Hrozny stolní a rozinky

Hrozny stolní: plocha podle stáří výsadby

Hrozny stolní: plocha podle hustoty výsadby vinice

Hrozny na rozinky: plocha podle stáří výsadby

Hrozny na rozinky: plocha podle hustoty výsadby vinice

Vinice

Hrozny moštové

Plocha a stáří

Odrůdy hroznů

Počet odrůd

Kód a plocha

PŘÍLOHA V

Požadavky na přesnost

Základní údaje (v letech 2023 a 2026) a údaje z modulů musí být statisticky reprezentativní pro příslušné soubory zemědělských podniků podle níže uvedené tabulky týkající se přesnosti na úrovni regionů NUTS 2, pokud jde o velikost a typ zemědělských podniků v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1217/2009 (26), nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1198/2014 a prováděcím nařízením Komise (EU) 2015/220 (27).

Požadavky na přesnost se vztahují na proměnné uvedené v následující tabulce.

Údaje v rozšíření opory výběru v roce 2020 jsou statisticky reprezentativní pro příslušný soubor na úrovni regionů NUTS 2, jak se vymezuje v tabulce týkající se přesnosti.

Kromě toho se požadavky na přesnost stanovené v tabulce vztahují na všechny regiony NUTS 2, v nichž je nejméně:

| — | 5 000 zemědělských podniků v rámci příslušného souboru pro moduly ‚Sady‘ a ‚Vinice‘; |
| --- | --- |

—

5 000 zemědělských podniků v rámci příslušného souboru pro moduly ‚Sady‘ a ‚Vinice‘;

| — | 10 000 zemědělských podniků v rámci příslušného souboru pro základní údaje pro všechny ostatní moduly a pro údaje v rozšíření opory výběru. |
| --- | --- |

—

10 000 zemědělských podniků v rámci příslušného souboru pro základní údaje pro všechny ostatní moduly a pro údaje v rozšíření opory výběru.

Pro regiony NUTS 2 s menším počtem podniků se požadavky na přesnost stanovené v tabulce vztahují na související regiony NUTS 1, v nichž je nejméně:

| — | 500 zemědělských podniků v rámci příslušného souboru pro moduly ‚Sady‘ a ‚Vinice‘; |
| --- | --- |

—

500 zemědělských podniků v rámci příslušného souboru pro moduly ‚Sady‘ a ‚Vinice‘;

| — | 1 000 zemědělských podniků v rámci příslušného souboru pro základní údaje pro všechny ostatní moduly a pro údaje v rozšíření opory výběru. |
| --- | --- |

—

1 000 zemědělských podniků v rámci příslušného souboru pro základní údaje pro všechny ostatní moduly a pro údaje v rozšíření opory výběru.

Celostátní přesnost, při které relativní směrodatná chyba dosáhne nejvýše 5 %, je požadována pro proměnné v modulech ‚Sady‘ a ‚Vinice‘, u kterých nelze uplatnit požadavky na přesnost na úrovni regionů NUTS 2 a NUTS 1.

Celostátní přesnost, při které relativní směrodatná chyba dosáhne nejvýše 7,5 %, je požadována u všech ostatních modulů, u kterých nelze uplatnit požadavky na přesnost na jakoukoliv proměnnou na úrovni regionů NUTS 2 a NUTS 1.

Tabulka přesnosti

| Příslušný soubor | Proměnné, na které se vztahují požadavky na přesnost | Výskyt v příslušném souboru | Relativní směrodatná chyba |
| --- | --- | --- | --- |
| Základní údaje v letech 2023 a 2026
  Modul ‚Pracovní síla a jiné výdělečné činnosti‘ |
| Podle článku 5 týkajícího se základních údajů a podle článku 7 o modulu ‚Pracovní síla a jiné výdělečné činnosti‘. | Proměnné týkající se půdy






  — | Obiloviny pěstované na zrno (včetně osiva) |

Příslušný soubor

Proměnné, na které se vztahují požadavky na přesnost

Výskyt v příslušném souboru

Relativní směrodatná chyba

Základní údaje v letech 2023 a 2026

Modul ‚Pracovní síla a jiné výdělečné činnosti‘

Podle článku 5 týkajícího se základních údajů a podle článku 7 o modulu ‚Pracovní síla a jiné výdělečné činnosti‘.

Proměnné týkající se půdy

—

Obiloviny pěstované na zrno (včetně osiva)

| — | Olejniny |
| --- | --- |

—

Olejniny

| — | Plodiny sklízené na zeleno na orné půdě |
| --- | --- |

—

Plodiny sklízené na zeleno na orné půdě

| — | Čerstvá zelenina (včetně melounů), jahody, květiny a okrasné rostliny (kromě školek) |
| --- | --- |

—

Čerstvá zelenina (včetně melounů), jahody, květiny a okrasné rostliny (kromě školek)

| — | Trvalé travní porosty bez extenzivních pastvin |
| --- | --- |

—

Trvalé travní porosty bez extenzivních pastvin

| — | Ovoce, bobuloviny, skořápkové ovoce a citrusové plody (kromě hroznů a jahod) |
| --- | --- |

—

Ovoce, bobuloviny, skořápkové ovoce a citrusové plody (kromě hroznů a jahod)

| — | Vinné hrozny |
| --- | --- |

—

Vinné hrozny

| — | Olivy |
| --- | --- |

—

Olivy

7,5 % nebo více obhospodařované zemědělské půdy v regionu

< 5 %

Proměnné týkající se hospodářských zvířat

| — | Dojnice |
| --- | --- |

—

Dojnice

| — | Ostatní krávy |
| --- | --- |

—

Ostatní krávy

| — | Ostatní tuři (tuři do 1 roku, tuři nad 1 rok do 2 let, býci nad 2 roky, jalovice nad 2 roky) |
| --- | --- |

—

Ostatní tuři (tuři do 1 roku, tuři nad 1 rok do 2 let, býci nad 2 roky, jalovice nad 2 roky)

| — | Chovné prasnice s živou hmotností nejméně 50 kg |
| --- | --- |

—

Chovné prasnice s živou hmotností nejméně 50 kg

| — | Selata s živou hmotností nižší než 20 kg a ostatní prasata |
| --- | --- |

—

Selata s živou hmotností nižší než 20 kg a ostatní prasata

| — | Ovce a kozy |
| --- | --- |

—

Ovce a kozy

| — | Drůbež |
| --- | --- |

—

Drůbež

7,5 % nebo více dobytčích jednotek v regionu a 5 % nebo více proměnné v zemi

< 5 %

Základní údaje pro rozšíření opory výběru v roce 2020

Podle článku 6

Proměnné týkající se půdy

| — | Orná půda |
| --- | --- |

—

Orná půda

| — | Trvalé travní porosty bez extenzivních pastvin |
| --- | --- |

—

Trvalé travní porosty bez extenzivních pastvin

| — | Trvalé kultury |
| --- | --- |

—

Trvalé kultury

7,5 % nebo více obhospodařované zemědělské půdy v regionu

< 7,5 %

Proměnné týkající se hospodářských zvířat

| — | Dobytčí jednotky celkem |
| --- | --- |

—

Dobytčí jednotky celkem

5 % nebo více proměnné v zemi

< 7,5 %

Modul ‚Rozvoj venkova‘

Modul ‚Stroje a zařízení‘

Podle článku 7

Proměnné týkající se půdy, pokud jde o modul ‚Pracovní síla a jiné výdělečné činnosti‘

7,5 % nebo více obhospodařované zemědělské půdy v regionu

< 7,5 %

Proměnné týkající se hospodářských zvířat, pokud jde o modul ‚Pracovní síla a jiné výdělečné činnosti‘

7,5 % nebo více dobytčích jednotek v regionu a 5 % nebo více proměnné v zemi

< 7,5 %

Modul ‚Ustájení zvířat a hospodaření se statkovými hnojivy‘

Podmnožina souboru zemědělských podniků podle článku 7 alespoň s jedním kusem hospodářského zvířete z následujících kategorií: tuři, prasata, ovce, kozy, drůbež

Proměnné týkající se hospodářských zvířat, pokud jde o modul ‚Pracovní síla a jiné výdělečné činnosti‘

7,5 % nebo více dobytčích jednotek v regionu a 5 % nebo více proměnné v zemi

< 7,5 %

Modul ‚Zavlažování‘

Podmnožina souboru zemědělských podniků podle článku 7 se zavlažovatelnou plochou

Proměnné týkající se půdy

| — | Celková zavlažovatelná plocha |
| --- | --- |

—

Celková zavlažovatelná plocha

7,5 % nebo více obhospodařované zemědělské půdy v regionu

< 7,5 %

Modul ‚Postupy hospodaření s půdou‘

Podmnožina souboru zemědělských podniků podle článku 7 s ornou půdou

Proměnné týkající se půdy

| — | Orná půda |
| --- | --- |

—

Orná půda

7,5 % nebo více obhospodařované zemědělské půdy v regionu

< 7,5 %

Modul ‚Sady‘

Podmnožina souboru zemědělských podniků podle článku 7 s jakýmikoli jednotlivými proměnnými týkajícími se sadů, které splňují prahové hodnoty uvedené v čl. 7 odst. 5

Proměnné týkající se sadů

| — | Proměnné týkající se sadů s jablky, hruškami, meruňkami, broskvemi, nektarinkami, pomeranči, malými citrusovými plody, citrony, olivami, stolními hrozny, hrozny na rozinky, které splňují prahové hodnoty uvedené v čl. 7 odst. 5 |
| --- | --- |

—

Proměnné týkající se sadů s jablky, hruškami, meruňkami, broskvemi, nektarinkami, pomeranči, malými citrusovými plody, citrony, olivami, stolními hrozny, hrozny na rozinky, které splňují prahové hodnoty uvedené v čl. 7 odst. 5

5 % nebo více obhospodařované zemědělské půdy v regionu

< 7,5 %

Modul ‚Vinice‘

Podmnožina souboru zemědělských podniků podle článku 7 s moštovými hrozny

Proměnné týkající se vinic

| — | Hrozny moštové |
| --- | --- |

—

Hrozny moštové

5 % nebo více obhospodařované zemědělské půdy v regionu

< 7,5 %

---

(1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 3.července 2018 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 16. července 2018.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1166/2008 ze dne 19. listopadu 2008 o statistických zjišťováních o struktuře zemědělských podniků a o statistickém zjišťování o metodách zemědělské výroby a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 571/88 (Úř. věst. L 321, 1.12.2008, s. 14).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice a zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES, Euratom) č. 1101/2008 o předávání údajů, na které se vztahuje statistická důvěrnost, Statistickému úřadu Evropských společenství, nařízení Rady (ES) č. 322/97 o statistice Společenství a rozhodnutí Rady 89/382/EHS, Euratom, kterým se zřizuje Výbor pro statistické programy Evropských společenství (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1337/2011 ze dne 13. prosince 2011 o evropské statistice trvalých kultur a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 357/79 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/109/ES (Úř. věst. L 347, 30.12.2011, s. 7).

4

(5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) (Úř. věst. L 108, 25.4.2007, s. 1).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1).

7

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 ze dne 20. prosince 2006, kterým se zavádí statistická klasifikace ekonomických činností NACE Revize 2 a kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3037/90 a některá nařízení ES o specifických statistických oblastech (Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1).

8

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) (Úř. věst. L 154, 21.6.2003, s. 1).

9

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 549).

10

(11)  
  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

11

(12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

12

(13)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

13

(14)  
  Úř. věst. C 14, 16.1.2018, s. 6.

14

(15)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1198/2014 ze dne 1. srpna 2014, kterým se doplňuje nařízení Rady (ES) č. 1217/2009 o založení zemědělské účetní datové sítě pro sběr údajů o příjmech a o hospodářské činnosti zemědělských podniků v Evropské unii (Úř. věst. L 321, 7.11.2014, s. 2).

15

(16)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zrušují nařízení Rady (ES) č. 637/2008 a nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 608).

16

(17)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 ze dne 17. července 2000 o systému identifikace a evidence skotu, o označování hovězího masa a výrobků z hovězího masa a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 820/97 (Úř. věst. L 204, 11.8.2000, s. 1).

17

(18)  Nařízení Rady (ES) č. 21/2004 ze dne 17. prosince 2003 o stanovení systému identifikace a evidence ovcí a koz a o změně nařízení (ES) č. 1782/2003 a směrnic 92/102/EHS a 64/432/EHS (Úř. věst. L 5, 9.1.2004, s. 8).

18

(19)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671).

19

(20)  Nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91 (Úř. věst. L 189, 20.7.2007, s. 1).

20

(21)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).

21

(22)  Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).

22

(23)  Prahové hodnoty se vztahují na skupinu položek uvedenou v tabulce.

23

(24)  L – jiné než horské oblasti s výraznými přírodními omezeními; M – méně příznivá horská oblast; O – ostatní oblasti postižené zvláštními omezeními; N – normální oblast (neznevýhodněná). Tato klasifikace může být v budoucnu upravena v závislosti na vývoji společné zemědělské politiky.

24

(25)  Roční pracovní jednotka – procentní rozpětí 2: (> 0-< 25), (≥ 25-< 50), (≥ 50-< 75), (≥ 75-< 100), (100)

25

(26)  Nařízení Rady (ES) č. 1217/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o založení zemědělské účetní datové sítě pro sběr údajů o příjmech a o hospodářské činnosti zemědělských podniků v Evropském společenství (Úř. věst. L 328, 15.12.2009, s. 27).

26

(27)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/220 ze dne 3. února 2015, kterým se stanoví pravidla pro uplatňování nařízení Rady (ES) č. 1217/2009 o založení zemědělské účetní datové sítě pro sběr údajů o příjmech a o hospodářské činnosti zemědělských podniků v Evropské unii (Úř. věst. L 46, 19.2.2015, s. 1).

27

---

| 22.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 194/82 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 194/82

---

Oprava prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2018/2048 ze dne 20. prosince 2018 o harmonizované normě pro internetové stránky a mobilní aplikace vypracované na podporu směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2102

(
  Úřední věstník Evropské unie L 327 ze dne 21. prosince 2018
  )

Strana 85, článek 2:

místo:

„Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.“,

má být:

„Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.“

---