# Uradni list L 225/2019

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 225 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6229. avgust 2019 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 225

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6229. avgust 2019

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1379 z dne 28. avgusta 2019 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz koles, poslanih iz Indonezije, Malezije, Šrilanke, Tunizije, Kambodže, Pakistana in Filipinov, ne glede na to, ali so deklarirana kot izdelek s poreklom iz teh držav ali ne, po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 | 1 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1379 z dne 28. avgusta 2019 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz koles, poslanih iz Indonezije, Malezije, Šrilanke, Tunizije, Kambodže, Pakistana in Filipinov, ne glede na to, ali so deklarirana kot izdelek s poreklom iz teh držav ali ne, po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 29.8.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 225/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 225/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/1379

z dne 28. avgusta 2019

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz koles, poslanih iz Indonezije, Malezije, Šrilanke, Tunizije, Kambodže, Pakistana in Filipinov, ne glede na to, ali so deklarirana kot izdelek s poreklom iz teh držav ali ne, po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Veljavni ukrepi

Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je z Uredbo (EGS) št. 2474/93 (2) (v nadaljnjem besedilu: prvotna preiskava) uvedel 30,6-odstotno dokončno protidampinško dajatev na uvoz koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK ali zadevna država). Ta dajatev je bila po preiskavi proti izogibanju z Uredbo Sveta (ES) št. 71/97 (3) razširjena na uvoz nekaterih delov za kolesa s poreklom iz LRK. Z Uredbo Komisije (ES) št. 88/97 (4) je bil za nekatere dele za kolesa uveden sistem izvzetij. Od takrat je bilo izvedenih več preiskav, na podlagi katerih so bili spremenjeni prvotni ukrepi. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (EGS) št. 2474/93 (2) (v nadaljnjem besedilu: prvotna preiskava) uvedel 30,6-odstotno dokončno protidampinško dajatev na uvoz koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK ali zadevna država). Ta dajatev je bila po preiskavi proti izogibanju z Uredbo Sveta (ES) št. 71/97 (3) razširjena na uvoz nekaterih delov za kolesa s poreklom iz LRK. Z Uredbo Komisije (ES) št. 88/97 (4) je bil za nekatere dele za kolesa uveden sistem izvzetij. Od takrat je bilo izvedenih več preiskav, na podlagi katerih so bili spremenjeni prvotni ukrepi.

2

3

4

| (2) | Trenutno veljavni ukrepi so dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo Sveta (EU) št. 502/2013 (5). Trenutno veljavne protidampinške dajatve znašajo od 0 % do 48,5 % (v nadaljnjem besedilu: veljavni ukrepi). Preiskava, zaradi katere so bili uvedeni veljavni ukrepi, se bo v nadaljnjem besedilu imenovala prejšnja preiskava v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(2)

Trenutno veljavni ukrepi so dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo Sveta (EU) št. 502/2013 (5). Trenutno veljavne protidampinške dajatve znašajo od 0 % do 48,5 % (v nadaljnjem besedilu: veljavni ukrepi). Preiskava, zaradi katere so bili uvedeni veljavni ukrepi, se bo v nadaljnjem besedilu imenovala prejšnja preiskava v zvezi s pregledom.

5

| (3) | Svet je z Izvedbeno uredbo (EU) št. 501/2013 (6) ukrepe za uvoz koles s poreklom iz LRK razširil tudi na uvoz koles, poslanih iz Indonezije, Malezije, Šrilanke in Tunizije, ne glede na to, ali so deklarirana kot izdelek s poreklom iz Indonezije, Malezije, Šrilanke in Tunizije ali ne. V okviru te preiskave je bilo dejanskim proizvajalcem izvoznikom v teh državah odobrenih več izvzetij. |
| --- | --- |

(3)

Svet je z Izvedbeno uredbo (EU) št. 501/2013 (6) ukrepe za uvoz koles s poreklom iz LRK razširil tudi na uvoz koles, poslanih iz Indonezije, Malezije, Šrilanke in Tunizije, ne glede na to, ali so deklarirana kot izdelek s poreklom iz Indonezije, Malezije, Šrilanke in Tunizije ali ne. V okviru te preiskave je bilo dejanskim proizvajalcem izvoznikom v teh državah odobrenih več izvzetij.

6

| (4) | Komisija je z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/776 (7) ukrepe za uvoz koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske razširila na uvoz koles, poslanih iz Kambodže in Pakistana ter s Filipinov, ne glede na to, ali so deklarirana kot izdelki s poreklom iz Kambodže ali Pakistana ali s Filipinov ali ne. V okviru te preiskave je bilo dejanskim proizvajalcem izvoznikom v teh državah odobrenih več izvzetij. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/776 (7) ukrepe za uvoz koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske razširila na uvoz koles, poslanih iz Kambodže in Pakistana ter s Filipinov, ne glede na to, ali so deklarirana kot izdelki s poreklom iz Kambodže ali Pakistana ali s Filipinov ali ne. V okviru te preiskave je bilo dejanskim proizvajalcem izvoznikom v teh državah odobrenih več izvzetij.

7

| (5) | Sodišče Evropske unije je 14. decembra 2017 (8) potrdilo sodbo Splošnega sodišča, ki je uredbo o uvedbi protidampinških ukrepov razglasilo za nično v delu, v katerem se nanaša na vložnika, tj. družbo Giant Co. Ltd. Zato družba Giant Co. Ltd. ne spada na področje uporabe ukrepov in je ta preiskava ne zadeva. |
| --- | --- |

(5)

Sodišče Evropske unije je 14. decembra 2017 (8) potrdilo sodbo Splošnega sodišča, ki je uredbo o uvedbi protidampinških ukrepov razglasilo za nično v delu, v katerem se nanaša na vložnika, tj. družbo Giant Co. Ltd. Zato družba Giant Co. Ltd. ne spada na področje uporabe ukrepov in je ta preiskava ne zadeva.

8

| (6) | Komisija je z Izvedbeno uredbo (EU) 2018/49 (9) po pregledu glede novega izvoznika v skladu s členoma 11(4) in 13(4) osnovne uredbe spremenila ukrepe za uvoz koles s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je z Izvedbeno uredbo (EU) 2018/49 (9) po pregledu glede novega izvoznika v skladu s členoma 11(4) in 13(4) osnovne uredbe spremenila ukrepe za uvoz koles s poreklom iz LRK.

9

1.2   Začetek pregleda zaradi izteka ukrepov

Začetek pregleda zaradi izteka ukrepov

| (7) | Združenje evropskih proizvajalcev koles (v nadaljnjem besedilu: združenje EBMA ali vložnik) je po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov (10) vložilo zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložilo 5. marca 2018. Vložnik deluje v imenu proizvajalcev koles EU, ki predstavljajo več kot 45 % celotne proizvodnje koles v Uniji. Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škode za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(7)

Združenje evropskih proizvajalcev koles (v nadaljnjem besedilu: združenje EBMA ali vložnik) je po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov (10) vložilo zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložilo 5. marca 2018. Vložnik deluje v imenu proizvajalcev koles EU, ki predstavljajo več kot 45 % celotne proizvodnje koles v Uniji. Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škode za industrijo Unije.

10

| (8) | Komisija je 4. junija 2018 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (11) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), napovedala začetek pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz koles s poreklom iz Ljudske Republike Kitajske, v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 4. junija 2018 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (11) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), napovedala začetek pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz koles s poreklom iz Ljudske Republike Kitajske, v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

Uradnem listu Evropske unije

11

1.3   Preiskava

Preiskava

1.3.1   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

| (9) | Preiskava verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga je zajemala obdobje od 1. aprila 2017 do 31. marca 2018 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2014 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(9)

Preiskava verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga je zajemala obdobje od 1. aprila 2017 do 31. marca 2018 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2014 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

1.3.2   Zainteresirane strani

Zainteresirane strani

| (10) | Komisija je v obvestilu o začetku vse zainteresirane strani pozvala k sodelovanju v preiskavi. Poleg tega je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov uradno obvestila naslednje strani: vložnika, znane proizvajalce iz Unije in njihova zadevna združenja, znane proizvajalce izvoznike iz LRK, znane nepovezane uvoznike iz Unije, dobavitelje delov in združenja uporabnikov iz Unije, za katere je znano, da jih to zadeva, ter organe LRK. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je v obvestilu o začetku vse zainteresirane strani pozvala k sodelovanju v preiskavi. Poleg tega je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov uradno obvestila naslednje strani: vložnika, znane proizvajalce iz Unije in njihova zadevna združenja, znane proizvajalce izvoznike iz LRK, znane nepovezane uvoznike iz Unije, dobavitelje delov in združenja uporabnikov iz Unije, za katere je znano, da jih to zadeva, ter organe LRK.

| (11) | Vse zainteresirane strani so bile pozvane, naj v roku, navedenem v obvestilu o začetku, izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in podporne dokaze. Imele so tudi možnost, da pisno zahtevajo zaslišanje pred preiskovalnimi službami Komisije in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(11)

Vse zainteresirane strani so bile pozvane, naj v roku, navedenem v obvestilu o začetku, izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in podporne dokaze. Imele so tudi možnost, da pisno zahtevajo zaslišanje pred preiskovalnimi službami Komisije in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

1.3.3   Vzorčenje

Vzorčenje

| (12) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

1.3.3.1   Vzorčenje proizvajalcev Unije

Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (13) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Pred začetkom postopka je več kot 70 proizvajalcev Unije predložilo informacije, ki so se zahtevale za izbor vzorca, in izrazilo pripravljenost za sodelovanje s Komisijo. Na podlagi navedenega je Komisija začasno izbrala vzorec treh proizvajalcev, za katere je bilo ugotovljeno, da so reprezentativni za industrijo Unije v smislu prodaje in proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. Vzorčeni proizvajalci Unije so v obdobju od 1. januarja 2017 do 31. decembra 2017 predstavljali 22 % ocenjene celotne proizvodnje industrije Unije in 21 % njenega celotnega obsega prodaje nepovezanim strankam v Uniji. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. Pripomb ni prejela. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Pred začetkom postopka je več kot 70 proizvajalcev Unije predložilo informacije, ki so se zahtevale za izbor vzorca, in izrazilo pripravljenost za sodelovanje s Komisijo. Na podlagi navedenega je Komisija začasno izbrala vzorec treh proizvajalcev, za katere je bilo ugotovljeno, da so reprezentativni za industrijo Unije v smislu prodaje in proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. Vzorčeni proizvajalci Unije so v obdobju od 1. januarja 2017 do 31. decembra 2017 predstavljali 22 % ocenjene celotne proizvodnje industrije Unije in 21 % njenega celotnega obsega prodaje nepovezanim strankam v Uniji. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. Pripomb ni prejela.

| (14) | Po začetku postopka se je izkazalo, da je več proizvajalcev Unije proizvodni proces delno ali v celoti oddajalo v izvajanje tretjim družbam, ki so delovale na podlagi sporazumov o poslih oplemenitenja (v nadaljnjem besedilu: izvajalec poslov oplemenitenja). Zato je Komisija od desetih največjih proizvajalcev Unije zahtevala dodatne informacije o njihovih poslovnih modelih in njihovem obsegu proizvodnje. Glede na nove informacije, ki jih je prejela, se je odločila, da v vzorec vključi še dva proizvajalca Unije ter tako zajame različne poslovne modele, ki se uporabljajo v EU. Končni vzorec je zajemal 27 % ocenjene celotne proizvodnje industrije Unije in 26 % ocenjenega celotnega obsega prodaje nepovezanim strankam v Uniji v letu 2017. Dodatnih pripomb ni prejela. Vzorec se je štel za reprezentativnega za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(14)

Po začetku postopka se je izkazalo, da je več proizvajalcev Unije proizvodni proces delno ali v celoti oddajalo v izvajanje tretjim družbam, ki so delovale na podlagi sporazumov o poslih oplemenitenja (v nadaljnjem besedilu: izvajalec poslov oplemenitenja). Zato je Komisija od desetih največjih proizvajalcev Unije zahtevala dodatne informacije o njihovih poslovnih modelih in njihovem obsegu proizvodnje. Glede na nove informacije, ki jih je prejela, se je odločila, da v vzorec vključi še dva proizvajalca Unije ter tako zajame različne poslovne modele, ki se uporabljajo v EU. Končni vzorec je zajemal 27 % ocenjene celotne proizvodnje industrije Unije in 26 % ocenjenega celotnega obsega prodaje nepovezanim strankam v Uniji v letu 2017. Dodatnih pripomb ni prejela. Vzorec se je štel za reprezentativnega za industrijo Unije.

1.3.3.2   Vzorčenje nepovezanih uvoznikov

Vzorčenje nepovezanih uvoznikov

| (15) | Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, so bili k sodelovanju v tej preiskavi pozvani vsi nepovezani uvozniki. Pozvala jih je, naj se ji javijo in pri tem zagotovijo informacije o svojih družbah iz Priloge II k obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(15)

Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, so bili k sodelovanju v tej preiskavi pozvani vsi nepovezani uvozniki. Pozvala jih je, naj se ji javijo in pri tem zagotovijo informacije o svojih družbah iz Priloge II k obvestilu o začetku.

| (16) | Poleg tega je Komisija v začetni fazi stopila v stik s 75 uvozniki, opredeljenimi v zahtevku za pregled, ter jih pozvala, naj pojasnijo svojo dejavnost in izpolnijo Prilogo II k obvestilu o začetku. Nobeden od njih se ni odzval. |
| --- | --- |

(16)

Poleg tega je Komisija v začetni fazi stopila v stik s 75 uvozniki, opredeljenimi v zahtevku za pregled, ter jih pozvala, naj pojasnijo svojo dejavnost in izpolnijo Prilogo II k obvestilu o začetku. Nobeden od njih se ni odzval.

1.3.3.3   Vzorčenje proizvajalcev v LRK

Vzorčenje proizvajalcev v LRK

| (17) | Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce izdelka, ki se pregleduje, iz LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je predstavništvo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce, ki bi bili lahko zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali z njimi vzpostavi stik. |
| --- | --- |

(17)

Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce izdelka, ki se pregleduje, iz LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je predstavništvo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce, ki bi bili lahko zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali z njimi vzpostavi stik.

| (18) | Po začetku postopka se je javilo šest proizvajalcev izvoznikov/proizvajalcev, od katerih je eden nato odstopil od sodelovanja. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom sta kolesa v Unijo izvažala le dva od preostalih petih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov/proizvajalcev. |
| --- | --- |

(18)

Po začetku postopka se je javilo šest proizvajalcev izvoznikov/proizvajalcev, od katerih je eden nato odstopil od sodelovanja. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom sta kolesa v Unijo izvažala le dva od preostalih petih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov/proizvajalcev.

| (19) | Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala reprezentativni vzorec treh skupin proizvajalcev izvoznikov/proizvajalcev na podlagi največjega deklariranega obsega izvoza v EU in tretje države ter proizvodnje izdelka, ki se pregleduje, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala reprezentativni vzorec treh skupin proizvajalcev izvoznikov/proizvajalcev na podlagi največjega deklariranega obsega izvoza v EU in tretje države ter proizvodnje izdelka, ki se pregleduje, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (20) | Na tej podlagi tri vzorčene skupine kitajskih proizvajalcev izvoznikov/proizvajalcev predstavljajo približno 89 % celotne deklarirane proizvodnje in prodaje petih sodelujočih družb/skupin družb. Na splošno tri vzorčene skupine predstavljajo 18 % prodaje koles iz LRK v EU in 1 % proizvodnje koles v LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(20)

Na tej podlagi tri vzorčene skupine kitajskih proizvajalcev izvoznikov/proizvajalcev predstavljajo približno 89 % celotne deklarirane proizvodnje in prodaje petih sodelujočih družb/skupin družb. Na splošno tri vzorčene skupine predstavljajo 18 % prodaje koles iz LRK v EU in 1 % proizvodnje koles v LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (21) | Strani so imele možnost, da predložijo pripombe glede predlaganega vzorca. Komisija je prejela le pripombe vložnika. Prvič, vložnik je trdil, da proizvajalci, ki so se javili, niso kitajski proizvajalci koles, saj so povezani s tajvanskimi družbami. Drugič, trdil je, da vzorčene družbe in družbe, ki so se javile, niso tipični kitajski proizvajalci koles, saj niso iz treh glavnih centrov kitajske industrije koles. Tretjič, trdil je, da vzorčene družbe in družbe, ki so se javile, ne proizvajajo koles vstopnega razreda. Četrtič, trdil je, da za dve od vzorčenih družb velja protidampinška dajatev ad valorem v višini 0 %. |
| --- | --- |

(21)

Strani so imele možnost, da predložijo pripombe glede predlaganega vzorca. Komisija je prejela le pripombe vložnika. Prvič, vložnik je trdil, da proizvajalci, ki so se javili, niso kitajski proizvajalci koles, saj so povezani s tajvanskimi družbami. Drugič, trdil je, da vzorčene družbe in družbe, ki so se javile, niso tipični kitajski proizvajalci koles, saj niso iz treh glavnih centrov kitajske industrije koles. Tretjič, trdil je, da vzorčene družbe in družbe, ki so se javile, ne proizvajajo koles vstopnega razreda. Četrtič, trdil je, da za dve od vzorčenih družb velja protidampinška dajatev ad valorem v višini 0 %.

ad valorem

| (22) | Komisija je ugotovila, da vložnik ni predložil nobenih dokazov o tem, da bi lokacija vplivala na vrsto proizvodnje ali stroške, in da izbrana podjetja ne proizvajajo koles vstopnega razreda. Poleg tega bi lahko preverila, ali vzorčeni proizvajalci izvozniki proizvajajo tudi kolesa vstopnega razreda. |
| --- | --- |

(22)

Komisija je ugotovila, da vložnik ni predložil nobenih dokazov o tem, da bi lokacija vplivala na vrsto proizvodnje ali stroške, in da izbrana podjetja ne proizvajajo koles vstopnega razreda. Poleg tega bi lahko preverila, ali vzorčeni proizvajalci izvozniki proizvajajo tudi kolesa vstopnega razreda.

| (23) | Poleg tega je morala Komisija pri izbiri vzorca upoštevati določbe člena 17 osnovne uredbe, da bi izbrala reprezentativen vzorec družb, ki so se javile. Pojasnila je, da so od teh družb, ki so sodelovale, ne glede na njihovo lastništvo, lokacijo in obseg izdelkov, vse družbe, izbrane v vzorec, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom proizvajale kolesa v LRK. |
| --- | --- |

(23)

Poleg tega je morala Komisija pri izbiri vzorca upoštevati določbe člena 17 osnovne uredbe, da bi izbrala reprezentativen vzorec družb, ki so se javile. Pojasnila je, da so od teh družb, ki so sodelovale, ne glede na njihovo lastništvo, lokacijo in obseg izdelkov, vse družbe, izbrane v vzorec, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom proizvajale kolesa v LRK.

| (24) | Trditve združenja EBMA glede vzorčenja so bile zato zavrnjene. |
| --- | --- |

(24)

Trditve združenja EBMA glede vzorčenja so bile zato zavrnjene.

1.3.3.4   Vprašalniki in preveritveni obiski

Vprašalniki in preveritveni obiski

| (25) | Komisija je poslala vprašalnike petim vzorčenim proizvajalcem Unije, trem vzorčenim proizvajalcem izvoznikom, vložniku in kitajski vladi. Izpolnjene vprašalnike je prejela od petih vzorčenih proizvajalcev Unije in njihovih desetih izvajalcev poslov oplemenitenja, treh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov in vložnika. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je poslala vprašalnike petim vzorčenim proizvajalcem Unije, trem vzorčenim proizvajalcem izvoznikom, vložniku in kitajski vladi. Izpolnjene vprašalnike je prejela od petih vzorčenih proizvajalcev Unije in njihovih desetih izvajalcev poslov oplemenitenja, treh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov in vložnika.

| (26) | Komisija je preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strani:






  (a) | proizvajalci Unije:






  — | Denver Bike, Italija, |
| --- | --- | --- | --- |

(26)

Komisija je preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strani:

(a)

proizvajalci Unije:

—

Denver Bike, Italija,

| — | Maxcom EOOD, Bolgarija, |
| --- | --- |

—

Maxcom EOOD, Bolgarija,

| — | MFC (Manufacture Française du Cycle), Francija, |
| --- | --- |

—

MFC (Manufacture Française du Cycle), Francija,

| — | RGVS Ibérica Lda, Decathlon group, Portugalska, |
| --- | --- |

—

RGVS Ibérica Lda, Decathlon group, Portugalska,

| — | Sprick Rowery Spółka z o.o., Poljska; |
| --- | --- |

—

Sprick Rowery Spółka z o.o., Poljska;

| (b) | izvajalci poslov oplemenitenja (podizvajalci) iz Unije:






  — | A. J. Maias SA, Portugalska, |
| --- | --- | --- |

(b)

izvajalci poslov oplemenitenja (podizvajalci) iz Unije:

—

A. J. Maias SA, Portugalska,

| — | All Bike's SRL, Italija, |
| --- | --- |

—

All Bike's SRL, Italija,

| — | Andos Bike SRL, Italija, |
| --- | --- |

—

Andos Bike SRL, Italija,

| — | G.L. Cicli Di Giraudo Lorena, Italija, |
| --- | --- |

—

G.L. Cicli Di Giraudo Lorena, Italija,

| — | RTE SA, Portugalska; |
| --- | --- |

—

RTE SA, Portugalska;

| (c) | proizvajalci izvozniki in njihove povezane družbe:






  — | Ideal Bike Co., Ltd., Dongguan (LRK), |
| --- | --- | --- |

(c)

proizvajalci izvozniki in njihove povezane družbe:

—

Ideal Bike Co., Ltd., Dongguan (LRK),

| — | Advanced Sports International-China Ltd., Dongguan (LRK), |
| --- | --- |

—

Advanced Sports International-China Ltd., Dongguan (LRK),

| — | Econotrade Co. Ltd., Taichung (Tajvan), |
| --- | --- |

—

Econotrade Co. Ltd., Taichung (Tajvan),

| — | Top Sport International Co. Ltd., Taichung (Tajvan), |
| --- | --- |

—

Top Sport International Co. Ltd., Taichung (Tajvan),

| — | Ideal Bike Corporation Co., Ltd., Taichung (Tajvan), |
| --- | --- |

—

Ideal Bike Corporation Co., Ltd., Taichung (Tajvan),

| — | Oyama Bicycles Co., Ltd., Taicang (LRK), |
| --- | --- |

—

Oyama Bicycles Co., Ltd., Taicang (LRK),

| — | Universal Cycle Corporation Co., Ltd., Guangzhou (LRK), |
| --- | --- |

—

Universal Cycle Corporation Co., Ltd., Guangzhou (LRK),

| — | Universal Cycle Corporation (Taiwan Branch), Taipei (Tajvan). |
| --- | --- |

—

Universal Cycle Corporation (Taiwan Branch), Taipei (Tajvan).

1.3.4   Postopek za določitev normalne vrednosti na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe

Postopek za določitev normalne vrednosti na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe

| (27) | Glede na zadostne dokaze, ki so bili na voljo ob začetku preiskave in ki naj bi kazali na znatna izkrivljanja v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, je Komisija menila, da je primerno začeti preiskavo na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(27)

Glede na zadostne dokaze, ki so bili na voljo ob začetku preiskave in ki naj bi kazali na znatna izkrivljanja v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, je Komisija menila, da je primerno začeti preiskavo na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe.

| (28) | Da bi Komisija zbrala potrebne podatke za morebitno uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe, je zato v obvestilu o začetku vse proizvajalce iz zadevne države pozvala, naj predložijo informacije, ki se zahtevajo v Prilogi III k obvestilu o začetku, o vložkih, uporabljenih za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje. Istih šest proizvajalcev izvoznikov/proizvajalcev, ki so poslali odgovore na obrazcih za vzorčenje, je nato predložilo tudi informacije, ki se zahtevajo v Prilogi III. |
| --- | --- |

(28)

Da bi Komisija zbrala potrebne podatke za morebitno uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe, je zato v obvestilu o začetku vse proizvajalce iz zadevne države pozvala, naj predložijo informacije, ki se zahtevajo v Prilogi III k obvestilu o začetku, o vložkih, uporabljenih za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje. Istih šest proizvajalcev izvoznikov/proizvajalcev, ki so poslali odgovore na obrazcih za vzorčenje, je nato predložilo tudi informacije, ki se zahtevajo v Prilogi III.

| (29) | Da bi Komisija pridobila informacije, ki so bile potrebne za preiskavo, je v zvezi z domnevnimi znatnimi izkrivljanji v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe vprašalnik poslala tudi kitajski vladi. Kitajska vlada vprašalnika ni izpolnila. |
| --- | --- |

(29)

Da bi Komisija pridobila informacije, ki so bile potrebne za preiskavo, je v zvezi z domnevnimi znatnimi izkrivljanji v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe vprašalnik poslala tudi kitajski vladi. Kitajska vlada vprašalnika ni izpolnila.

| (30) | Komisija je v obvestilu o začetku vse zainteresirane strani tudi pozvala, naj v 37 dneh po datumu objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije predstavijo svoja stališča, predložijo informacije in zagotovijo podporne dokaze v zvezi z ustreznostjo uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe. V zvezi s tem ni prejela nobenih stališč ali dodatnih dokazov. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je v obvestilu o začetku vse zainteresirane strani tudi pozvala, naj v 37 dneh po datumu objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije predstavijo svoja stališča, predložijo informacije in zagotovijo podporne dokaze v zvezi z ustreznostjo uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe. V zvezi s tem ni prejela nobenih stališč ali dodatnih dokazov.

Uradnem listu Evropske unije

| (31) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla tudi, da bo glede na razpoložljive dokaze morda morala izbrati ustrezno reprezentativno državo v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, da bi lahko določila normalno vrednost na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla tudi, da bo glede na razpoložljive dokaze morda morala izbrati ustrezno reprezentativno državo v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, da bi lahko določila normalno vrednost na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti.

| (32) | Komisija je 4. julija 2018 objavila prvo obvestilo k dokumentaciji (v nadaljnjem besedilu: prvo obvestilo o proizvodnih dejavnikih), v katerem je zainteresirane strani pozvala, naj navedejo svoja stališča o ustreznih virih, ki jih lahko uporabi za določitev normalne vrednosti v skladu z drugo alineo člena 2(6a)(e) osnovne uredbe. V navedenem obvestilu je navedla seznam vseh proizvodnih dejavnikov, kot so materiali, energija in delo, ki jih proizvajalci izvozniki uporabijo pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje. Poleg tega je na podlagi meril, ki vplivajo na izbiro neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti, opredelila šest možnih reprezentativnih držav: Brazilijo, Mehiko, Rusijo, Srbijo, Tajsko in Turčijo. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je 4. julija 2018 objavila prvo obvestilo k dokumentaciji (v nadaljnjem besedilu: prvo obvestilo o proizvodnih dejavnikih), v katerem je zainteresirane strani pozvala, naj navedejo svoja stališča o ustreznih virih, ki jih lahko uporabi za določitev normalne vrednosti v skladu z drugo alineo člena 2(6a)(e) osnovne uredbe. V navedenem obvestilu je navedla seznam vseh proizvodnih dejavnikov, kot so materiali, energija in delo, ki jih proizvajalci izvozniki uporabijo pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje. Poleg tega je na podlagi meril, ki vplivajo na izbiro neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti, opredelila šest možnih reprezentativnih držav: Brazilijo, Mehiko, Rusijo, Srbijo, Tajsko in Turčijo.

| (33) | Komisija je vsem zainteresiranim stranem dala možnost, da predložijo pripombe. Prejela je pripombe enega proizvajalca izvoznika, enega proizvajalca Unije in vložnika, medtem ko organi zadevne države niso predložili nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je vsem zainteresiranim stranem dala možnost, da predložijo pripombe. Prejela je pripombe enega proizvajalca izvoznika, enega proizvajalca Unije in vložnika, medtem ko organi zadevne države niso predložili nobenih pripomb.

| (34) | Komisija je pripombe glede prvega obvestila o proizvodnih dejavnikih obravnavala v drugem obvestilu z dne 9. avgusta 2018 (v nadaljnjem besedilu: drugo obvestilo o proizvodnih dejavnikih). Oblikovala je tudi seznam proizvodnih dejavnikov in ugotovila, da je Srbija v tej fazi najustreznejša reprezentativna država na podlagi prve alinee člena 2(6a)(a) osnovne uredbe. Zainteresirane strani je pozvala, naj predložijo pripombe. Pripomb ni prejela. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je pripombe glede prvega obvestila o proizvodnih dejavnikih obravnavala v drugem obvestilu z dne 9. avgusta 2018 (v nadaljnjem besedilu: drugo obvestilo o proizvodnih dejavnikih). Oblikovala je tudi seznam proizvodnih dejavnikov in ugotovila, da je Srbija v tej fazi najustreznejša reprezentativna država na podlagi prve alinee člena 2(6a)(a) osnovne uredbe. Zainteresirane strani je pozvala, naj predložijo pripombe. Pripomb ni prejela.

1.3.5   Nadaljnji postopek

Nadaljnji postopek

| (35) | Komisija je 7. junija 2019 razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih namerava uvesti protidampinške dajatve (v nadaljnjem besedilu: dokončno razkritje). Za vse strani je bil določen rok za pošiljanje pripomb v zvezi z razkritjem. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je 7. junija 2019 razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih namerava uvesti protidampinške dajatve (v nadaljnjem besedilu: dokončno razkritje). Za vse strani je bil določen rok za pošiljanje pripomb v zvezi z razkritjem.

| (36) | Komisija je prejela pripombe od vložnika in Kitajske gospodarske zbornice za uvoz in izvoz strojev in elektronskih izdelkov (v nadaljnjem besedilu: zbornica CCCME). |
| --- | --- |

(36)

Komisija je prejela pripombe od vložnika in Kitajske gospodarske zbornice za uvoz in izvoz strojev in elektronskih izdelkov (v nadaljnjem besedilu: zbornica CCCME).

2.   IZDELEK, KI SE PREGLEDUJE, IN PODOBNI IZDELEK

IZDELEK, KI SE PREGLEDUJE, IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Izdelek, ki se pregleduje

Izdelek, ki se pregleduje

| (37) | Izdelek, ki se pregleduje, so dvokolesa in druga kolesa (tudi dostavni tricikli, vendar brez enokolesnikov), brez motornega pogona, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN 8712 00 30 in ex 8712 00 70 (oznake TARIC 8712007091, 8712007092 in 8712007099) (v nadaljnjem besedilu: izdelek, ki se pregleduje, ali kolesa). |
| --- | --- |

(37)

Izdelek, ki se pregleduje, so dvokolesa in druga kolesa (tudi dostavni tricikli, vendar brez enokolesnikov), brez motornega pogona, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN 8712 00 30 in ex 8712 00 70 (oznake TARIC 8712007091, 8712007092 in 8712007099) (v nadaljnjem besedilu: izdelek, ki se pregleduje, ali kolesa).

| (38) | Komisija je ugotovila, da se je sektor od prejšnje preiskave v zvezi s pregledom spremenil. Prišlo je do obsežnega tehnološkega razvoja, zlasti z zvezi s surovinami, ki se uporabljajo. Poleg tega se je trg bistveno spremenil, saj so nekatere kategorije koles postale bolj priljubljene in pridobile pomemben tržni delež. Da bi Komisija upoštevala ta razvoj, se je odločila, da bo prilagodila kategorije koles, uporabljene v prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom. Vse zainteresirane strani je obvestila o tej odločitvi in jih pozvala, naj predložijo pripombe. Pripomb ni prejela. |
| --- | --- |

(38)

Komisija je ugotovila, da se je sektor od prejšnje preiskave v zvezi s pregledom spremenil. Prišlo je do obsežnega tehnološkega razvoja, zlasti z zvezi s surovinami, ki se uporabljajo. Poleg tega se je trg bistveno spremenil, saj so nekatere kategorije koles postale bolj priljubljene in pridobile pomemben tržni delež. Da bi Komisija upoštevala ta razvoj, se je odločila, da bo prilagodila kategorije koles, uporabljene v prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom. Vse zainteresirane strani je obvestila o tej odločitvi in jih pozvala, naj predložijo pripombe. Pripomb ni prejela.

| (39) | Kolesa so bila zato razvrščena v naslednje glavne vrste:






  — | oznaka (A): ATB (kolesa za vse terene vključno z gorskimi kolesi, več kot 24′′), |
| --- | --- | --- |

(39)

Kolesa so bila zato razvrščena v naslednje glavne vrste:

—

oznaka (A): ATB (kolesa za vse terene vključno z gorskimi kolesi, več kot 24′′),

| — | oznaka (F): zložljiva, |
| --- | --- |

—

oznaka (F): zložljiva,

| — | oznaka (J): kolesa BMX in otroška kolesa (24′′ ali manj), |
| --- | --- |

—

oznaka (J): kolesa BMX in otroška kolesa (24′′ ali manj),

| — | oznaka (R): cestna/tekmovalna (več kot 24′′), |
| --- | --- |

—

oznaka (R): cestna/tekmovalna (več kot 24′′),

| — | oznaka (T): kolesa za treking/mesto/hibridna/turna kolesa (več kot 24′′), |
| --- | --- |

—

oznaka (T): kolesa za treking/mesto/hibridna/turna kolesa (več kot 24′′),

| — | oznaka (O): druga (npr. dostavna, tovorna, tricikel). |
| --- | --- |

—

oznaka (O): druga (npr. dostavna, tovorna, tricikel).

| (40) | Vse vrste koles, kot so opredeljene zgoraj, imajo enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti. Prav tako se na trgu Unije prodajajo prek podobnih distribucijskih kanalov, kot so trgovci na drobno, športne verige, trgovci na veliko in neodvisni trgovci s kolesi. Osnovna uporaba koles je enaka, zato so nekateri modeli različnih vrst medsebojno zamenljivi in si medsebojno konkurirajo. |
| --- | --- |

(40)

Vse vrste koles, kot so opredeljene zgoraj, imajo enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti. Prav tako se na trgu Unije prodajajo prek podobnih distribucijskih kanalov, kot so trgovci na drobno, športne verige, trgovci na veliko in neodvisni trgovci s kolesi. Osnovna uporaba koles je enaka, zato so nekateri modeli različnih vrst medsebojno zamenljivi in si medsebojno konkurirajo.

| (41) | Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da vse vrste koles zajemajo en sam izdelek. |
| --- | --- |

(41)

Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da vse vrste koles zajemajo en sam izdelek.

2.2   Podobni izdelek

Podobni izdelek

| (42) | Ta preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa je potrdila, da imajo kolesa, ki se proizvajajo in prodajajo na domačih trgih v LRK in reprezentativni državi Srbiji, ter izdelki, ki jih proizvajalci Unije proizvajajo in prodajajo v Uniji, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter končne uporabe. Ti izdelki se štejejo za identične, tj. v vseh pogledih enake izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(42)

Ta preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa je potrdila, da imajo kolesa, ki se proizvajajo in prodajajo na domačih trgih v LRK in reprezentativni državi Srbiji, ter izdelki, ki jih proizvajalci Unije proizvajajo in prodajajo v Uniji, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter končne uporabe. Ti izdelki se štejejo za identične, tj. v vseh pogledih enake izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

3.1   Uvodne opombe

Uvodne opombe

| (43) | Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe proučila, ali obstaja verjetnost, da se bo damping iz LRK po izteku veljavnih ukrepov nadaljeval ali ponovil. |
| --- | --- |

(43)

Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe proučila, ali obstaja verjetnost, da se bo damping iz LRK po izteku veljavnih ukrepov nadaljeval ali ponovil.

3.2   Sodelovanje iz LRK

Sodelovanje iz LRK

| (44) | Obrazec za vzorčenje je izpolnilo šest družb/skupin družb; ena od teh družb/skupin družb je pozneje odstopila od sodelovanja. Celotni deklarirani obseg izvoza koles petih sodelujočih družb v Unijo je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašal [120 000 do 150 000] enot, kar je 18 % celotnega obsega uvoza izdelka, ki se pregleduje, iz LRK, ki ga je za isto obdobje zabeležil Eurostat. Celotna deklarirana proizvodna zmogljivost sodelujočih družb/skupin družb je znašala približno milijon enot, kar je približno 1 % celotne ocenjene kitajske proizvodne zmogljivosti (117 milijonov enot). |
| --- | --- |

(44)

Obrazec za vzorčenje je izpolnilo šest družb/skupin družb; ena od teh družb/skupin družb je pozneje odstopila od sodelovanja. Celotni deklarirani obseg izvoza koles petih sodelujočih družb v Unijo je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašal [120 000 do 150 000] enot, kar je 18 % celotnega obsega uvoza izdelka, ki se pregleduje, iz LRK, ki ga je za isto obdobje zabeležil Eurostat. Celotna deklarirana proizvodna zmogljivost sodelujočih družb/skupin družb je znašala približno milijon enot, kar je približno 1 % celotne ocenjene kitajske proizvodne zmogljivosti (117 milijonov enot).

| (45) | Komisija je zaradi nizke stopnje sodelovanja uporabila člen 18 in svoje ugotovitve glede kitajskega trga koles, vključno s proizvodnjo, zmogljivostjo in neizkoriščeno zmogljivostjo, utemeljila na podlagi razpoložljivih dejstev. |
| --- | --- |

(45)

Komisija je zaradi nizke stopnje sodelovanja uporabila člen 18 in svoje ugotovitve glede kitajskega trga koles, vključno s proizvodnjo, zmogljivostjo in neizkoriščeno zmogljivostjo, utemeljila na podlagi razpoložljivih dejstev.

| (46) | Poleg tega skupina Ideal Group, ena od vzorčenih skupin, Komisiji ni predložila svojih prodajnih cen za prodaje prvi neodvisni stranki prek povezanega trgovca, in sicer niti za prodajo v Unijo niti za prodajo v preostale dele sveta. Zato je Komisija uporabila člen 18 osnovne uredbe in za navedeni del izvoza te skupine uporabila najboljša razpoložljiva dejstva. |
| --- | --- |

(46)

Poleg tega skupina Ideal Group, ena od vzorčenih skupin, Komisiji ni predložila svojih prodajnih cen za prodaje prvi neodvisni stranki prek povezanega trgovca, in sicer niti za prodajo v Unijo niti za prodajo v preostale dele sveta. Zato je Komisija uporabila člen 18 osnovne uredbe in za navedeni del izvoza te skupine uporabila najboljša razpoložljiva dejstva.

3.3   Nadaljevanje dampinga uvoza med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom

Nadaljevanje dampinga uvoza med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom

| (47) | Statistični podatki Eurostata za obdobje preiskave v zvezi s pregledom kažejo, da je bilo iz LRK v Unijo uvoženih 747 313 koles, ki so obsegala približno 4 % celotne potrošnje Unije. Zato je Komisija sklenila, da je bil dejanski uvoz v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dovolj reprezentativen za proučitev, ali se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval. |
| --- | --- |

(47)

Statistični podatki Eurostata za obdobje preiskave v zvezi s pregledom kažejo, da je bilo iz LRK v Unijo uvoženih 747 313 koles, ki so obsegala približno 4 % celotne potrošnje Unije. Zato je Komisija sklenila, da je bil dejanski uvoz v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dovolj reprezentativen za proučitev, ali se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval.

3.3.1   Normalna vrednost

Normalna vrednost

| (48) | V skladu s členom 2(1) osnovne uredbe „[n]ormalna vrednost običajno temelji na cenah, ki so jih neodvisne stranke plačale ali jih plačujejo v običajnem poteku trgovanja v državi izvoznici“. |
| --- | --- |

(48)

V skladu s členom 2(1) osnovne uredbe „[n]ormalna vrednost običajno temelji na cenah, ki so jih neodvisne stranke plačale ali jih plačujejo v običajnem poteku trgovanja v državi izvoznici“.

[n]ormalna vrednost običajno temelji na cenah, ki so jih neodvisne stranke plačale ali jih plačujejo v običajnem poteku trgovanja v državi izvoznici

| (49) | Vendar je v členu 2(6a)(a) osnovne uredbe navedeno, da „[č]e se [...] ugotovi, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v državi izvoznici zaradi znatnega izkrivljanja v tej državi v smislu točke (b), se normalna vrednost računsko določi izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti,“ ter „vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“. Kot je podrobneje pojasnjeno v nadaljevanju, je Komisija v tej preiskavi sklenila, da je bila uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe glede na razpoložljive dokaze ter zaradi nesodelovanja kitajske vlade in nepredložitve trditev s strani proizvajalcev izvoznikov primerna. |
| --- | --- |

(49)

Vendar je v členu 2(6a)(a) osnovne uredbe navedeno, da „[č]e se [...] ugotovi, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v državi izvoznici zaradi znatnega izkrivljanja v tej državi v smislu točke (b), se normalna vrednost računsko določi izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti,“ ter „vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“. Kot je podrobneje pojasnjeno v nadaljevanju, je Komisija v tej preiskavi sklenila, da je bila uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe glede na razpoložljive dokaze ter zaradi nesodelovanja kitajske vlade in nepredložitve trditev s strani proizvajalcev izvoznikov primerna.

[č]e se [...] ugotovi, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v državi izvoznici zaradi znatnega izkrivljanja v tej državi v smislu točke (b), se normalna vrednost računsko določi izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti,

vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček

3.3.2   Obstoj znatnih izkrivljanj

Obstoj znatnih izkrivljanj

3.3.2.1   Uvod

Uvod

| (50) | V členu 2(6a)(b) osnovne uredbe je opredeljeno, da je „[z]natno izkrivljanje [...] izkrivljanje, do katerega pride, kadar sporočene cene ali stroški, vključno s stroški surovin in energije, niso rezultat sil prostega trga, in sicer zaradi znatnega poseganja države. Pri ugotavljanju obstoja znatnega izkrivljanja se med drugim upošteva možni učinek enega ali več naslednjih elementov:







  — | ali zadevni trg v veliki meri oskrbujejo podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih organov države izvoznice, |
| --- | --- | --- |

(50)

V členu 2(6a)(b) osnovne uredbe je opredeljeno, da je „[z]natno izkrivljanje [...] izkrivljanje, do katerega pride, kadar sporočene cene ali stroški, vključno s stroški surovin in energije, niso rezultat sil prostega trga, in sicer zaradi znatnega poseganja države. Pri ugotavljanju obstoja znatnega izkrivljanja se med drugim upošteva možni učinek enega ali več naslednjih elementov:

[z]natno izkrivljanje [...] izkrivljanje, do katerega pride, kadar sporočene cene ali stroški, vključno s stroški surovin in energije, niso rezultat sil prostega trga, in sicer zaradi znatnega poseganja države. Pri ugotavljanju obstoja znatnega izkrivljanja se med drugim upošteva možni učinek enega ali več naslednjih elementov:

—

ali zadevni trg v veliki meri oskrbujejo podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih organov države izvoznice,

ali zadevni trg v veliki meri oskrbujejo podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih organov države izvoznice,

| — | ali prisotnost države v podjetjih državi omogoča, da vpliva na cene ali stroške, |
| --- | --- |

—

ali prisotnost države v podjetjih državi omogoča, da vpliva na cene ali stroške,

ali prisotnost države v podjetjih državi omogoča, da vpliva na cene ali stroške,

| — | ali javne politike ali ukrepi diskriminirajo v korist domačih dobaviteljev ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga, |
| --- | --- |

—

ali javne politike ali ukrepi diskriminirajo v korist domačih dobaviteljev ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga,

ali javne politike ali ukrepi diskriminirajo v korist domačih dobaviteljev ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga,

| — | ali je prisotno pomanjkanje zakonodaje o stečaju, družbah ali lastnini, ali diskriminatorna uporaba ali nezadostno izvrševanje navedene zakonodaje, |
| --- | --- |

—

ali je prisotno pomanjkanje zakonodaje o stečaju, družbah ali lastnini, ali diskriminatorna uporaba ali nezadostno izvrševanje navedene zakonodaje,

ali je prisotno pomanjkanje zakonodaje o stečaju, družbah ali lastnini, ali diskriminatorna uporaba ali nezadostno izvrševanje navedene zakonodaje,

| — | ali so stroški plač izkrivljeni, |
| --- | --- |

—

ali so stroški plač izkrivljeni,

ali so stroški plač izkrivljeni,

| — | ali dostop do financiranja ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno od države.“ |
| --- | --- |

—

ali dostop do financiranja ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno od države.“

ali dostop do financiranja ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno od države.“

| (51) | V skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe ocena obstoja znatnih izkrivljanj v smislu člena 2(6a)(a) med drugim upošteva neizčrpni seznam elementov iz prejšnje določbe. V skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe se pri oceni obstoja znatnih izkrivljanj upošteva morebitni učinek enega ali več teh elementov na cene in stroške izdelka, ki se pregleduje, v državi izvoznici. Ker navedeni seznam ni kumulativen, za ugotovitev znatnih izkrivljanj ni treba upoštevati vseh elementov. Poleg tega se lahko za dokazovanje obstoja enega ali več elementov s seznama uporabijo iste dejanske okoliščine. Vendar je treba vsak sklep o znatnih izkrivljanjih v smislu člena 2(6a)(a) oblikovati na podlagi vseh razpoložljivih dokazov. Splošna ocena obstoja izkrivljanja lahko upošteva tudi splošne razmere v državi izvoznici, zlasti kadar temeljni elementi gospodarske in upravne ureditve države izvoznice vladi dajejo znatne pristojnosti za poseganje v tržne sile, kar kaže, da cene in stroški niso rezultat sil prostega trga. |
| --- | --- |

(51)

V skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe ocena obstoja znatnih izkrivljanj v smislu člena 2(6a)(a) med drugim upošteva neizčrpni seznam elementov iz prejšnje določbe. V skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe se pri oceni obstoja znatnih izkrivljanj upošteva morebitni učinek enega ali več teh elementov na cene in stroške izdelka, ki se pregleduje, v državi izvoznici. Ker navedeni seznam ni kumulativen, za ugotovitev znatnih izkrivljanj ni treba upoštevati vseh elementov. Poleg tega se lahko za dokazovanje obstoja enega ali več elementov s seznama uporabijo iste dejanske okoliščine. Vendar je treba vsak sklep o znatnih izkrivljanjih v smislu člena 2(6a)(a) oblikovati na podlagi vseh razpoložljivih dokazov. Splošna ocena obstoja izkrivljanja lahko upošteva tudi splošne razmere v državi izvoznici, zlasti kadar temeljni elementi gospodarske in upravne ureditve države izvoznice vladi dajejo znatne pristojnosti za poseganje v tržne sile, kar kaže, da cene in stroški niso rezultat sil prostega trga.

| (52) | V členu 2(6a)(c) osnovne uredbe je določeno, da „[k]adar ima Komisija utemeljene informacije glede morebitnega obstoja znatnega izkrivljanja v smislu točke (b) v posamezni državi ali posameznem sektorju v tej državi in če je to ustrezno za učinkovito uporabo te uredbe, Komisija pripravi, objavi in redno posodablja poročilo, v katerem opiše tržne razmere iz točke (b) v tej državi ali sektorju.“ |
| --- | --- |

(52)

V členu 2(6a)(c) osnovne uredbe je določeno, da „[k]adar ima Komisija utemeljene informacije glede morebitnega obstoja znatnega izkrivljanja v smislu točke (b) v posamezni državi ali posameznem sektorju v tej državi in če je to ustrezno za učinkovito uporabo te uredbe, Komisija pripravi, objavi in redno posodablja poročilo, v katerem opiše tržne razmere iz točke (b) v tej državi ali sektorju.“

[k]adar ima Komisija utemeljene informacije glede morebitnega obstoja znatnega izkrivljanja v smislu točke (b) v posamezni državi ali posameznem sektorju v tej državi in če je to ustrezno za učinkovito uporabo te uredbe, Komisija pripravi, objavi in redno posodablja poročilo, v katerem opiše tržne razmere iz točke (b) v tej državi ali sektorju

| (53) | Komisija je v skladu s to določbo izdala poročilo o posamezni državi v zvezi z LRK (v nadaljnjem besedilu: poročilo) (12). Zainteresirane strani so bile pozvane, naj na začetku preiskave dokaze v spisu preiskave izpodbijajo, predložijo pripombe v zvezi z njimi ali jih dopolnijo. V zvezi s tem in glede na pomanjkanja sodelovanja v tem primeru se je Komisija opirala na poročilo, ki opisuje znatno poseganje države na veliko ravneh gospodarstva, vključno z določenimi izkrivljanji pri ključnih proizvodnih dejavnikih (kot so zemljišče, energija, kapital, surovine in delo) ter v določenih sektorjih (kot so sektor aluminija, jeklarski sektor in sektor kemikalij). Poročilo je bilo na začetku preiskave vključeno v spis preiskave. |
| --- | --- |

(53)

Komisija je v skladu s to določbo izdala poročilo o posamezni državi v zvezi z LRK (v nadaljnjem besedilu: poročilo) (12). Zainteresirane strani so bile pozvane, naj na začetku preiskave dokaze v spisu preiskave izpodbijajo, predložijo pripombe v zvezi z njimi ali jih dopolnijo. V zvezi s tem in glede na pomanjkanja sodelovanja v tem primeru se je Komisija opirala na poročilo, ki opisuje znatno poseganje države na veliko ravneh gospodarstva, vključno z določenimi izkrivljanji pri ključnih proizvodnih dejavnikih (kot so zemljišče, energija, kapital, surovine in delo) ter v določenih sektorjih (kot so sektor aluminija, jeklarski sektor in sektor kemikalij). Poročilo je bilo na začetku preiskave vključeno v spis preiskave.

12

| (54) | Zahtevek podpira tudi obtožbe o znatnih izkrivljanjih v smislu zgoraj navedenega člena 2(6a)(b), s čimer je dopolnil poročilo. |
| --- | --- |

(54)

Zahtevek podpira tudi obtožbe o znatnih izkrivljanjih v smislu zgoraj navedenega člena 2(6a)(b), s čimer je dopolnil poročilo.

| (55) | Prvič, vložnik navaja določbe iz 13. petletnega načrta za industrijo koles in električnih koles (v nadaljnjem besedilu: 13. načrt za kolesa). Specifične določbe navedenega načrta so navedene v oddelku 5.1 zahtevka. Poleg tega vložnik navaja obstoj družb v državni lasti v industriji koles (oddelek 5.2 zahtevka), pa tudi velik pritisk na manjše proizvajalce, da se združujejo, kot je določeno v 13. načrtu za kolesa (oddelek 5.2 zahtevka). |
| --- | --- |

(55)

Prvič, vložnik navaja določbe iz 13. petletnega načrta za industrijo koles in električnih koles (v nadaljnjem besedilu: 13. načrt za kolesa). Specifične določbe navedenega načrta so navedene v oddelku 5.1 zahtevka. Poleg tega vložnik navaja obstoj družb v državni lasti v industriji koles (oddelek 5.2 zahtevka), pa tudi velik pritisk na manjše proizvajalce, da se združujejo, kot je določeno v 13. načrtu za kolesa (oddelek 5.2 zahtevka).

| (56) | Komisija je proučila, ali je primerno uporabiti domače cene in stroške v LRK ali ne, ker obstajajo znatna izkrivljanja v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe. To je storila na podlagi razpoložljivih dokazov v dokumentaciji, vključno z dokazi v poročilu, ki temeljijo na javno dostopnih virih, zlasti kitajski zakonodaji, objavljenih uradnih kitajskih političnih dokumentih, poročilih, ki so jih objavile mednarodne organizacije, in študijah/člankih priznanih akademikov, posebej opredeljenih v poročilu. Navedena analiza je zajemala pregled znatnih poseganj države v gospodarstvo na splošno ter posebne razmere na trgu v zadevnem sektorju, vključno z izdelkom, ki se pregleduje. |
| --- | --- |

(56)

Komisija je proučila, ali je primerno uporabiti domače cene in stroške v LRK ali ne, ker obstajajo znatna izkrivljanja v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe. To je storila na podlagi razpoložljivih dokazov v dokumentaciji, vključno z dokazi v poročilu, ki temeljijo na javno dostopnih virih, zlasti kitajski zakonodaji, objavljenih uradnih kitajskih političnih dokumentih, poročilih, ki so jih objavile mednarodne organizacije, in študijah/člankih priznanih akademikov, posebej opredeljenih v poročilu. Navedena analiza je zajemala pregled znatnih poseganj države v gospodarstvo na splošno ter posebne razmere na trgu v zadevnem sektorju, vključno z izdelkom, ki se pregleduje.

| (57) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 29, kitajska vlada prejetega vprašalnika ni izpolnila. Proizvajalci izvozniki, ki so izpolnili vprašalnike, niso predložili pripomb ali dokazov, ki bi podpirali ali izpodbijali obstoječe dokaze iz spisa zadeve, vključno s poročilom, in dodatne dokaze o obstoju znatnih izkrivljanj in/ali ustreznosti uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe v obravnavanem primeru, ki jih je predložil vložnik. |
| --- | --- |

(57)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 29, kitajska vlada prejetega vprašalnika ni izpolnila. Proizvajalci izvozniki, ki so izpolnili vprašalnike, niso predložili pripomb ali dokazov, ki bi podpirali ali izpodbijali obstoječe dokaze iz spisa zadeve, vključno s poročilom, in dodatne dokaze o obstoju znatnih izkrivljanj in/ali ustreznosti uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe v obravnavanem primeru, ki jih je predložil vložnik.

3.3.2.2   Znatna izkrivljanja, ki vplivajo na domače cene in stroške v LRK: splošen gospodarski okvir

Znatna izkrivljanja, ki vplivajo na domače cene in stroške v LRK: splošen gospodarski okvir

| (58) | Kitajski gospodarski sistem temelji na konceptu t. i. socialističnega tržnega gospodarstva. Ta koncept je zagotovljen s kitajsko ustavo in določa ekonomsko upravljanje v LRK. Osrednje načelo je, da so „sredstva proizvodnje v socialistični javni lasti, tj. lasti celotnega ljudstva in skupni lasti delovnega ljudstva“. Gospodarstvo v državni lasti velja za „vodilno silo nacionalnega gospodarstva“, država pa je pristojna za „zagotavljanje njegove konsolidacije in rasti“ (13). Splošna ureditev kitajskega gospodarstva zato ne omogoča zgolj znatnih poseganj države v gospodarstvo, temveč je država za taka poseganja tudi izrecno pooblaščena. Pojem prevlade javnega lastništva nad zasebnim je prisoten v celotnem pravnem sistemu in posebej poudarjen kot splošno načelo v vseh osrednjih zakonodajnih aktih. Odličen primer je kitajsko stvarno pravo, ki se sklicuje na začetno fazo socializma in državi zaupa ohranjanje temeljnega gospodarskega sistema, v katerem ima vodilno vlogo javno lastništvo. Dopuščajo se tudi druge oblike lastništva, pravo pa jim omogoča, da se razvijajo vzporedno z državnim lastništvom (14). |
| --- | --- |

(58)

Kitajski gospodarski sistem temelji na konceptu t. i. socialističnega tržnega gospodarstva. Ta koncept je zagotovljen s kitajsko ustavo in določa ekonomsko upravljanje v LRK. Osrednje načelo je, da so „sredstva proizvodnje v socialistični javni lasti, tj. lasti celotnega ljudstva in skupni lasti delovnega ljudstva“. Gospodarstvo v državni lasti velja za „vodilno silo nacionalnega gospodarstva“, država pa je pristojna za „zagotavljanje njegove konsolidacije in rasti“ (13). Splošna ureditev kitajskega gospodarstva zato ne omogoča zgolj znatnih poseganj države v gospodarstvo, temveč je država za taka poseganja tudi izrecno pooblaščena. Pojem prevlade javnega lastništva nad zasebnim je prisoten v celotnem pravnem sistemu in posebej poudarjen kot splošno načelo v vseh osrednjih zakonodajnih aktih. Odličen primer je kitajsko stvarno pravo, ki se sklicuje na začetno fazo socializma in državi zaupa ohranjanje temeljnega gospodarskega sistema, v katerem ima vodilno vlogo javno lastništvo. Dopuščajo se tudi druge oblike lastništva, pravo pa jim omogoča, da se razvijajo vzporedno z državnim lastništvom (14).

sredstva proizvodnje v socialistični javni lasti, tj. lasti celotnega ljudstva in skupni lasti delovnega ljudstva

vodilno silo nacionalnega gospodarstva

zagotavljanje njegove konsolidacije in rasti

13

14

| (59) | Poleg tega se socialistično tržno gospodarstvo v skladu s kitajsko zakonodajo razvija pod vodstvom Kitajske komunistične partije (v nadaljnjem besedilu: KKP). Strukturi kitajske države in KKP se prepletata na vseh ravneh (pravni, institucionalni, osebni) in tvorita superstrukturo, v kateri ni mogoče razlikovati med vlogo KKP in vlogo države. S spremembo kitajske ustave marca 2018 se je še bolj poudarila vodilna vloga KKP, ki je ponovno potrjena v besedilu člena 1 ustave. Za prvim stavkom določbe: „[s]ocialistični sistem je temeljni sistem Ljudske republike Kitajske“ je vstavljen nov, drugi stavek, ki se glasi: „Glavna lastnost socializma s kitajskimi značilnostmi je vodstvo Komunistične partije Kitajske.“ (15) To kaže na nadzor KKP nad gospodarskim sistemom LRK. Ta nadzor je neločljivo povezan s kitajskim sistemom in presega okvir razmer, ki so običajne v drugih državah, kjer vlade izvajajo širok makroekonomski nadzor znotraj meja, v katerih delujejo sile prostega trga. |
| --- | --- |

(59)

Poleg tega se socialistično tržno gospodarstvo v skladu s kitajsko zakonodajo razvija pod vodstvom Kitajske komunistične partije (v nadaljnjem besedilu: KKP). Strukturi kitajske države in KKP se prepletata na vseh ravneh (pravni, institucionalni, osebni) in tvorita superstrukturo, v kateri ni mogoče razlikovati med vlogo KKP in vlogo države. S spremembo kitajske ustave marca 2018 se je še bolj poudarila vodilna vloga KKP, ki je ponovno potrjena v besedilu člena 1 ustave. Za prvim stavkom določbe: „[s]ocialistični sistem je temeljni sistem Ljudske republike Kitajske“ je vstavljen nov, drugi stavek, ki se glasi: „Glavna lastnost socializma s kitajskimi značilnostmi je vodstvo Komunistične partije Kitajske.“ (15) To kaže na nadzor KKP nad gospodarskim sistemom LRK. Ta nadzor je neločljivo povezan s kitajskim sistemom in presega okvir razmer, ki so običajne v drugih državah, kjer vlade izvajajo širok makroekonomski nadzor znotraj meja, v katerih delujejo sile prostega trga.

[s]ocialistični sistem je temeljni sistem Ljudske republike Kitajske

Glavna lastnost socializma s kitajskimi značilnostmi je vodstvo Komunistične partije Kitajske

15

| (60) | Kitajska država izvaja interventno ekonomsko politiko pri uresničevanju ciljev, ki sovpadajo s političnim programom KKP in ne izražajo prevladujočih gospodarskih razmer na prostem trgu (16). Orodja interventne ekonomske politike, ki so jih razvili kitajski organi, so raznolika in vključujejo tudi sistem načrtovanja industrijskih dejavnosti, finančni sistem ter raven zakonodajnega okolja. |
| --- | --- |

(60)

Kitajska država izvaja interventno ekonomsko politiko pri uresničevanju ciljev, ki sovpadajo s političnim programom KKP in ne izražajo prevladujočih gospodarskih razmer na prostem trgu (16). Orodja interventne ekonomske politike, ki so jih razvili kitajski organi, so raznolika in vključujejo tudi sistem načrtovanja industrijskih dejavnosti, finančni sistem ter raven zakonodajnega okolja.

16

| (61) | Prvič, usmeritev kitajskega gospodarstva je na ravni splošnega upravnega nadzora urejena z zapletenim sistemom načrtovanja industrijskih dejavnosti, ki vpliva na vse gospodarske dejavnosti v državi. Vsi ti načrti skupaj zajemajo celovito in kompleksno podlago sektorjev in medsektorskih politik ter so prisotni na vseh ravneh upravljanja. Načrti na ravni provinc so podrobni, medtem ko so v načrtih na nacionalni ravni določeni širši cilji. V načrtih so opredeljena tudi sredstva za podporo v ustreznih industrijah/sektorjih ter časovni okviri, v katerih je treba doseči cilje. Nekateri načrt vsebujejo jasne cilje glede rezultatov. V načrtih so bili posamezni industrijski sektorji in/ali projekti izpostavljeni kot (pozitivne ali negativne) prednostne naloge v skladu s prednostnimi nalogami vlade in dodeljeni so jim bili posebni razvojni cilji (nadgradnja industrije, mednarodna širitev itd.). Gospodarski subjekti, tj. zasebni in tisti v lasti države, morajo učinkovito prilagoditi svoje poslovne dejavnosti v skladu z dejanskimi razmerami, ki jih uvaja sistem načrtovanja. Razlog za to ni zgolj zavezujoča narava načrtov, ampak tudi to, da ustrezni kitajski organi na vseh ravneh upravljanja spoštujejo sistem načrtov in skladno s tem uporabljajo podeljena pooblastila, s čimer gospodarske subjekte spodbujajo, da upoštevajo prednostne naloge, določene v načrtih (glej tudi oddelek 3.3.2.5 v nadaljevanju) (17). |
| --- | --- |

(61)

Prvič, usmeritev kitajskega gospodarstva je na ravni splošnega upravnega nadzora urejena z zapletenim sistemom načrtovanja industrijskih dejavnosti, ki vpliva na vse gospodarske dejavnosti v državi. Vsi ti načrti skupaj zajemajo celovito in kompleksno podlago sektorjev in medsektorskih politik ter so prisotni na vseh ravneh upravljanja. Načrti na ravni provinc so podrobni, medtem ko so v načrtih na nacionalni ravni določeni širši cilji. V načrtih so opredeljena tudi sredstva za podporo v ustreznih industrijah/sektorjih ter časovni okviri, v katerih je treba doseči cilje. Nekateri načrt vsebujejo jasne cilje glede rezultatov. V načrtih so bili posamezni industrijski sektorji in/ali projekti izpostavljeni kot (pozitivne ali negativne) prednostne naloge v skladu s prednostnimi nalogami vlade in dodeljeni so jim bili posebni razvojni cilji (nadgradnja industrije, mednarodna širitev itd.). Gospodarski subjekti, tj. zasebni in tisti v lasti države, morajo učinkovito prilagoditi svoje poslovne dejavnosti v skladu z dejanskimi razmerami, ki jih uvaja sistem načrtovanja. Razlog za to ni zgolj zavezujoča narava načrtov, ampak tudi to, da ustrezni kitajski organi na vseh ravneh upravljanja spoštujejo sistem načrtov in skladno s tem uporabljajo podeljena pooblastila, s čimer gospodarske subjekte spodbujajo, da upoštevajo prednostne naloge, določene v načrtih (glej tudi oddelek 3.3.2.5 v nadaljevanju) (17).

17

| (62) | Drugič, na ravni dodelitve finančnih sredstev v finančnem sistemu Kitajske prevladujejo poslovne banke v državni lasti. Te banke se morajo pri oblikovanju in izvajanju svoje posojilne politike usklajevati z vladnimi cilji na področju industrijske politike in ne predvsem ocenjevati ekonomskih prednosti določenega projekta (glej tudi oddelek 3.3.2.9 v nadaljevanju) (18). Enako velja za druge sestavne dele kitajskega finančnega sistema, kot so borzni trgi, trgi obveznic, trgi zasebnega kapitala itd. Čeprav so ti deli finančnega sektorja manj pomembni kot bančni sektor, so institucionalno in operativno vzpostavljeni na način, ki ni usmerjen k čim učinkovitejšemu delovanju finančnih trgov, temveč k zagotavljanju nadzora ter omogočanju poseganja države in komunistične partije (19). |
| --- | --- |

(62)

Drugič, na ravni dodelitve finančnih sredstev v finančnem sistemu Kitajske prevladujejo poslovne banke v državni lasti. Te banke se morajo pri oblikovanju in izvajanju svoje posojilne politike usklajevati z vladnimi cilji na področju industrijske politike in ne predvsem ocenjevati ekonomskih prednosti določenega projekta (glej tudi oddelek 3.3.2.9 v nadaljevanju) (18). Enako velja za druge sestavne dele kitajskega finančnega sistema, kot so borzni trgi, trgi obveznic, trgi zasebnega kapitala itd. Čeprav so ti deli finančnega sektorja manj pomembni kot bančni sektor, so institucionalno in operativno vzpostavljeni na način, ki ni usmerjen k čim učinkovitejšemu delovanju finančnih trgov, temveč k zagotavljanju nadzora ter omogočanju poseganja države in komunistične partije (19).

18

19

| (63) | Tretjič, v zakonodajnem okolju država v gospodarstvo posega na več načinov. Na primer, pravila o javnem naročanju se redno uporabljajo za doseganje ciljev politike, ki pa ne vključujejo gospodarske učinkovitosti, kar ogroža tržna načela na tem področju. Veljavna zakonodaja posebej določa, da se javno naročanje izvaja zaradi lažjega doseganja ciljev, ki jih oblikujejo državne politike. Vendar narava teh ciljev še vedno ni opredeljena, zato imajo organi odločanja na voljo široko polje proste presoje (20). Podobno kitajska vlada na področju naložb ohranja znaten nadzor in vpliv nad namembnostjo in obsežnostjo državnih in zasebnih naložb. Organi uporabljajo pregled naložb ter različne spodbude, omejitve in prepovedi, povezane z naložbami, kot pomembno orodje, s katerim podpirajo cilje industrijske politike, kot je ohranjanje državnega nadzora nad ključnimi sektorji ali krepitev domače industrije (21). |
| --- | --- |

(63)

Tretjič, v zakonodajnem okolju država v gospodarstvo posega na več načinov. Na primer, pravila o javnem naročanju se redno uporabljajo za doseganje ciljev politike, ki pa ne vključujejo gospodarske učinkovitosti, kar ogroža tržna načela na tem področju. Veljavna zakonodaja posebej določa, da se javno naročanje izvaja zaradi lažjega doseganja ciljev, ki jih oblikujejo državne politike. Vendar narava teh ciljev še vedno ni opredeljena, zato imajo organi odločanja na voljo široko polje proste presoje (20). Podobno kitajska vlada na področju naložb ohranja znaten nadzor in vpliv nad namembnostjo in obsežnostjo državnih in zasebnih naložb. Organi uporabljajo pregled naložb ter različne spodbude, omejitve in prepovedi, povezane z naložbami, kot pomembno orodje, s katerim podpirajo cilje industrijske politike, kot je ohranjanje državnega nadzora nad ključnimi sektorji ali krepitev domače industrije (21).

20

21

| (64) | Kitajski ekonomski model torej temelji na nekaterih temeljnih načelih, ki predvidevajo in spodbujajo različna poseganja države. Taka znatna poseganja države so v nasprotju s svobodnim delovanjem tržnih sil, kar povzroča izkrivljanje učinkovitega dodeljevanja sredstev v skladu s tržnimi načeli (22). |
| --- | --- |

(64)

Kitajski ekonomski model torej temelji na nekaterih temeljnih načelih, ki predvidevajo in spodbujajo različna poseganja države. Taka znatna poseganja države so v nasprotju s svobodnim delovanjem tržnih sil, kar povzroča izkrivljanje učinkovitega dodeljevanja sredstev v skladu s tržnimi načeli (22).

22

3.3.2.3   Znatna izkrivljanja v skladu s prvo alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali zadevni trg v veliki meri oskrbujejo družbe, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih organov države izvoznice

Znatna izkrivljanja v skladu s prvo alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali zadevni trg v veliki meri oskrbujejo družbe, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih organov države izvoznice

| (65) | V LRK so družbe, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom in pod nadzorom politik ali po navodilih države, bistveni del gospodarstva. |
| --- | --- |

(65)

V LRK so družbe, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom in pod nadzorom politik ali po navodilih države, bistveni del gospodarstva.

| (66) | V zvezi z državnim lastništvom kitajska vlada ohranja določeno stopnjo državnega lastništva v sektorju koles. Industrija koles v LRK je zelo razdrobljena s številnimi majhnimi proizvajalci, veliki proizvajalci koles, vključno z družbama Flying Pidgeon in Phoenix, pa so družbe v državni lasti, vendar na podlagi informacij, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci izvozniki, ni mogoče oceniti natančnih številk. |
| --- | --- |

(66)

V zvezi z državnim lastništvom kitajska vlada ohranja določeno stopnjo državnega lastništva v sektorju koles. Industrija koles v LRK je zelo razdrobljena s številnimi majhnimi proizvajalci, veliki proizvajalci koles, vključno z družbama Flying Pidgeon in Phoenix, pa so družbe v državni lasti, vendar na podlagi informacij, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci izvozniki, ni mogoče oceniti natančnih številk.

| (67) | V zvezi z nadzorom države vlada in KKP ohranjata strukture, ki jima zagotavljajo neprekinjen vpliv v družbah. Država (in v številnih pogledih tudi KKP) ni samo dejavno vključena v oblikovanje in nadzor izvajanja splošnih ekonomskih politik v posameznih družbah, temveč tudi uveljavlja svoje pravice do udeležbe pri operativnem odločanju v njih. Elementi, ki kažejo na obstoj državnega nadzora nad družbami v sektorju jekla in železa, so podrobneje opredeljeni v oddelku 3.3.2.4 v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(67)

V zvezi z nadzorom države vlada in KKP ohranjata strukture, ki jima zagotavljajo neprekinjen vpliv v družbah. Država (in v številnih pogledih tudi KKP) ni samo dejavno vključena v oblikovanje in nadzor izvajanja splošnih ekonomskih politik v posameznih družbah, temveč tudi uveljavlja svoje pravice do udeležbe pri operativnem odločanju v njih. Elementi, ki kažejo na obstoj državnega nadzora nad družbami v sektorju jekla in železa, so podrobneje opredeljeni v oddelku 3.3.2.4 v nadaljevanju.

| (68) | Analiza nadzora politik in navodil države v tem sektorju je v oddelkih 3.3.2.4 in 3.3.2.5 v nadaljevanju. Visoka raven državnega nadzora ter poseganja države v sektor koles, kot je opisano v nadaljevanju, tudi zasebnim proizvajalcem preprečuje, da bi delovali v skladu s tržnimi razmerami. |
| --- | --- |

(68)

Analiza nadzora politik in navodil države v tem sektorju je v oddelkih 3.3.2.4 in 3.3.2.5 v nadaljevanju. Visoka raven državnega nadzora ter poseganja države v sektor koles, kot je opisano v nadaljevanju, tudi zasebnim proizvajalcem preprečuje, da bi delovali v skladu s tržnimi razmerami.

| (69) | Nadzor, nadzor politik in navodila kitajskih organov za sektor nadalje izhajajo iz ciljev vodilnega panožnega industrijskega združenja, kitajskega združenja za kolesa (v nadaljnjem besedilu: združenje CBA), ki je močno povezano s kitajsko vlado in KKP. Glede na spletišče združenja CBA ima združenje 650 članov, ki predstavljajo 80 % celotnega letnega obsega proizvodnje in izvoza industrije. Cilji združenja so: osredotočiti sile industrije, obravnavati zadeve, povezane z industrijo, služiti industriji in spodbujati razvoj industrije (23). Statut združenja CBA kaže na močno povezavo s kitajsko vlado in KKP, vključno s členom 2: „Cilji združenja so: v skladu s teorijo socializma Xi Jinpinga s kitajskimi značilnostmi za novo obdobje in duhom 19. nacionalnega kongresa KPK v celoti izvajati nacionalne ustrezne industrijske politike, podpreti državno upravo, da se okrepi upravljanje industrije [...]. Združenje mora spoštovati ustavo, zakon in predpise ter nacionalne politike, ki sledijo temeljnim vrednotam socializma“ (24). Poleg tega je združenje CBA objavilo 13. kolesarski načrt in Evropska komisija je v nedavni preiskavi ugotovila, da je to storilo, medtem ko je bilo močno povezano s kitajsko vlado (25). |
| --- | --- |

(69)

Nadzor, nadzor politik in navodila kitajskih organov za sektor nadalje izhajajo iz ciljev vodilnega panožnega industrijskega združenja, kitajskega združenja za kolesa (v nadaljnjem besedilu: združenje CBA), ki je močno povezano s kitajsko vlado in KKP. Glede na spletišče združenja CBA ima združenje 650 članov, ki predstavljajo 80 % celotnega letnega obsega proizvodnje in izvoza industrije. Cilji združenja so: osredotočiti sile industrije, obravnavati zadeve, povezane z industrijo, služiti industriji in spodbujati razvoj industrije (23). Statut združenja CBA kaže na močno povezavo s kitajsko vlado in KKP, vključno s členom 2: „Cilji združenja so: v skladu s teorijo socializma Xi Jinpinga s kitajskimi značilnostmi za novo obdobje in duhom 19. nacionalnega kongresa KPK v celoti izvajati nacionalne ustrezne industrijske politike, podpreti državno upravo, da se okrepi upravljanje industrije [...]. Združenje mora spoštovati ustavo, zakon in predpise ter nacionalne politike, ki sledijo temeljnim vrednotam socializma“ (24). Poleg tega je združenje CBA objavilo 13. kolesarski načrt in Evropska komisija je v nedavni preiskavi ugotovila, da je to storilo, medtem ko je bilo močno povezano s kitajsko vlado (25).

23

Cilji združenja so: v skladu s teorijo socializma Xi Jinpinga s kitajskimi značilnostmi za novo obdobje in duhom 19. nacionalnega kongresa KPK v celoti izvajati nacionalne ustrezne industrijske politike, podpreti državno upravo, da se okrepi upravljanje industrije [...]. Združenje mora spoštovati ustavo, zakon in predpise ter nacionalne politike, ki sledijo temeljnim vrednotam socializma

24

25

| (70) | Na podlagi navedenega je bilo sklenjeno, da na trgu za kolesa v LRK delujejo predvsem družbe, ki so pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali ki delujejo po navodilih kitajske vlade. |
| --- | --- |

(70)

Na podlagi navedenega je bilo sklenjeno, da na trgu za kolesa v LRK delujejo predvsem družbe, ki so pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali ki delujejo po navodilih kitajske vlade.

3.3.2.4   Znatna izkrivljanja v skladu z drugo alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali prisotnost države v družbah državi omogoča, da vpliva na cene ali stroške

Znatna izkrivljanja v skladu z drugo alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali prisotnost države v družbah državi omogoča, da vpliva na cene ali stroške

| (71) | Kitajski vladi prisotnost v podjetjih omogoča, da vpliva na cene in stroške. Čeprav se lahko šteje, da pravica ustreznih državnih organov do imenovanja in razrešitve ključnega poslovodnega osebja v družbah v državni lasti, kot je določeno v kitajski zakonodaji, odraža ustrezne lastniške pravice (26), so celice KKP v družbah v državni lasti in zasebnih družbah še en kanal, prek katerega lahko država vpliva na poslovne odločitve. V skladu s pravom gospodarskih družb Kitajske je treba v vsaki družbi ustanoviti organizacijo KKP (z vsaj tremi člani KKP, kot je določeno v statutu KKP (27)), družba pa mora zagotoviti potrebne pogoje za dejavnosti partijske organizacije. Zdi se, da se v preteklosti ta zahteva ni vedno upoštevala ali strogo izvrševala. Vendar je KKP vsaj od leta 2016 okrepila svoje zahteve po nadzoru poslovnih odločitev v družbah v državni lasti kot politično načelo. Po poročilih naj bi KKP tudi izvajala pritisk na zasebne družbe in zahtevala, naj na prvo mesto postavijo „patriotizem“ in sledijo partijski disciplini (28). Leta 2017 so poročali o obstoju partijskih celic v 70 % od približno 1,86 milijona zasebnih družb, pri čemer je bil vse večji pritisk, da morajo organizacije KKP imeti zadnjo besedo pri poslovnih odločitvah v zadevnih družbah (29). Ta pravila se na splošno uporabljajo v celotnem kitajskem gospodarstvu, tudi v sektorju železa in jekla. Zato je bilo ugotovljeno, da se uporabljajo tudi za proizvajalce koles ter dobavitelje vložkov za te proizvajalce. |
| --- | --- |

(71)

Kitajski vladi prisotnost v podjetjih omogoča, da vpliva na cene in stroške. Čeprav se lahko šteje, da pravica ustreznih državnih organov do imenovanja in razrešitve ključnega poslovodnega osebja v družbah v državni lasti, kot je določeno v kitajski zakonodaji, odraža ustrezne lastniške pravice (26), so celice KKP v družbah v državni lasti in zasebnih družbah še en kanal, prek katerega lahko država vpliva na poslovne odločitve. V skladu s pravom gospodarskih družb Kitajske je treba v vsaki družbi ustanoviti organizacijo KKP (z vsaj tremi člani KKP, kot je določeno v statutu KKP (27)), družba pa mora zagotoviti potrebne pogoje za dejavnosti partijske organizacije. Zdi se, da se v preteklosti ta zahteva ni vedno upoštevala ali strogo izvrševala. Vendar je KKP vsaj od leta 2016 okrepila svoje zahteve po nadzoru poslovnih odločitev v družbah v državni lasti kot politično načelo. Po poročilih naj bi KKP tudi izvajala pritisk na zasebne družbe in zahtevala, naj na prvo mesto postavijo „patriotizem“ in sledijo partijski disciplini (28). Leta 2017 so poročali o obstoju partijskih celic v 70 % od približno 1,86 milijona zasebnih družb, pri čemer je bil vse večji pritisk, da morajo organizacije KKP imeti zadnjo besedo pri poslovnih odločitvah v zadevnih družbah (29). Ta pravila se na splošno uporabljajo v celotnem kitajskem gospodarstvu, tudi v sektorju železa in jekla. Zato je bilo ugotovljeno, da se uporabljajo tudi za proizvajalce koles ter dobavitelje vložkov za te proizvajalce.

26

27

28

29

| (72) | V sektorju koles obstajajo tesne povezave med postopki odločanja kitajskih družb, dejavnih v sektorju, in državo, zlasti KKP. Strukture partije se osebno prekrivajo z upravnimi organi v več kitajskih proizvajalcih koles. Predsednik družbe Shanghai Phoenix Enterprise je na primer od leta 2012 tudi sekretar partije v tej družbi (30). Podobno je bil namestnik sekretarja odbora partije v družbi Shanghai Zhonglu hkrati član njenega nadzornega odbora (31). |
| --- | --- |

(72)

V sektorju koles obstajajo tesne povezave med postopki odločanja kitajskih družb, dejavnih v sektorju, in državo, zlasti KKP. Strukture partije se osebno prekrivajo z upravnimi organi v več kitajskih proizvajalcih koles. Predsednik družbe Shanghai Phoenix Enterprise je na primer od leta 2012 tudi sekretar partije v tej družbi (30). Podobno je bil namestnik sekretarja odbora partije v družbi Shanghai Zhonglu hkrati član njenega nadzornega odbora (31).

30

31

| (73) | Prisotnost države na finančnih trgih in njeno poseganje vanje (glej tudi oddelek 3.3.2.8 v nadaljevanju) ter zagotavljanje surovin in vložkov imata dodatni učinek izkrivljanja na trgu (32). |
| --- | --- |

(73)

Prisotnost države na finančnih trgih in njeno poseganje vanje (glej tudi oddelek 3.3.2.8 v nadaljevanju) ter zagotavljanje surovin in vložkov imata dodatni učinek izkrivljanja na trgu (32).

32

| (74) | Na podlagi navedenega se sklene, da prisotnost države v družbah v sektorju koles ter v finančnem sektorju in drugih sektorjih vložkov v povezavi z okvirom, opisanim v oddelku 3.3.2.3 in v naslednjih oddelkih, kitajski vladi omogoča, da vpliva na cene in stroške. |
| --- | --- |

(74)

Na podlagi navedenega se sklene, da prisotnost države v družbah v sektorju koles ter v finančnem sektorju in drugih sektorjih vložkov v povezavi z okvirom, opisanim v oddelku 3.3.2.3 in v naslednjih oddelkih, kitajski vladi omogoča, da vpliva na cene in stroške.

3.3.2.5   Znatna izkrivljanja v skladu s tretjo alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali javne politike ali ukrepi diskriminirajo v korist domačih dobaviteljev ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga

Znatna izkrivljanja v skladu s tretjo alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali javne politike ali ukrepi diskriminirajo v korist domačih dobaviteljev ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga

| (75) | Usmeritev kitajskega gospodarstva v veliki meri določa izpopolnjen sistem načrtovanja, ki opredeljuje prednostne naloge in predpisuje cilje, na katere se morata osredotočiti centralna in lokalna država. Ustrezni načrti so na voljo na vseh ravneh upravljanja in zajemajo skoraj vse gospodarske sektorje, cilji, določeni v instrumentih načrtovanja, so zavezujoči, organi na vsaki ravni upravljanja pa spremljajo izvajanje načrtov na ustrezni nižji ravni upravljanja. Sistem načrtovanja v LRK na splošno prispeva k temu, da se sredstva usmerjajo v sektorje, ki jih je vlada opredelila kot strateške ali kako drugače politično pomembne, in se ne dodeljujejo v skladu s tržnimi silami (33). |
| --- | --- |

(75)

Usmeritev kitajskega gospodarstva v veliki meri določa izpopolnjen sistem načrtovanja, ki opredeljuje prednostne naloge in predpisuje cilje, na katere se morata osredotočiti centralna in lokalna država. Ustrezni načrti so na voljo na vseh ravneh upravljanja in zajemajo skoraj vse gospodarske sektorje, cilji, določeni v instrumentih načrtovanja, so zavezujoči, organi na vsaki ravni upravljanja pa spremljajo izvajanje načrtov na ustrezni nižji ravni upravljanja. Sistem načrtovanja v LRK na splošno prispeva k temu, da se sredstva usmerjajo v sektorje, ki jih je vlada opredelila kot strateške ali kako drugače politično pomembne, in se ne dodeljujejo v skladu s tržnimi silami (33).

33

| (76) | V načrtu razvoja lahke industrije (2016–2020) (v nadaljnjem besedilu: načrt razvoja lahke industrije), ki ga je kitajska vlada pripravila za izvajanje 13. petletnega načrta in strategije Made in China 2025, je industrija koles med drugim opredeljena kot ena od ključnih industrij. V njem je priporočeno tudi: „Spodbujanje industrije koles, da se razvija v smeri izdelave lahkih, raznovrstnih, modnih in inteligentnih koles. Pospeševanje raziskav in razvoja ter uporabe visokotrdnega lahkega materiala, prenosa moči, pogonskega sistema, nove energije, inteligentne tehnologije zaznavanja in tehnologije interneta stvari. Poudarek na razvoju raznovrstnih koles, primernih za modne in prostočasne namene, vadbo in pridobivanje telesne zdržljivosti, terensko vožnjo na dolge razdalje ter zlaganje ob zagotavljanju visoke zmogljivosti [...]“. |
| --- | --- |

(76)

V načrtu razvoja lahke industrije (2016–2020) (v nadaljnjem besedilu: načrt razvoja lahke industrije), ki ga je kitajska vlada pripravila za izvajanje 13. petletnega načrta in strategije Made in China 2025, je industrija koles med drugim opredeljena kot ena od ključnih industrij. V njem je priporočeno tudi: „Spodbujanje industrije koles, da se razvija v smeri izdelave lahkih, raznovrstnih, modnih in inteligentnih koles. Pospeševanje raziskav in razvoja ter uporabe visokotrdnega lahkega materiala, prenosa moči, pogonskega sistema, nove energije, inteligentne tehnologije zaznavanja in tehnologije interneta stvari. Poudarek na razvoju raznovrstnih koles, primernih za modne in prostočasne namene, vadbo in pridobivanje telesne zdržljivosti, terensko vožnjo na dolge razdalje ter zlaganje ob zagotavljanju visoke zmogljivosti [...]“.

Spodbujanje industrije koles, da se razvija v smeri izdelave lahkih, raznovrstnih, modnih in inteligentnih koles. Pospeševanje raziskav in razvoja ter uporabe visokotrdnega lahkega materiala, prenosa moči, pogonskega sistema, nove energije, inteligentne tehnologije zaznavanja in tehnologije interneta stvari. Poudarek na razvoju raznovrstnih koles, primernih za modne in prostočasne namene, vadbo in pridobivanje telesne zdržljivosti, terensko vožnjo na dolge razdalje ter zlaganje ob zagotavljanju visoke zmogljivosti [...]

| (77) | V načrtu razvoja lahke industrije so navedeni tudi nekateri konkretni ukrepi politik za spodbujanje ključnih industrij. Prvi sklop ukrepov se nanaša na povečanje reforme dostopa do trga, predvsem s poenostavitvijo upravnih korakov (tj. ukinitvijo nepotrebnih odobritev, zmanjšanjem in standardizacijo pristojbin ter postopka odobritve). Drugi sklop ukrepov se nanaša na povečanje podpore politiki obdavčenja financiranja:






  — | „Omogočiti skladu za razvoj srednjih in malih podjetjih popoln razvoj vodilne vloge, usmerjati srednja in mala podjetja, da povečajo naložbe v tehnološke inovacije, strukturno prilagoditev, ohranjanje energije in zmanjševanje emisij, izvajati različne preferenčne politike, izpopolniti storitveni sistem za srednja in mala podjetja.“ |
| --- | --- | --- |

(77)

V načrtu razvoja lahke industrije so navedeni tudi nekateri konkretni ukrepi politik za spodbujanje ključnih industrij. Prvi sklop ukrepov se nanaša na povečanje reforme dostopa do trga, predvsem s poenostavitvijo upravnih korakov (tj. ukinitvijo nepotrebnih odobritev, zmanjšanjem in standardizacijo pristojbin ter postopka odobritve). Drugi sklop ukrepov se nanaša na povečanje podpore politiki obdavčenja financiranja:

—

„Omogočiti skladu za razvoj srednjih in malih podjetjih popoln razvoj vodilne vloge, usmerjati srednja in mala podjetja, da povečajo naložbe v tehnološke inovacije, strukturno prilagoditev, ohranjanje energije in zmanjševanje emisij, izvajati različne preferenčne politike, izpopolniti storitveni sistem za srednja in mala podjetja.“

„Omogočiti skladu za razvoj srednjih in malih podjetjih popoln razvoj vodilne vloge, usmerjati srednja in mala podjetja, da povečajo naložbe v tehnološke inovacije, strukturno prilagoditev, ohranjanje energije in zmanjševanje emisij, izvajati različne preferenčne politike, izpopolniti storitveni sistem za srednja in mala podjetja.“

| — | „Izvajati pospeševalno politiko amortizacije osnovnih sredstev, usmerjati podjetja, da povečajo naložbe v napredno opremo.“ |
| --- | --- |

—

„Izvajati pospeševalno politiko amortizacije osnovnih sredstev, usmerjati podjetja, da povečajo naložbe v napredno opremo.“

„Izvajati pospeševalno politiko amortizacije osnovnih sredstev, usmerjati podjetja, da povečajo naložbe v napredno opremo.“

| — | „Omogočiti posebnim skladom za čisto proizvodnjo ustrezno vlogo, usmerjati uporabo tehnologije proizvodnje in spodbujanje tehnologije čiste proizvodnje v ključnih industrijah.“ |
| --- | --- |

—

„Omogočiti posebnim skladom za čisto proizvodnjo ustrezno vlogo, usmerjati uporabo tehnologije proizvodnje in spodbujanje tehnologije čiste proizvodnje v ključnih industrijah.“

„Omogočiti posebnim skladom za čisto proizvodnjo ustrezno vlogo, usmerjati uporabo tehnologije proizvodnje in spodbujanje tehnologije čiste proizvodnje v ključnih industrijah.“

| — | „Izvajati preferenčne politike ustreznih davkov in pristojbin, zmanjšati stroške podjetij za ‚pet skladov socialnega zavarovanja in en stanovanjski sklad‘, razumno prilagoditi politiko davka na potrošnjo.“ |
| --- | --- |

—

„Izvajati preferenčne politike ustreznih davkov in pristojbin, zmanjšati stroške podjetij za ‚pet skladov socialnega zavarovanja in en stanovanjski sklad‘, razumno prilagoditi politiko davka na potrošnjo.“

„Izvajati preferenčne politike ustreznih davkov in pristojbin, zmanjšati stroške podjetij za ‚pet skladov socialnega zavarovanja in en stanovanjski sklad‘, razumno prilagoditi politiko davka na potrošnjo.“

| — | „Spodbujati podjetja, da povečajo naložbe v raziskave in razvoj zelenih izdelkov, pri vladnih nakupih dajati prednost izdelkom s certifikatom o zelenem izdelku.“ |
| --- | --- |

—

„Spodbujati podjetja, da povečajo naložbe v raziskave in razvoj zelenih izdelkov, pri vladnih nakupih dajati prednost izdelkom s certifikatom o zelenem izdelku.“

„Spodbujati podjetja, da povečajo naložbe v raziskave in razvoj zelenih izdelkov, pri vladnih nakupih dajati prednost izdelkom s certifikatom o zelenem izdelku.“

| (78) | Namen ukrepov v tretjem sklopu je povečati podporo finančni politiki, zlasti:






  — | „Izvajati finančno politiko, ki podpira razvoj srednjih in malih podjetij, dodatno raziskati finančne kanale srednjih in malih podjetij, izpopolniti sistem za zavarovanje kreditov za srednja in mala podjetja.“ |
| --- | --- | --- |

(78)

Namen ukrepov v tretjem sklopu je povečati podporo finančni politiki, zlasti:

—

„Izvajati finančno politiko, ki podpira razvoj srednjih in malih podjetij, dodatno raziskati finančne kanale srednjih in malih podjetij, izpopolniti sistem za zavarovanje kreditov za srednja in mala podjetja.“

„Izvajati finančno politiko, ki podpira razvoj srednjih in malih podjetij, dodatno raziskati finančne kanale srednjih in malih podjetij, izpopolniti sistem za zavarovanje kreditov za srednja in mala podjetja.“

| — | „Pospešiti razvoj finančnih produktov in storitev za podporo podjetništvu in inovacijam med prebivalstvom na področju lahke industrije.“ |
| --- | --- |

—

„Pospešiti razvoj finančnih produktov in storitev za podporo podjetništvu in inovacijam med prebivalstvom na področju lahke industrije.“

„Pospešiti razvoj finančnih produktov in storitev za podporo podjetništvu in inovacijam med prebivalstvom na področju lahke industrije.“

| — | „Povečati finančno podporo za tehnološko preobrazbo in posodobitev opreme podjetij.“ |
| --- | --- |

—

„Povečati finančno podporo za tehnološko preobrazbo in posodobitev opreme podjetij.“

„Povečati finančno podporo za tehnološko preobrazbo in posodobitev opreme podjetij.“

| — | „Spodbujati bančne finančne institucije, da razvijejo posojilne storitve, ki za jamstvo uporabljajo tudi neopredmetena sredstva, vključno z lastnimi znamkami, posebnimi pravicami uporabe znamk, da bi se podprla graditev znamk na področju lahke industrije.“ |
| --- | --- |

—

„Spodbujati bančne finančne institucije, da razvijejo posojilne storitve, ki za jamstvo uporabljajo tudi neopredmetena sredstva, vključno z lastnimi znamkami, posebnimi pravicami uporabe znamk, da bi se podprla graditev znamk na področju lahke industrije.“

„Spodbujati bančne finančne institucije, da razvijejo posojilne storitve, ki za jamstvo uporabljajo tudi neopredmetena sredstva, vključno z lastnimi znamkami, posebnimi pravicami uporabe znamk, da bi se podprla graditev znamk na področju lahke industrije.“

| — | „Še naprej igrati vlogo financiranja politik in razvoja, podpirati finančne institucije v obliki sindiciranih posojil, izvoznih kreditov, projektnega financiranja, da se vzpostavi platforma finančnih storitev za mednarodne raziskave in razvoj, proizvodni sistem, promocijo znamk za podjetja.“ |
| --- | --- |

—

„Še naprej igrati vlogo financiranja politik in razvoja, podpirati finančne institucije v obliki sindiciranih posojil, izvoznih kreditov, projektnega financiranja, da se vzpostavi platforma finančnih storitev za mednarodne raziskave in razvoj, proizvodni sistem, promocijo znamk za podjetja.“

„Še naprej igrati vlogo financiranja politik in razvoja, podpirati finančne institucije v obliki sindiciranih posojil, izvoznih kreditov, projektnega financiranja, da se vzpostavi platforma finančnih storitev za mednarodne raziskave in razvoj, proizvodni sistem, promocijo znamk za podjetja.“

| — | „Povečati podporo za zavarovanje izvoznih kreditov podjetij z uveljavljenimi znamkami, spodbujati poslovne banke, da aktivno opravlja dejavnost financiranja politike zavarovanja izvoznih kreditov.“ |
| --- | --- |

—

„Povečati podporo za zavarovanje izvoznih kreditov podjetij z uveljavljenimi znamkami, spodbujati poslovne banke, da aktivno opravlja dejavnost financiranja politike zavarovanja izvoznih kreditov.“

„Povečati podporo za zavarovanje izvoznih kreditov podjetij z uveljavljenimi znamkami, spodbujati poslovne banke, da aktivno opravlja dejavnost financiranja politike zavarovanja izvoznih kreditov.“

| (79) | Načrti razvoja lahke industrije nastajajo tudi na lokalni ravni. Tak primer je občinski načrt razvoja lahke industrije in tekstilnih izdelkov v Tianjinu za 12. petletno obdobje (2011–2015), ki je zagovarjal vzpostavitev štirih industrijskih baz v provinci na nacionalni ravni: „Mesto Tianjin zgradi bazo za proizvodnjo in izvoz koles na nacionalni ravni. Z industrijskim parkom ‚Kitajsko kolesarsko kraljestvo‘ v okrožju Wuqing in industrijskim parkom za (električna) kolesa v okrožju Binhai kot jedrom bomo intenzivno razvijali predelovalne industrije (električnih) koles, nadomestnih delov itd.“ |
| --- | --- |

(79)

Načrti razvoja lahke industrije nastajajo tudi na lokalni ravni. Tak primer je občinski načrt razvoja lahke industrije in tekstilnih izdelkov v Tianjinu za 12. petletno obdobje (2011–2015), ki je zagovarjal vzpostavitev štirih industrijskih baz v provinci na nacionalni ravni: „Mesto Tianjin zgradi bazo za proizvodnjo in izvoz koles na nacionalni ravni. Z industrijskim parkom ‚Kitajsko kolesarsko kraljestvo‘ v okrožju Wuqing in industrijskim parkom za (električna) kolesa v okrožju Binhai kot jedrom bomo intenzivno razvijali predelovalne industrije (električnih) koles, nadomestnih delov itd.“

Mesto Tianjin zgradi bazo za proizvodnjo in izvoz koles na nacionalni ravni. Z industrijskim parkom ‚Kitajsko kolesarsko kraljestvo‘ v okrožju Wuqing in industrijskim parkom za (električna) kolesa v okrožju Binhai kot jedrom bomo intenzivno razvijali predelovalne industrije (električnih) koles, nadomestnih delov itd

| (80) | Podobno 13. petletni načrt Tianjina za razvoj industrijskega gospodarstva določa jasne podporne cilje za industriji koles in električnih koles, vključno z industrijami nadomestnih delov, kot so:






  — | „Odločno razvijati industrijo koles“, |
| --- | --- | --- |

(80)

Podobno 13. petletni načrt Tianjina za razvoj industrijskega gospodarstva določa jasne podporne cilje za industriji koles in električnih koles, vključno z industrijami nadomestnih delov, kot so:

—

„Odločno razvijati industrijo koles“,

„Odločno razvijati industrijo koles“,

| — | „Pospešiti graditev značilnih industrijskih baz, vključno s [...] proizvodnjo koles, v okrožjih Jinghai in Wuqing“, |
| --- | --- |

—

„Pospešiti graditev značilnih industrijskih baz, vključno s [...] proizvodnjo koles, v okrožjih Jinghai in Wuqing“,

„Pospešiti graditev značilnih industrijskih baz, vključno s [...] proizvodnjo koles, v okrožjih Jinghai in Wuqing“,

| — | „Pospešiti preobrazbo in posodobitev podjetij. Energično izvajati strategijo znamk, usmerjati podjetja, da okrepijo tehnološke inovacije in popularizacijo izdelkov, ter krepiti in spodbujati tržne položaje konkurenčnih izdelkov, vključno s kolesi. Spodbujati priključevanje in reorganizacijo podjetij ter celovito izboljšati inovacijsko zmogljivost in dodano vrednost izdelkov pri srednjih in malih podjetjih ter zasebnih podjetjih“, |
| --- | --- |

—

„Pospešiti preobrazbo in posodobitev podjetij. Energično izvajati strategijo znamk, usmerjati podjetja, da okrepijo tehnološke inovacije in popularizacijo izdelkov, ter krepiti in spodbujati tržne položaje konkurenčnih izdelkov, vključno s kolesi. Spodbujati priključevanje in reorganizacijo podjetij ter celovito izboljšati inovacijsko zmogljivost in dodano vrednost izdelkov pri srednjih in malih podjetjih ter zasebnih podjetjih“,

„Pospešiti preobrazbo in posodobitev podjetij. Energično izvajati strategijo znamk, usmerjati podjetja, da okrepijo tehnološke inovacije in popularizacijo izdelkov, ter krepiti in spodbujati tržne položaje konkurenčnih izdelkov, vključno s kolesi. Spodbujati priključevanje in reorganizacijo podjetij ter celovito izboljšati inovacijsko zmogljivost in dodano vrednost izdelkov pri srednjih in malih podjetjih ter zasebnih podjetjih“,

| — | „Pospešiti graditev posebnih parkov, vključno z industrijskimi parki za kolesa v Quqingu in Jinghalu“, [...] |
| --- | --- |

—

„Pospešiti graditev posebnih parkov, vključno z industrijskimi parki za kolesa v Quqingu in Jinghalu“, [...]

„Pospešiti graditev posebnih parkov, vključno z industrijskimi parki za kolesa v Quqingu in Jinghalu“, [...]

| — | „Razširiti področja z razločnimi prednostmi. Vzeti litij-ionsko baterijo kot jedro za spodbujanje razvoja superkondenzatorja in visokozmogljive napajalne baterije.“ |
| --- | --- |

—

„Razširiti področja z razločnimi prednostmi. Vzeti litij-ionsko baterijo kot jedro za spodbujanje razvoja superkondenzatorja in visokozmogljive napajalne baterije.“

„Razširiti področja z razločnimi prednostmi. Vzeti litij-ionsko baterijo kot jedro za spodbujanje razvoja superkondenzatorja in visokozmogljive napajalne baterije.“

| (81) | Poleg tega so v 13. petletnem načrtu za industrijo koles in električnih koles, ki ga je izdalo združenje CBA, kolesa uvrščena med „nastajajoče industrije“: „Nastajajoče industrije se dvigujejo na raven nacionalne strategije, kot so nova energija, nov material, internet, ohranjanje energije in varstvo okolja ter informacijska tehnologija, zato je pri tradicionalnih industrijah vstop v srednje- in visokocenovno skupnost postal neizogiben trend. Zlasti po tem, ko je bilo na peti plenarni seji predlagano ‚spodbujanje nizkoogljičnega razvoja prometa in prevoza ter zelenih potovanj s kolesi‘, se bodo industriji koles zagotovo ponudile nove zgodovinske priložnosti za razvoj.“ |
| --- | --- |

(81)

Poleg tega so v 13. petletnem načrtu za industrijo koles in električnih koles, ki ga je izdalo združenje CBA, kolesa uvrščena med „nastajajoče industrije“: „Nastajajoče industrije se dvigujejo na raven nacionalne strategije, kot so nova energija, nov material, internet, ohranjanje energije in varstvo okolja ter informacijska tehnologija, zato je pri tradicionalnih industrijah vstop v srednje- in visokocenovno skupnost postal neizogiben trend. Zlasti po tem, ko je bilo na peti plenarni seji predlagano ‚spodbujanje nizkoogljičnega razvoja prometa in prevoza ter zelenih potovanj s kolesi‘, se bodo industriji koles zagotovo ponudile nove zgodovinske priložnosti za razvoj.“

nastajajoče industrije

Nastajajoče industrije se dvigujejo na raven nacionalne strategije, kot so nova energija, nov material, internet, ohranjanje energije in varstvo okolja ter informacijska tehnologija, zato je pri tradicionalnih industrijah vstop v srednje- in visokocenovno skupnost postal neizogiben trend. Zlasti po tem, ko je bilo na peti plenarni seji predlagano ‚spodbujanje nizkoogljičnega razvoja prometa in prevoza ter zelenih potovanj s kolesi‘, se bodo industriji koles zagotovo ponudile nove zgodovinske priložnosti za razvoj

| (82) | 13. načrt za kolesa določa merljive cilje, ki naj bi jih kitajska vlada dosegla v industriji koles do leta 2020: „Prihodki iz glavnih dejavnosti nadpovprečnih podjetij v celotni industriji bodo letno povprečno rasli po 6-odstotni stopnji ter do leta 2020 presegli 200 milijard RMB. Obseg izvoza koles in nadomestnih delov bo ostal stabilen, izvoz električnih koles pa se bo močno povečal. Integracija industrije se bo še naprej krepila, prispevek vodilnih podjetij k obsegu proizvodnje pa bo presegel 50 %. Industrija bo negovala, skupaj zgradila in izboljšala 3–5 industrijskih grozdov in značilnih regij. Delež srednje- in visokocenovnih koles in električnih koles na litijevo baterijo se bo vsako leto povečal.“ Poleg tega je v 13. načrtu za kolesa predvideno, da se bo okrepil razvoj znamk, prizadevanja pa usmerila v ustvarjanje mednarodnih znamk. |
| --- | --- |

(82)

13. načrt za kolesa določa merljive cilje, ki naj bi jih kitajska vlada dosegla v industriji koles do leta 2020: „Prihodki iz glavnih dejavnosti nadpovprečnih podjetij v celotni industriji bodo letno povprečno rasli po 6-odstotni stopnji ter do leta 2020 presegli 200 milijard RMB. Obseg izvoza koles in nadomestnih delov bo ostal stabilen, izvoz električnih koles pa se bo močno povečal. Integracija industrije se bo še naprej krepila, prispevek vodilnih podjetij k obsegu proizvodnje pa bo presegel 50 %. Industrija bo negovala, skupaj zgradila in izboljšala 3–5 industrijskih grozdov in značilnih regij. Delež srednje- in visokocenovnih koles in električnih koles na litijevo baterijo se bo vsako leto povečal.“ Poleg tega je v 13. načrtu za kolesa predvideno, da se bo okrepil razvoj znamk, prizadevanja pa usmerila v ustvarjanje mednarodnih znamk.

Prihodki iz glavnih dejavnosti nadpovprečnih podjetij v celotni industriji bodo letno povprečno rasli po 6-odstotni stopnji ter do leta 2020 presegli 200 milijard RMB. Obseg izvoza koles in nadomestnih delov bo ostal stabilen, izvoz električnih koles pa se bo močno povečal. Integracija industrije se bo še naprej krepila, prispevek vodilnih podjetij k obsegu proizvodnje pa bo presegel 50 %. Industrija bo negovala, skupaj zgradila in izboljšala 3–5 industrijskih grozdov in značilnih regij. Delež srednje- in visokocenovnih koles in električnih koles na litijevo baterijo se bo vsako leto povečal

| (83) | Kot je navedeno zgoraj, kitajska vlada natančno spremlja in podpira industrijo koles. Za izvajanje različnih ciljev iz različnih načrtov je potrebno dejavno vključevanje kitajske vlada v industrijo koles. |
| --- | --- |

(83)

Kot je navedeno zgoraj, kitajska vlada natančno spremlja in podpira industrijo koles. Za izvajanje različnih ciljev iz različnih načrtov je potrebno dejavno vključevanje kitajske vlada v industrijo koles.

| (84) | Komisija je menila, da navedeni dokazi v zvezi s sektorjem koles zadostujejo za ugotovitev, da javne politike ali ukrepi vplivajo na sile prostega trga v tem sektorju. |
| --- | --- |

(84)

Komisija je menila, da navedeni dokazi v zvezi s sektorjem koles zadostujejo za ugotovitev, da javne politike ali ukrepi vplivajo na sile prostega trga v tem sektorju.

| (85) | Vendar je Komisija ugotovila tudi, da vlada močno posega v surovine, ki se uporabljajo za proizvodnjo koles. Večina sestavnih delov, ki se uporabljajo za izdelavo koles, je izdelana iz surovin, v katere kitajska vlada močno posega (34), vključno z aluminijem in jeklom (ki se lahko uporabita za izdelavo okvirjev, vilic, ročajev, koles in napere, verig, menjalnikov, prestav, kablov in nosilcev), gumo (za proizvodnjo koles) in kemikalijami (plastični elementi in barve). |
| --- | --- |

(85)

Vendar je Komisija ugotovila tudi, da vlada močno posega v surovine, ki se uporabljajo za proizvodnjo koles. Večina sestavnih delov, ki se uporabljajo za izdelavo koles, je izdelana iz surovin, v katere kitajska vlada močno posega (34), vključno z aluminijem in jeklom (ki se lahko uporabita za izdelavo okvirjev, vilic, ročajev, koles in napere, verig, menjalnikov, prestav, kablov in nosilcev), gumo (za proizvodnjo koles) in kemikalijami (plastični elementi in barve).

34

| (86) | Aluminij je na primer zajet v razvojnem načrtu za industrijo neželeznih kovin za obdobje 2016–2020 (13. petletni načrt za industrijo neželeznih kovin), ki za industrijo določa stroge kvantitativne in kvalitativne načrte ter obsežne podporne ukrepe, namenjene razvoju industrije. Jeklo je zajeto v načrtu za prilagoditev in posodobitev jeklarstva za obdobje 2016–2020 (13. petletni načrt za jeklo), ki zajema skoraj vse vidike razvoja industrije, vključno s cilji glede proizvodne zmogljivosti, nadgradnjo in zagotavljanjem učinkovite dobave, prestrukturiranjem industrije, finančno podporo, kvantitativnimi cilji in geografskim položajem jeklarskih tovarn. Podobno 13. petletni načrt za petrokemično in kemično industrijo (2016–2020) določa strogo urejanje kemijskega sektorja, zajema pa surovine, ki se uporabljajo za proizvodnjo elementov koles, kot so guma, barve in plastika. |
| --- | --- |

(86)

Aluminij je na primer zajet v razvojnem načrtu za industrijo neželeznih kovin za obdobje 2016–2020 (13. petletni načrt za industrijo neželeznih kovin), ki za industrijo določa stroge kvantitativne in kvalitativne načrte ter obsežne podporne ukrepe, namenjene razvoju industrije. Jeklo je zajeto v načrtu za prilagoditev in posodobitev jeklarstva za obdobje 2016–2020 (13. petletni načrt za jeklo), ki zajema skoraj vse vidike razvoja industrije, vključno s cilji glede proizvodne zmogljivosti, nadgradnjo in zagotavljanjem učinkovite dobave, prestrukturiranjem industrije, finančno podporo, kvantitativnimi cilji in geografskim položajem jeklarskih tovarn. Podobno 13. petletni načrt za petrokemično in kemično industrijo (2016–2020) določa strogo urejanje kemijskega sektorja, zajema pa surovine, ki se uporabljajo za proizvodnjo elementov koles, kot so guma, barve in plastika.

| (87) | Poleg tega je za jeklarski sektor značilna velika prisotnost družb v državni lasti. Več večjih proizvajalcev je v lasti države, in nekateri so v „Načrtu za prilagoditev in posodobitev jeklarstva za obdobje 2016–2020“ (35) posebej navedeni kot primeri dosežkov v 12. petletnem obdobju načrtovanja (kot so Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel itd.). Jeklo je natančno urejeno s številnimi načrti, smernicami in drugimi dokumenti o jeklu, ki se izdajajo na nacionalni, regionalni in občinski ravni, kot je „Načrt za prilagoditev in posodobitev jeklarstva za obdobje 2016–2020“. V njem je navedeno, da je jeklarstvo „pomemben, temeljni sektor kitajskega gospodarstva in nacionalni temelj“ (36). |
| --- | --- |

(87)

Poleg tega je za jeklarski sektor značilna velika prisotnost družb v državni lasti. Več večjih proizvajalcev je v lasti države, in nekateri so v „Načrtu za prilagoditev in posodobitev jeklarstva za obdobje 2016–2020“ (35) posebej navedeni kot primeri dosežkov v 12. petletnem obdobju načrtovanja (kot so Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel itd.). Jeklo je natančno urejeno s številnimi načrti, smernicami in drugimi dokumenti o jeklu, ki se izdajajo na nacionalni, regionalni in občinski ravni, kot je „Načrt za prilagoditev in posodobitev jeklarstva za obdobje 2016–2020“. V njem je navedeno, da je jeklarstvo „pomemben, temeljni sektor kitajskega gospodarstva in nacionalni temelj“ (36).

35

36

| (88) | 13. petletni načrt za gospodarski in družbeni razvoj (37) predvideva podporo za družbe, ki proizvajajo vrhunske vrste jeklenih izdelkov (38). Osredotočen je tudi na doseganje kakovosti, vzdržljivosti in zanesljivosti izdelkov s podporo družbam, ki uporabljajo tehnologije, povezane s proizvodnjo čistega jekla, natančnim valjanjem in izboljšanjem kakovosti (39). |
| --- | --- |

(88)

13. petletni načrt za gospodarski in družbeni razvoj (37) predvideva podporo za družbe, ki proizvajajo vrhunske vrste jeklenih izdelkov (38). Osredotočen je tudi na doseganje kakovosti, vzdržljivosti in zanesljivosti izdelkov s podporo družbam, ki uporabljajo tehnologije, povezane s proizvodnjo čistega jekla, natančnim valjanjem in izboljšanjem kakovosti (39).

37

38

39

| (89) | V katalogu s smernicami za prestrukturiranje industrije (različica iz leta 2011) (sprememba iz leta 2013) (40) (v nadaljnjem besedilu: katalog) sta železarstvo in jeklarstvo navedena kot spodbujani industriji. Katalog zlasti spodbuja „[r]azvoj in uporabo tehnologij za visokozmogljive, visokokakovostne in izboljšane jeklene izdelke, ki med drugim vključujejo visokotrdne avtomobilske plošče s trdnostjo najmanj 600 MPa, visokozmogljivo jeklo za cevovode za prenos nafte in plina, visokotrdne široke in debele plošče za plovila, jeklo za pomorski inženiring, plošče srednje debeline s trdnostjo najmanj 420 MPa za stavbe, mostove in druge objekte, jeklo za železniška vozila za visoke hitrosti in težka vlečna železniška vozila, plošče iz silicijevega jekla z majhno izgubo železa in visoko magnetno indukcijo, jeklo, odporno proti koroziji in obrabi, legirano nerjavno jeklo, ki varčuje z viri (moderno feritno nerjavno jeklo, dupleksno nerjavno jeklo in nerjavno jeklo z vsebnostjo dušika), posebne jeklene palice in valjane žice za visokozmogljive osnovne dele (visokozmogljive zobnike, sornike razreda 12.9 ali več, visokotrdne vzmeti in ležaje z dolgo življenjsko dobo) in visokokakovostne posebne materiale iz kovanega jekla (med drugim jekla za orodja in modele, nerjavnega jekla in jekla za stroje)“. Veljavnost kataloga je bila potrjena z nedavno protisubvencijsko preiskavo nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla (v nadaljnjem besedilu: vroče valjani ploščati izdelki) s poreklom iz LRK (41). |
| --- | --- |

(89)

V katalogu s smernicami za prestrukturiranje industrije (različica iz leta 2011) (sprememba iz leta 2013) (40) (v nadaljnjem besedilu: katalog) sta železarstvo in jeklarstvo navedena kot spodbujani industriji. Katalog zlasti spodbuja „[r]azvoj in uporabo tehnologij za visokozmogljive, visokokakovostne in izboljšane jeklene izdelke, ki med drugim vključujejo visokotrdne avtomobilske plošče s trdnostjo najmanj 600 MPa, visokozmogljivo jeklo za cevovode za prenos nafte in plina, visokotrdne široke in debele plošče za plovila, jeklo za pomorski inženiring, plošče srednje debeline s trdnostjo najmanj 420 MPa za stavbe, mostove in druge objekte, jeklo za železniška vozila za visoke hitrosti in težka vlečna železniška vozila, plošče iz silicijevega jekla z majhno izgubo železa in visoko magnetno indukcijo, jeklo, odporno proti koroziji in obrabi, legirano nerjavno jeklo, ki varčuje z viri (moderno feritno nerjavno jeklo, dupleksno nerjavno jeklo in nerjavno jeklo z vsebnostjo dušika), posebne jeklene palice in valjane žice za visokozmogljive osnovne dele (visokozmogljive zobnike, sornike razreda 12.9 ali več, visokotrdne vzmeti in ležaje z dolgo življenjsko dobo) in visokokakovostne posebne materiale iz kovanega jekla (med drugim jekla za orodja in modele, nerjavnega jekla in jekla za stroje)“. Veljavnost kataloga je bila potrjena z nedavno protisubvencijsko preiskavo nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla (v nadaljnjem besedilu: vroče valjani ploščati izdelki) s poreklom iz LRK (41).

40

[r]azvoj in uporabo tehnologij za visokozmogljive, visokokakovostne in izboljšane jeklene izdelke, ki med drugim vključujejo visokotrdne avtomobilske plošče s trdnostjo najmanj 600 MPa, visokozmogljivo jeklo za cevovode za prenos nafte in plina, visokotrdne široke in debele plošče za plovila, jeklo za pomorski inženiring, plošče srednje debeline s trdnostjo najmanj 420 MPa za stavbe, mostove in druge objekte, jeklo za železniška vozila za visoke hitrosti in težka vlečna železniška vozila, plošče iz silicijevega jekla z majhno izgubo železa in visoko magnetno indukcijo, jeklo, odporno proti koroziji in obrabi, legirano nerjavno jeklo, ki varčuje z viri (moderno feritno nerjavno jeklo, dupleksno nerjavno jeklo in nerjavno jeklo z vsebnostjo dušika), posebne jeklene palice in valjane žice za visokozmogljive osnovne dele (visokozmogljive zobnike, sornike razreda 12.9 ali več, visokotrdne vzmeti in ležaje z dolgo življenjsko dobo) in visokokakovostne posebne materiale iz kovanega jekla (med drugim jekla za orodja in modele, nerjavnega jekla in jekla za stroje)

41

| (90) | V LRK država močno posega tudi v aluminij. Prvič, za sektor aluminija je značilna prevlada družb v državni lasti. Po ocenah družbe v državni lasti predstavljajo več kot 50 % skupne proizvodnje primarnega aluminija v LRK (42). Nedavna študija industrije neželeznih kovin v LRK prav tako kaže, da imajo družbe v državni lasti prevladujoč delež na domačem trgu (43). Medtem ko se lahko povečanje zmogljivosti v zadnjih letih delno pripiše družbam v zasebni lasti, bi tudi to povečanje zmogljivosti običajno vključevalo različne oblike posredovanja (lokalne) vlade, kot je dopuščanje nezakonitih širitev zmogljivosti (44). Poleg tega se je tudi med glavnimi družbami v državni lasti povečala proizvodna zmogljivost aluminija, čeprav v manjšem obsegu (45). |
| --- | --- |

(90)

V LRK država močno posega tudi v aluminij. Prvič, za sektor aluminija je značilna prevlada družb v državni lasti. Po ocenah družbe v državni lasti predstavljajo več kot 50 % skupne proizvodnje primarnega aluminija v LRK (42). Nedavna študija industrije neželeznih kovin v LRK prav tako kaže, da imajo družbe v državni lasti prevladujoč delež na domačem trgu (43). Medtem ko se lahko povečanje zmogljivosti v zadnjih letih delno pripiše družbam v zasebni lasti, bi tudi to povečanje zmogljivosti običajno vključevalo različne oblike posredovanja (lokalne) vlade, kot je dopuščanje nezakonitih širitev zmogljivosti (44). Poleg tega se je tudi med glavnimi družbami v državni lasti povečala proizvodna zmogljivost aluminija, čeprav v manjšem obsegu (45).

42

43

44

45

| (91) | Cilj 13. petletnega načrta za industrijo neželeznih kovin je posodobitev nabora izdelkov, ki jih proizvaja kitajska industrija aluminija, med drugim s podpiranjem inovacij. Poziva k hitremu razvoju sistema mešanega lastništva in spodbuditvi vitalnosti družb v državni lasti. Nadalje določa možnost kopičenja zalog neželeznih kovin, izboljšanje zaščite virov, vključno z aluminijem, ter določa specifične količinske cilje za zmanjšanje porabe energije, povečanje deleža recikliranega aluminija v proizvodnji in povečanje izkoriščenosti zmogljivosti (46). |
| --- | --- |

(91)

Cilj 13. petletnega načrta za industrijo neželeznih kovin je posodobitev nabora izdelkov, ki jih proizvaja kitajska industrija aluminija, med drugim s podpiranjem inovacij. Poziva k hitremu razvoju sistema mešanega lastništva in spodbuditvi vitalnosti družb v državni lasti. Nadalje določa možnost kopičenja zalog neželeznih kovin, izboljšanje zaščite virov, vključno z aluminijem, ter določa specifične količinske cilje za zmanjšanje porabe energije, povečanje deleža recikliranega aluminija v proizvodnji in povečanje izkoriščenosti zmogljivosti (46).

46

| (92) | Načrt nadalje določa strukturne prilagoditve s strožjim nadzorom novih obratov za taljenje in odpravo zastarelih zmogljivosti. Zagotavlja geografsko razporeditev predelovalnih obratov, se osredotoča na projekte za povečanje izkoriščanja virov boksita in aluminijevega oksida ter zajema oskrbo z električno energijo in cenovno politiko (47). |
| --- | --- |

(92)

Načrt nadalje določa strukturne prilagoditve s strožjim nadzorom novih obratov za taljenje in odpravo zastarelih zmogljivosti. Zagotavlja geografsko razporeditev predelovalnih obratov, se osredotoča na projekte za povečanje izkoriščanja virov boksita in aluminijevega oksida ter zajema oskrbo z električno energijo in cenovno politiko (47).

47

| (93) | Drugi dokumenti politike, ki so usmerjeni v sektor aluminija, so standardni pogoji, ki veljajo za industrijo aluminija, ki jih je izdalo ministrstvo za industrijo in informacijsko tehnologijo; vstopni pogoji za industrijo aluminija, ki jih je izdala nacionalna komisija za razvoj in reforme, in smernice za pospeševanje prestrukturiranja industrije aluminija (48), ki jih je izdala nacionalna komisija za razvoj in reforme. |
| --- | --- |

(93)

Drugi dokumenti politike, ki so usmerjeni v sektor aluminija, so standardni pogoji, ki veljajo za industrijo aluminija, ki jih je izdalo ministrstvo za industrijo in informacijsko tehnologijo; vstopni pogoji za industrijo aluminija, ki jih je izdala nacionalna komisija za razvoj in reforme, in smernice za pospeševanje prestrukturiranja industrije aluminija (48), ki jih je izdala nacionalna komisija za razvoj in reforme.

48

| (94) | Tako je iz številnih načrtov, smernic in drugih dokumentov v zvezi z aluminijem, izdanih na nacionalni, regionalni in občinski ravni, jasno razvidna visoka stopnja poseganja kitajske vlade v sektorju aluminija (49). |
| --- | --- |

(94)

Tako je iz številnih načrtov, smernic in drugih dokumentov v zvezi z aluminijem, izdanih na nacionalni, regionalni in občinski ravni, jasno razvidna visoka stopnja poseganja kitajske vlade v sektorju aluminija (49).

49

| (95) | Zato je bilo ugotovljeno, da ima kitajska vlada vzpostavljenih več javnih politik, ki vplivajo na sile prostega trga na področju proizvodnje koles, vključno s surovinami, ki se uporabljajo v navedenem sektorju. Taki ukrepi preprečujejo običajno delovanje trga. |
| --- | --- |

(95)

Zato je bilo ugotovljeno, da ima kitajska vlada vzpostavljenih več javnih politik, ki vplivajo na sile prostega trga na področju proizvodnje koles, vključno s surovinami, ki se uporabljajo v navedenem sektorju. Taki ukrepi preprečujejo običajno delovanje trga.

3.3.2.6   Znatna izkrivljanja v skladu s četrto alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali je prisotno pomanjkanje zakonodaje o stečaju, družbah ali lastnini, ali diskriminatorna uporaba, ali nezadostno izvrševanje navedene zakonodaje

Znatna izkrivljanja v skladu s četrto alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali je prisotno pomanjkanje zakonodaje o stečaju, družbah ali lastnini, ali diskriminatorna uporaba, ali nezadostno izvrševanje navedene zakonodaje

| (96) | V skladu z informacijami v spisu se za kitajski stečajni sistem zdi, da nezadostno izpolnjuje lastne glavne cilje, kot sta pravična poravnava zahtevkov in terjatev ter varstvo zakonitih pravic in interesov upnikov in dolžnikov. Zdi se, da to izhaja iz dejstva, da je za kitajski sistem značilno sistematično nezadostno izvrševanje, čeprav kitajska zakonodaja o stečaju uradno temelji na podobnih načelih kot sorodna zakonodaja v drugih državah. Število stečajev je še vedno izjemno majhno glede na obseg gospodarstva države, med drugim tudi zato, ker imajo postopki v primeru insolventnosti več pomanjkljivosti, ki dejansko odvračajo od vložitve predloga za stečaj. Poleg tega ima država še vedno močno in dejavno vlogo v postopkih v primeru insolventnosti ter pogosto neposredno vpliva na njihov izid (50). |
| --- | --- |

(96)

V skladu z informacijami v spisu se za kitajski stečajni sistem zdi, da nezadostno izpolnjuje lastne glavne cilje, kot sta pravična poravnava zahtevkov in terjatev ter varstvo zakonitih pravic in interesov upnikov in dolžnikov. Zdi se, da to izhaja iz dejstva, da je za kitajski sistem značilno sistematično nezadostno izvrševanje, čeprav kitajska zakonodaja o stečaju uradno temelji na podobnih načelih kot sorodna zakonodaja v drugih državah. Število stečajev je še vedno izjemno majhno glede na obseg gospodarstva države, med drugim tudi zato, ker imajo postopki v primeru insolventnosti več pomanjkljivosti, ki dejansko odvračajo od vložitve predloga za stečaj. Poleg tega ima država še vedno močno in dejavno vlogo v postopkih v primeru insolventnosti ter pogosto neposredno vpliva na njihov izid (50).

50

| (97) | Pomanjkljivosti sistema lastninskih pravic so poleg tega posebej očitne v zvezi z lastništvom zemljišč in pravicami do uporabe zemljišč v LRK (51). Vsa zemljišča so last kitajske države (kmetijska zemljišča so v skupni lasti, mestna zemljišča pa v lasti države). Njihova dodelitev je izključno odvisna od države. Obstajajo pravne določbe, katerih cilj je pregledno dodeljevanje pravic do uporabe zemljišč in v skladu s tržnimi cenami, na primer z uvedbo razpisnih postopkov. Vendar se te določbe skoraj nikoli ne upoštevajo in nekateri kupci pridobijo zemljišča brezplačno ali po tečaju, ki je nižji od tržnega (52). Poleg tega si organi pri dodeljevanju zemljišč pogosto prizadevajo uresničiti posebne politične cilje, vključno z izvajanjem gospodarskih načrtov (53). |
| --- | --- |

(97)

Pomanjkljivosti sistema lastninskih pravic so poleg tega posebej očitne v zvezi z lastništvom zemljišč in pravicami do uporabe zemljišč v LRK (51). Vsa zemljišča so last kitajske države (kmetijska zemljišča so v skupni lasti, mestna zemljišča pa v lasti države). Njihova dodelitev je izključno odvisna od države. Obstajajo pravne določbe, katerih cilj je pregledno dodeljevanje pravic do uporabe zemljišč in v skladu s tržnimi cenami, na primer z uvedbo razpisnih postopkov. Vendar se te določbe skoraj nikoli ne upoštevajo in nekateri kupci pridobijo zemljišča brezplačno ali po tečaju, ki je nižji od tržnega (52). Poleg tega si organi pri dodeljevanju zemljišč pogosto prizadevajo uresničiti posebne politične cilje, vključno z izvajanjem gospodarskih načrtov (53).

51

52

53

| (98) | Zato se zdi, da kitajska zakonodaja o stečaju in lastnini ne deluje ustrezno, kar povzroča izkrivljanja pri ohranjanju insolventnih družb ter v povezavi z zagotavljanjem in pridobivanjem zemljišč v LRK. Ta zakonodaja se uporablja tudi za kolesa, vključno s proizvajalci izvozniki izdelka, ki se pregleduje. Komisija je zlasti v prejšnji preiskavi ugotovila, da so imeli proizvajalci električnih koles, tj. sektorja, ki ga večinoma urejajo isti instrumenti politike kot kolesa (npr. 13. petletni načrt za industrijo koles in električnih koles), korist od zagotavljanja pravic uporabe zemljišča za plačilo, ki je nižje od primernega (54). V nedavnih preiskavah drugih sektorjev je bilo prav tako potrjeno zagotavljanje pravic do uporabe zemljišča za plačilo, ki je nižje od primernega (55). |
| --- | --- |

(98)

Zato se zdi, da kitajska zakonodaja o stečaju in lastnini ne deluje ustrezno, kar povzroča izkrivljanja pri ohranjanju insolventnih družb ter v povezavi z zagotavljanjem in pridobivanjem zemljišč v LRK. Ta zakonodaja se uporablja tudi za kolesa, vključno s proizvajalci izvozniki izdelka, ki se pregleduje. Komisija je zlasti v prejšnji preiskavi ugotovila, da so imeli proizvajalci električnih koles, tj. sektorja, ki ga večinoma urejajo isti instrumenti politike kot kolesa (npr. 13. petletni načrt za industrijo koles in električnih koles), korist od zagotavljanja pravic uporabe zemljišča za plačilo, ki je nižje od primernega (54). V nedavnih preiskavah drugih sektorjev je bilo prav tako potrjeno zagotavljanje pravic do uporabe zemljišča za plačilo, ki je nižje od primernega (55).

54

55

| (99) | Glede na navedeno je Komisija sklenila, da je bila uporaba stečajnega in stvarnega prava v sektorju koles, tudi v zvezi z izdelkom, ki se pregleduje, diskriminatorna oziroma je bilo njuno izvrševanje neustrezno. |
| --- | --- |

(99)

Glede na navedeno je Komisija sklenila, da je bila uporaba stečajnega in stvarnega prava v sektorju koles, tudi v zvezi z izdelkom, ki se pregleduje, diskriminatorna oziroma je bilo njuno izvrševanje neustrezno.

3.3.2.7   Znatna izkrivljanja v skladu s peto alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali so stroški plač izkrivljeni

Znatna izkrivljanja v skladu s peto alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali so stroški plač izkrivljeni

| (100) | Sistem tržno določenih plač se v LRK ne more v celoti razviti, saj delavci in delodajalci nimajo pravice do kolektivne organizacije. LRK ni ratificirala številnih bistvenih konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD), zlasti konvencij o svobodi združevanja in kolektivnih pogajanjih (56). Na podlagi nacionalne zakonodaje je dejavna le ena sindikalna organizacija. Vendar ni neodvisna od državnih organov, zato njeno sodelovanje pri kolektivnih pogajanjih in varstvu pravic delavcev ostaja na osnovni ravni (57). Poleg tega je mobilnost kitajske delovne sile omejena s sistemom prijave gospodinjstev, zaradi česar imajo lokalni prebivalci v določenem upravnem območju omejen dostop do celotnega sklopa prejemkov za socialno varnost in drugih prejemkov. Delavci, ki nimajo prijavljenega lokalnega prebivališča, se zato običajno znajdejo v ranljivem položaju na področju zaposlovanja in prejemajo manjši dohodek kot tisti, ki imajo prijavljeno prebivališče (58). Navedene ugotovitve kažejo na izkrivljanje stroškov plač v LRK. |
| --- | --- |

(100)

Sistem tržno določenih plač se v LRK ne more v celoti razviti, saj delavci in delodajalci nimajo pravice do kolektivne organizacije. LRK ni ratificirala številnih bistvenih konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD), zlasti konvencij o svobodi združevanja in kolektivnih pogajanjih (56). Na podlagi nacionalne zakonodaje je dejavna le ena sindikalna organizacija. Vendar ni neodvisna od državnih organov, zato njeno sodelovanje pri kolektivnih pogajanjih in varstvu pravic delavcev ostaja na osnovni ravni (57). Poleg tega je mobilnost kitajske delovne sile omejena s sistemom prijave gospodinjstev, zaradi česar imajo lokalni prebivalci v določenem upravnem območju omejen dostop do celotnega sklopa prejemkov za socialno varnost in drugih prejemkov. Delavci, ki nimajo prijavljenega lokalnega prebivališča, se zato običajno znajdejo v ranljivem položaju na področju zaposlovanja in prejemajo manjši dohodek kot tisti, ki imajo prijavljeno prebivališče (58). Navedene ugotovitve kažejo na izkrivljanje stroškov plač v LRK.

56

57

58

| (101) | Nič v spisu te preiskave ni pokazalo, da za sektor koles ne velja opisani kitajski sistem delovnega prava. Dejansko se zdi, da tudi na sektor koles vpliva izkrivljanje stroškov plač, in sicer tako neposredno (pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje) kot tudi posredno (pri dostopu do kapitala ali proizvodnih sredstev družb, za katere velja v LRK isti delovni sistem). |
| --- | --- |

(101)

Nič v spisu te preiskave ni pokazalo, da za sektor koles ne velja opisani kitajski sistem delovnega prava. Dejansko se zdi, da tudi na sektor koles vpliva izkrivljanje stroškov plač, in sicer tako neposredno (pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje) kot tudi posredno (pri dostopu do kapitala ali proizvodnih sredstev družb, za katere velja v LRK isti delovni sistem).

| (102) | Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da so bili v sektorju koles, tudi v zvezi z izdelkom, ki se pregleduje, stroški plač izkrivljeni. |
| --- | --- |

(102)

Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da so bili v sektorju koles, tudi v zvezi z izdelkom, ki se pregleduje, stroški plač izkrivljeni.

3.3.2.8   Znatna izkrivljanja v skladu s šesto alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali dostop do financiranja ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno od države

Znatna izkrivljanja v skladu s šesto alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali dostop do financiranja ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno od države

| (103) | Za dostop družb v LRK do kapitala so značilna različna izkrivljanja. |
| --- | --- |

(103)

Za dostop družb v LRK do kapitala so značilna različna izkrivljanja.

| (104) | Prvič, za kitajski finančni sistem je značilen močan položaj bank v državni lasti (59), ki pri zagotavljanju dostopa do financiranja upoštevajo tudi druga merila poleg ekonomske upravičenosti projekta. Banke so podobno kot nefinančne družbe v državni lasti še vedno povezane z državo, in sicer ne samo v okviru lastništva, temveč tudi prek osebnih odnosov (glavne vodstvene delavce velikih finančnih institucij v državni lasti imenuje KKP) (60), pri čemer tako kot nefinančne družbe v državni lasti redno izvajajo javne politike, ki jih oblikuje vlada. Pri tem banke upoštevajo izrecno pravno obveznost opravljanja svojih poslov v skladu s potrebami nacionalnega gospodarskega in družbenega razvoja ter v skladu s smernicami industrijskih politik države (61). To dopolnjujejo dodatna obstoječa pravila, ki usmerjajo finančna sredstva v sektorje, ki jih vlada določi kot spodbujane ali kako drugače pomembne sektorje (62). |
| --- | --- |

(104)

Prvič, za kitajski finančni sistem je značilen močan položaj bank v državni lasti (59), ki pri zagotavljanju dostopa do financiranja upoštevajo tudi druga merila poleg ekonomske upravičenosti projekta. Banke so podobno kot nefinančne družbe v državni lasti še vedno povezane z državo, in sicer ne samo v okviru lastništva, temveč tudi prek osebnih odnosov (glavne vodstvene delavce velikih finančnih institucij v državni lasti imenuje KKP) (60), pri čemer tako kot nefinančne družbe v državni lasti redno izvajajo javne politike, ki jih oblikuje vlada. Pri tem banke upoštevajo izrecno pravno obveznost opravljanja svojih poslov v skladu s potrebami nacionalnega gospodarskega in družbenega razvoja ter v skladu s smernicami industrijskih politik države (61). To dopolnjujejo dodatna obstoječa pravila, ki usmerjajo finančna sredstva v sektorje, ki jih vlada določi kot spodbujane ali kako drugače pomembne sektorje (62).

59

60

61

62

| (105) | Čeprav se priznava, da se na potrebo po spoštovanju normalnega bančnega ravnanja in bonitetnih pravil, kot je potreba po proučitvi kreditne sposobnosti posojilojemalca, morda nanašajo različni pravni instrumenti, ustrezni dokazi kažejo, da je vloga teh določb pri uporabi različnih pravnih instrumentov zgolj sekundarna (63). Ugotovitve v prejšnjih preiskavah trgovinske zaščite so prav tako privedle do enakega sklepa (64). |
| --- | --- |

(105)

Čeprav se priznava, da se na potrebo po spoštovanju normalnega bančnega ravnanja in bonitetnih pravil, kot je potreba po proučitvi kreditne sposobnosti posojilojemalca, morda nanašajo različni pravni instrumenti, ustrezni dokazi kažejo, da je vloga teh določb pri uporabi različnih pravnih instrumentov zgolj sekundarna (63). Ugotovitve v prejšnjih preiskavah trgovinske zaščite so prav tako privedle do enakega sklepa (64).

63

64

| (106) | Poleg tega so bonitetne ocene v zvezi z obveznicami in posojili pogosto izkrivljene iz različnih razlogov, vključno z dejstvom, da na oceno tveganja vplivata strateški pomen družbe za kitajsko vlado in pomen implicitnega jamstva vlade. Ocene jasno kažejo, da kitajske bonitetne ocene sistematično ustrezajo nižjim mednarodnim ocenam (65). |
| --- | --- |

(106)

Poleg tega so bonitetne ocene v zvezi z obveznicami in posojili pogosto izkrivljene iz različnih razlogov, vključno z dejstvom, da na oceno tveganja vplivata strateški pomen družbe za kitajsko vlado in pomen implicitnega jamstva vlade. Ocene jasno kažejo, da kitajske bonitetne ocene sistematično ustrezajo nižjim mednarodnim ocenam (65).

65

| (107) | Posledica tega je, da se posojila pristransko izdajajo družbam v državni lasti, velikim, dobro povezanim zasebnim družbam in družbam v ključnih industrijskih sektorjih, kar pomeni, da razpoložljivost in strošek kapitala nista enaka za vse subjekte na trgu. |
| --- | --- |

(107)

Posledica tega je, da se posojila pristransko izdajajo družbam v državni lasti, velikim, dobro povezanim zasebnim družbam in družbam v ključnih industrijskih sektorjih, kar pomeni, da razpoložljivost in strošek kapitala nista enaka za vse subjekte na trgu.

| (108) | Drugič, stroški izposojanja se umetno ohranjajo na nizki ravni, da bi se spodbudila rast naložb. To je povzročilo prekomerno uporabo kapitalskih naložb z vse manjšo donosnostjo naložb. To ponazarja nedaven porast korporativnega vzvoda v državnem sektorju kljub velikemu padcu dobičkonosnosti, kar kaže, da mehanizmi v bančnem sistemu ne upoštevajo normalnih komercialnih odzivov. |
| --- | --- |

(108)

Drugič, stroški izposojanja se umetno ohranjajo na nizki ravni, da bi se spodbudila rast naložb. To je povzročilo prekomerno uporabo kapitalskih naložb z vse manjšo donosnostjo naložb. To ponazarja nedaven porast korporativnega vzvoda v državnem sektorju kljub velikemu padcu dobičkonosnosti, kar kaže, da mehanizmi v bančnem sistemu ne upoštevajo normalnih komercialnih odzivov.

| (109) | Tretjič, čeprav je bila liberalizacija nominalne obrestne mere dosežena oktobra 2015, cenovni signali še vedno niso rezultat sil prostega trga, temveč nanje vplivajo izkrivljanja, ki jih povzroča vlada. Dejansko delež posojil, ki je enak referenčni vrednosti ali je manjši od nje, še vedno predstavlja 45 % vseh posojil in zdi se, da se je pospešila uporaba usmerjenih posojil, saj se je ta delež po letu 2015 kljub poslabšanju gospodarskih razmer izrazito povečal. Umetno nizke obrestne mere povzročajo prenizke cene in s tem prekomerno uporabo kapitala. |
| --- | --- |

(109)

Tretjič, čeprav je bila liberalizacija nominalne obrestne mere dosežena oktobra 2015, cenovni signali še vedno niso rezultat sil prostega trga, temveč nanje vplivajo izkrivljanja, ki jih povzroča vlada. Dejansko delež posojil, ki je enak referenčni vrednosti ali je manjši od nje, še vedno predstavlja 45 % vseh posojil in zdi se, da se je pospešila uporaba usmerjenih posojil, saj se je ta delež po letu 2015 kljub poslabšanju gospodarskih razmer izrazito povečal. Umetno nizke obrestne mere povzročajo prenizke cene in s tem prekomerno uporabo kapitala.

| (110) | Splošna rast posojil v LRK pomeni poslabšanje učinkovitosti dodeljevanja kapitala brez kakršnih koli znakov omejevanja kreditiranja, ki bi bilo pričakovano v neizkrivljenem tržnem okolju. Zato se je obseg slabih posojil v zadnjih letih hitro povečal. Kitajska vlada, ki se je znašla v razmerah naraščanja tveganih posojil, se je odločila, da se tveganjem izogne. Zato se vprašanja slabih terjatev rešujejo z obnavljanjem terjatev, s čimer se ustvarjajo tako imenovane „zombi“ družbe, ali s prenosom lastništva terjatve (npr. z združevanji ali zamenjavami terjatev v lastniške deleže), ne da bi se pri tem nujno odpravila splošna težava terjatev ali obravnavali njeni glavni vzroki. |
| --- | --- |

(110)

Splošna rast posojil v LRK pomeni poslabšanje učinkovitosti dodeljevanja kapitala brez kakršnih koli znakov omejevanja kreditiranja, ki bi bilo pričakovano v neizkrivljenem tržnem okolju. Zato se je obseg slabih posojil v zadnjih letih hitro povečal. Kitajska vlada, ki se je znašla v razmerah naraščanja tveganih posojil, se je odločila, da se tveganjem izogne. Zato se vprašanja slabih terjatev rešujejo z obnavljanjem terjatev, s čimer se ustvarjajo tako imenovane „zombi“ družbe, ali s prenosom lastništva terjatve (npr. z združevanji ali zamenjavami terjatev v lastniške deleže), ne da bi se pri tem nujno odpravila splošna težava terjatev ali obravnavali njeni glavni vzroki.

| (111) | Kljub nedavno sprejetim ukrepom za liberalizacijo trga na korporativni sistem posojil v LRK v bistvu vplivajo znatne sistemske težave in izkrivljanja, ki so rezultat stalne vseprisotne vloge države na kapitalskih trgih. |
| --- | --- |

(111)

Kljub nedavno sprejetim ukrepom za liberalizacijo trga na korporativni sistem posojil v LRK v bistvu vplivajo znatne sistemske težave in izkrivljanja, ki so rezultat stalne vseprisotne vloge države na kapitalskih trgih.

| (112) | Nič v spisu te preiskave ni pokazalo, da proizvajalci koles in/ali dobavitelji surovin in drugih vložkov nimajo koristi od tega finančnega sistema. Dejansko je nedavna preiskava proizvajalcev električnih koles, ki jih zajemajo isti instrumenti politike kot proizvajalce koles (glej uvodni izjavi 80 in 81), pokazala, da so imeli korist od preferenčnih posojil (66), preferenčnega financiranja in zavarovanja (zavarovanja izvoznih kreditov) (67), oprostitve davka od dividend med rezidenčnimi podjetji, ki izpolnjujejo pogoje (68), in programov nepovratnih sredstev (69). Poleg tega dokazi iz spisa v tej preiskavi kažejo, da so nekateri sodelujoči proizvajalci v obdobju preiskave prejeli posojila. Zato sta ta podpora in splošno znatno poseganje države v zgoraj opisani finančni sistem močno prizadela tržne razmere na vseh ravneh. |
| --- | --- |

(112)

Nič v spisu te preiskave ni pokazalo, da proizvajalci koles in/ali dobavitelji surovin in drugih vložkov nimajo koristi od tega finančnega sistema. Dejansko je nedavna preiskava proizvajalcev električnih koles, ki jih zajemajo isti instrumenti politike kot proizvajalce koles (glej uvodni izjavi 80 in 81), pokazala, da so imeli korist od preferenčnih posojil (66), preferenčnega financiranja in zavarovanja (zavarovanja izvoznih kreditov) (67), oprostitve davka od dividend med rezidenčnimi podjetji, ki izpolnjujejo pogoje (68), in programov nepovratnih sredstev (69). Poleg tega dokazi iz spisa v tej preiskavi kažejo, da so nekateri sodelujoči proizvajalci v obdobju preiskave prejeli posojila. Zato sta ta podpora in splošno znatno poseganje države v zgoraj opisani finančni sistem močno prizadela tržne razmere na vseh ravneh.

66

67

68

69

| (113) | Glede na navedeno je Komisija sklenila, da so imeli proizvajalci koles dostop do financiranja, ki ga ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno od države. |
| --- | --- |

(113)

Glede na navedeno je Komisija sklenila, da so imeli proizvajalci koles dostop do financiranja, ki ga ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno od države.

3.3.2.9   Sistemska narava opisanih izkrivljanj

Sistemska narava opisanih izkrivljanj

| (114) | Komisija je ugotovila, da izkrivljanja, opisana v poročilu, niso omejena na noben določen sektor industrije. Razpoložljivi dokazi namreč kažejo, da so dejstva in značilnosti kitajskega sistema, kot je opisan zgoraj v oddelkih od 3.2.2.1 do 3.2.2.5 in delu A poročila, značilni za celotno državo in vse sektorje gospodarstva. Enako velja tudi za opis proizvodnih dejavnikov, kot so navedeni zgoraj v oddelkih od 3.2.2.6 do 3.2.2.8 in delu B poročila. |
| --- | --- |

(114)

Komisija je ugotovila, da izkrivljanja, opisana v poročilu, niso omejena na noben določen sektor industrije. Razpoložljivi dokazi namreč kažejo, da so dejstva in značilnosti kitajskega sistema, kot je opisan zgoraj v oddelkih od 3.2.2.1 do 3.2.2.5 in delu A poročila, značilni za celotno državo in vse sektorje gospodarstva. Enako velja tudi za opis proizvodnih dejavnikov, kot so navedeni zgoraj v oddelkih od 3.2.2.6 do 3.2.2.8 in delu B poročila.

| (115) | Za proizvodnjo koles je potreben širok razpon vložkov. Ko proizvajalci koles kupijo/naročijo te vložke, so cene, ki jih plačajo (in ki so zabeležene kot njihovi stroški), očitno izpostavljene istim zgoraj navedenim sistemskim izkrivljanjem. Na primer, dobavitelji vložkov zaposlijo delovno silo, ki je izpostavljena izkrivljanjem. Izposodijo si lahko denar, ki je izpostavljen izkrivljanjem v finančnem sektorju/pri dodelitvi kapitala. Poleg tega zanje velja sistem načrtovanja, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in v vseh sektorjih. |
| --- | --- |

(115)

Za proizvodnjo koles je potreben širok razpon vložkov. Ko proizvajalci koles kupijo/naročijo te vložke, so cene, ki jih plačajo (in ki so zabeležene kot njihovi stroški), očitno izpostavljene istim zgoraj navedenim sistemskim izkrivljanjem. Na primer, dobavitelji vložkov zaposlijo delovno silo, ki je izpostavljena izkrivljanjem. Izposodijo si lahko denar, ki je izpostavljen izkrivljanjem v finančnem sektorju/pri dodelitvi kapitala. Poleg tega zanje velja sistem načrtovanja, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in v vseh sektorjih.

| (116) | Posledica tega je, da se domače prodajne cene koles ne morejo uporabljati in da to zaznamuje tudi vse stroške vložkov (vključno s surovinami, energijo, zemljišči, financiranjem, delom itd.), saj država z znatnim poseganjem vpliva na oblikovanje njihovih cen, kot je opisano v delih A in B poročila. Opisana poseganja države v zvezi z dodeljevanjem kapitala, zemljišči, delom, energijo in surovinami so dejansko prisotna po vsej LRK. To na primer pomeni, da je vložek, ki je sam po sebi proizveden v LRK s povezovanjem številnih proizvodnih dejavnikov, izpostavljen znatnim izkrivljanjem. Enako velja za vložke v vložke in tako dalje. |
| --- | --- |

(116)

Posledica tega je, da se domače prodajne cene koles ne morejo uporabljati in da to zaznamuje tudi vse stroške vložkov (vključno s surovinami, energijo, zemljišči, financiranjem, delom itd.), saj država z znatnim poseganjem vpliva na oblikovanje njihovih cen, kot je opisano v delih A in B poročila. Opisana poseganja države v zvezi z dodeljevanjem kapitala, zemljišči, delom, energijo in surovinami so dejansko prisotna po vsej LRK. To na primer pomeni, da je vložek, ki je sam po sebi proizveden v LRK s povezovanjem številnih proizvodnih dejavnikov, izpostavljen znatnim izkrivljanjem. Enako velja za vložke v vložke in tako dalje.

3.3.2.10   Sklep

Sklep

| (117) | Analiza iz oddelkov od 3.3.2.2 do 3.3.2.9, ki vključuje pregled vseh razpoložljivih dokazov o poseganju LRK v svoje gospodarstvo na splošno ter v sektor koles (vključno z izdelkom, ki se pregleduje), je pokazala, da cene ali stroški, vključno s stroški surovin, energije in dela, niso rezultat sil prostega trga, in sicer zaradi znatnega poseganja države v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe. Na tej podlagi in zaradi nesodelovanja kitajske vlade ter omejenih informacij o teh vprašanjih, ki so jih predložili proizvajalci izvozniki v LRK, je Komisija sklenila, da v tem primeru ni ustrezno uporabljati domačih cen in stroškov za določitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(117)

Analiza iz oddelkov od 3.3.2.2 do 3.3.2.9, ki vključuje pregled vseh razpoložljivih dokazov o poseganju LRK v svoje gospodarstvo na splošno ter v sektor koles (vključno z izdelkom, ki se pregleduje), je pokazala, da cene ali stroški, vključno s stroški surovin, energije in dela, niso rezultat sil prostega trga, in sicer zaradi znatnega poseganja države v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe. Na tej podlagi in zaradi nesodelovanja kitajske vlade ter omejenih informacij o teh vprašanjih, ki so jih predložili proizvajalci izvozniki v LRK, je Komisija sklenila, da v tem primeru ni ustrezno uporabljati domačih cen in stroškov za določitev normalne vrednosti.

| (118) | Komisija je zato oblikovala normalno vrednost izključno na podlagi proizvodnih in prodajnih stroškov, ki upoštevajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti, v tem primeru torej na podlagi ustreznih proizvodnih in prodajnih stroškov v primerni reprezentativni državi v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, kot je navedeno v naslednjem oddelku. Komisija je opozorila, da ni bilo predstavljenih nobenih trditev, da nekateri domači stroški niso izkrivljeni na podlagi tretje alinee člena 2(6a)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(118)

Komisija je zato oblikovala normalno vrednost izključno na podlagi proizvodnih in prodajnih stroškov, ki upoštevajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti, v tem primeru torej na podlagi ustreznih proizvodnih in prodajnih stroškov v primerni reprezentativni državi v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, kot je navedeno v naslednjem oddelku. Komisija je opozorila, da ni bilo predstavljenih nobenih trditev, da nekateri domači stroški niso izkrivljeni na podlagi tretje alinee člena 2(6a)(a) osnovne uredbe.

3.3.2.11   Pripombe zbornice CCCME o obstoju znatnih izkrivljanj

Pripombe zbornice CCCME o obstoju znatnih izkrivljanj

| (119) | Zbornica CCCME je v svojih pripombah na dokončno razkritje trdila, da je bila analiza Komisije o znatnih izkrivljanjih makroskopska in posplošena. Prvič, zbornica CCCME je menila, da je socialistično tržno gospodarstvo po svoji naravi tržno gospodarstvo z značilnostmi skupnega tržnega gospodarstva, ki podjetjem daje popolno samostojnost pri operativnem odločanju, vključno z oblikovanjem cen. Zbornica CCCME je nadalje trdila, da kitajska vlada izvaja makronadzor, da bi zagotovila stabilno nacionalno gospodarstvo, vendar tega makronadzora ne bi smeli razumeti napačno kot poseganje države v posamezna podjetja ter ne vpliva na stroške ali cene njihovih izdelkov. |
| --- | --- |

(119)

Zbornica CCCME je v svojih pripombah na dokončno razkritje trdila, da je bila analiza Komisije o znatnih izkrivljanjih makroskopska in posplošena. Prvič, zbornica CCCME je menila, da je socialistično tržno gospodarstvo po svoji naravi tržno gospodarstvo z značilnostmi skupnega tržnega gospodarstva, ki podjetjem daje popolno samostojnost pri operativnem odločanju, vključno z oblikovanjem cen. Zbornica CCCME je nadalje trdila, da kitajska vlada izvaja makronadzor, da bi zagotovila stabilno nacionalno gospodarstvo, vendar tega makronadzora ne bi smeli razumeti napačno kot poseganje države v posamezna podjetja ter ne vpliva na stroške ali cene njihovih izdelkov.

| (120) | Drugič, zbornica CCCME se ni strinjala, da obstaja veliko poseganje kitajske vlade na trg aluminija, jekla, gume in kemikalij. Tudi če so na navedenih trgih prisotna izkrivljanja, niso prisotna na trgu sestavnih delov za kolesa, saj ti vključujejo več stopenj predelave navedenih surovin, na njihovo ceno pa vplivajo drugi dejavniki, kot so posebne tehnične značilnosti koles in povpraševanje posameznih potrošnikov. Zato nobeno izkrivljanje na trgih aluminija, jekla, gume in kemikalij ne bi vplivalo na cene sestavnih delov za kolesa. |
| --- | --- |

(120)

Drugič, zbornica CCCME se ni strinjala, da obstaja veliko poseganje kitajske vlade na trg aluminija, jekla, gume in kemikalij. Tudi če so na navedenih trgih prisotna izkrivljanja, niso prisotna na trgu sestavnih delov za kolesa, saj ti vključujejo več stopenj predelave navedenih surovin, na njihovo ceno pa vplivajo drugi dejavniki, kot so posebne tehnične značilnosti koles in povpraševanje posameznih potrošnikov. Zato nobeno izkrivljanje na trgih aluminija, jekla, gume in kemikalij ne bi vplivalo na cene sestavnih delov za kolesa.

| (121) | Tretjič, zbornica CCCME je menila, da obstoja subvencije ne bi smeli uporabiti kot dokaza o obstoju izkrivljanja trga, ker so subvencije prisotne v številnih drugih državah, ki se v celoti štejejo za države s tržnim gospodarstvom. Zbornica CCCME tudi opozarja, da so ugotovitve o subvencijah v primeru električnih koles (70) nerazumne. |
| --- | --- |

(121)

Tretjič, zbornica CCCME je menila, da obstoja subvencije ne bi smeli uporabiti kot dokaza o obstoju izkrivljanja trga, ker so subvencije prisotne v številnih drugih državah, ki se v celoti štejejo za države s tržnim gospodarstvom. Zbornica CCCME tudi opozarja, da so ugotovitve o subvencijah v primeru električnih koles (70) nerazumne.

70

| (122) | V svoji predložitvi je zbornica CCCME poleg tega trdila, da sta trg koles in trg sestavnih delov za kolesa prosta trga brez poseganja države, saj je veliko proizvajalcev koles in sestavnih delov za kolesa v zasebni lasti ali pa gre za podjetja, v katera se vlaga tuji kapital. Zbornica CCCME je še dodala, da čeprav so nekatere družbe v lasti države ali država vanje vlaga, ni razlike med njimi in drugimi družbami, ki bi lahko vplivale na cene koles ali sestavnih delov za kolesa, saj morajo vsi gospodarski subjekti spoštovati ista pravila in predpise, vključno s plačili DDV, zdravstvenimi in pokojninskimi prispevki itd. |
| --- | --- |

(122)

V svoji predložitvi je zbornica CCCME poleg tega trdila, da sta trg koles in trg sestavnih delov za kolesa prosta trga brez poseganja države, saj je veliko proizvajalcev koles in sestavnih delov za kolesa v zasebni lasti ali pa gre za podjetja, v katera se vlaga tuji kapital. Zbornica CCCME je še dodala, da čeprav so nekatere družbe v lasti države ali država vanje vlaga, ni razlike med njimi in drugimi družbami, ki bi lahko vplivale na cene koles ali sestavnih delov za kolesa, saj morajo vsi gospodarski subjekti spoštovati ista pravila in predpise, vključno s plačili DDV, zdravstvenimi in pokojninskimi prispevki itd.

| (123) | Komisija je na začetku ugotovila, da zbornica CCCME svojih trditev ni podprla z nobenim dokazom, s katerim bi ovrgla dokaze iz tega oddelka, ki dokazujejo obstoj znatnih izkrivljanj v LRK na splošno in zlasti v sektorju koles ter v sektorjih dobaviteljev. Zato bi lahko trditve zbornice CCCME dokončno v celoti zavrnili kot neutemeljene. |
| --- | --- |

(123)

Komisija je na začetku ugotovila, da zbornica CCCME svojih trditev ni podprla z nobenim dokazom, s katerim bi ovrgla dokaze iz tega oddelka, ki dokazujejo obstoj znatnih izkrivljanj v LRK na splošno in zlasti v sektorju koles ter v sektorjih dobaviteljev. Zato bi lahko trditve zbornice CCCME dokončno v celoti zavrnili kot neutemeljene.

| (124) | Komisija je vsekakor opozorila, da se v skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe pri oceni obstoja znatnih izkrivljanj upošteva morebitni učinek enega ali več navedenih elementov na cene in stroške zadevnega izdelka v državi izvoznici. Vsak sklep o znatnih izkrivljanjih v smislu člena 2(6a)(a) je treba oblikovati na podlagi vseh razpoložljivih dokazov, ki kažejo, da imajo navedeni elementi morebiten učinek na cene in stroške. Komisija je opozorila, da je zbornica CCCME sama priznala, da kitajska vlada izvaja nadzor, da bi zagotovila stabilno nacionalno gospodarstvo. Kot je podrobno pojasnjeno v oddelkih 3.3.2.1 do 3.3.2.9, ima interventna narava kitajske vlade neposreden in posreden učinek na strukturo stroškov podjetij in na končne cene. Iz obsega poseganja kitajske vlade v sektor koles je jasno, da lahko vsaj rečemo, da je obstajal morebiten učinek na trg koles in/ali sestavnih delov za kolesa. |
| --- | --- |

(124)

Komisija je vsekakor opozorila, da se v skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe pri oceni obstoja znatnih izkrivljanj upošteva morebitni učinek enega ali več navedenih elementov na cene in stroške zadevnega izdelka v državi izvoznici. Vsak sklep o znatnih izkrivljanjih v smislu člena 2(6a)(a) je treba oblikovati na podlagi vseh razpoložljivih dokazov, ki kažejo, da imajo navedeni elementi morebiten učinek na cene in stroške. Komisija je opozorila, da je zbornica CCCME sama priznala, da kitajska vlada izvaja nadzor, da bi zagotovila stabilno nacionalno gospodarstvo. Kot je podrobno pojasnjeno v oddelkih 3.3.2.1 do 3.3.2.9, ima interventna narava kitajske vlade neposreden in posreden učinek na strukturo stroškov podjetij in na končne cene. Iz obsega poseganja kitajske vlade v sektor koles je jasno, da lahko vsaj rečemo, da je obstajal morebiten učinek na trg koles in/ali sestavnih delov za kolesa.

| (125) | V zvezi z izkrivljanji pri surovinah je Komisija navedla več primerov konkretnega poseganja države na navedene trge, ki kažejo na obstoj znatnih izkrivljanj iz oddelka 3.3.2.5. Komisija je ponovno ugotovila, da zbornica CCCME ni predložila nobenih dokazov o nasprotnem. Poleg tega je Komisija opozorila, da obstoj elementov, ki izkrivljajo cene na trgih aluminija, jekla, gume in kemikalij, povzroča vsaj morebiten prenos navedenih izkrivljanj cen na zagotavljanje predelanih sestavnih delov za kolesa, ki so narejeni iz navedenih surovin, in tako res vpliva na cene ali stroške koles. Razen trditve, da nesporna izkrivljanja pri surovinah ne vplivajo na industrijo v spodnjem delu verige, zbornica CCCME ni predložila nobenih dokazov, da navedena izkrivljanja ne vplivajo na industrijo koles. |
| --- | --- |

(125)

V zvezi z izkrivljanji pri surovinah je Komisija navedla več primerov konkretnega poseganja države na navedene trge, ki kažejo na obstoj znatnih izkrivljanj iz oddelka 3.3.2.5. Komisija je ponovno ugotovila, da zbornica CCCME ni predložila nobenih dokazov o nasprotnem. Poleg tega je Komisija opozorila, da obstoj elementov, ki izkrivljajo cene na trgih aluminija, jekla, gume in kemikalij, povzroča vsaj morebiten prenos navedenih izkrivljanj cen na zagotavljanje predelanih sestavnih delov za kolesa, ki so narejeni iz navedenih surovin, in tako res vpliva na cene ali stroške koles. Razen trditve, da nesporna izkrivljanja pri surovinah ne vplivajo na industrijo v spodnjem delu verige, zbornica CCCME ni predložila nobenih dokazov, da navedena izkrivljanja ne vplivajo na industrijo koles.

| (126) | V zvezi s trditvijo zbornice CCCME glede subvencij je Komisija poudarila, da so subvencije eden od številnih kazalnikov izkrivljanja cen in stroškov v gospodarstvu, saj imajo neposreden ali posreden, dejanski ali potencialni vpliv na take stroške in cene, ki se običajno zmanjšajo za prejemna podjetja in/ali njihove stranke. Subvencije, kot so zagotavljanje pravic do uporabe zemljišča za plačilo, ki je nižje od primernega, ali razpoložljivost preferenčnih posojil in financiranje v določenem sektorju znižujejo stroške proizvajalca in s tem vplivajo na proizvodne stroške in/ali cene njihovih proizvodov (71). Komisija je tudi ugotovila, da je dejstvo, da se ugotovitve v primeru električnih koles zbornici CCCME zdijo nesprejemljive, le obrobnega pomena, saj je bil obstoj subvencij pri dodeljevanju pravic do uporabe zemljišč in preferenčnih posojil dosledno potrjen v številnih nedavnih preiskavah, ki niso bile omejene le na električna kolesa, ampak so se uporabljale v celotnem kitajskem gospodarstvu (glej uvodno izjavo 98). Argument zbornice CCCME, da imajo lahko tudi podjetja v drugih gospodarstvih koristi od subvencij, ni relevanten v okviru te preiskave, saj se obravnava konkretno stanje izdelka, ki se pregleduje, v LRK in ne abstraktno stanje subvencioniranja v drugih državah. |
| --- | --- |

(126)

V zvezi s trditvijo zbornice CCCME glede subvencij je Komisija poudarila, da so subvencije eden od številnih kazalnikov izkrivljanja cen in stroškov v gospodarstvu, saj imajo neposreden ali posreden, dejanski ali potencialni vpliv na take stroške in cene, ki se običajno zmanjšajo za prejemna podjetja in/ali njihove stranke. Subvencije, kot so zagotavljanje pravic do uporabe zemljišča za plačilo, ki je nižje od primernega, ali razpoložljivost preferenčnih posojil in financiranje v določenem sektorju znižujejo stroške proizvajalca in s tem vplivajo na proizvodne stroške in/ali cene njihovih proizvodov (71). Komisija je tudi ugotovila, da je dejstvo, da se ugotovitve v primeru električnih koles zbornici CCCME zdijo nesprejemljive, le obrobnega pomena, saj je bil obstoj subvencij pri dodeljevanju pravic do uporabe zemljišč in preferenčnih posojil dosledno potrjen v številnih nedavnih preiskavah, ki niso bile omejene le na električna kolesa, ampak so se uporabljale v celotnem kitajskem gospodarstvu (glej uvodno izjavo 98). Argument zbornice CCCME, da imajo lahko tudi podjetja v drugih gospodarstvih koristi od subvencij, ni relevanten v okviru te preiskave, saj se obravnava konkretno stanje izdelka, ki se pregleduje, v LRK in ne abstraktno stanje subvencioniranja v drugih državah.

71

| (127) | Nazadnje je Komisija v zvezi s trditvijo, da je veliko število proizvajalcev koles v zasebni lasti in da za vse družbe v LRK veljajo pogoji prostega trga, pri čemer veljajo enaka pravila za družbe v zasebni lasti kot tudi družbe v državni lasti, ugotovila, da je eden od elementov člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, ki kažejo na znatna izkrivljanja v gospodarstvu, dejstvo, da „zadevni trg v veliki meri oskrbujejo družbe, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih organov države izvoznice“. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 66, zaradi pomanjkanja zadostnih tržnih podatkov ni bilo mogoče določiti točnega deleža proizvajalcev koles v državni lasti in proizvajalcev koles v zasebni lasti v LRK. Čeprav v določenem sektorju ni prevladujočega položaja družb v državni lasti, je lastništvo države samo eden od kazalnikov znatnega izkrivljanja. Nadzor države, nadzor politik ali delovanje po navodilih države so drugi kazalniki, našteti v členu 2(6a)(b), in ker so večinoma prisotni v sektorju koles (glej oddelek 3.3.2.3), je Komisija ugotovila, da je celoten sektor koles v LRK podvržen znatnemu izkrivljanju. Drugič, dejstvo, da za družbe v državni in zasebni lasti veljajo ista pravila in predpisi, kot so plačila DDV, zdravstvena in pokojninska plačila itd., ni ovira za to, da vse navedene družbe delujejo v okolju, za katerega so značilna znatna izkrivljanja, ki vplivajo na stroške in cene teh družb. |
| --- | --- |

(127)

Nazadnje je Komisija v zvezi s trditvijo, da je veliko število proizvajalcev koles v zasebni lasti in da za vse družbe v LRK veljajo pogoji prostega trga, pri čemer veljajo enaka pravila za družbe v zasebni lasti kot tudi družbe v državni lasti, ugotovila, da je eden od elementov člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, ki kažejo na znatna izkrivljanja v gospodarstvu, dejstvo, da „zadevni trg v veliki meri oskrbujejo družbe, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih organov države izvoznice“. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 66, zaradi pomanjkanja zadostnih tržnih podatkov ni bilo mogoče določiti točnega deleža proizvajalcev koles v državni lasti in proizvajalcev koles v zasebni lasti v LRK. Čeprav v določenem sektorju ni prevladujočega položaja družb v državni lasti, je lastništvo države samo eden od kazalnikov znatnega izkrivljanja. Nadzor države, nadzor politik ali delovanje po navodilih države so drugi kazalniki, našteti v členu 2(6a)(b), in ker so večinoma prisotni v sektorju koles (glej oddelek 3.3.2.3), je Komisija ugotovila, da je celoten sektor koles v LRK podvržen znatnemu izkrivljanju. Drugič, dejstvo, da za družbe v državni in zasebni lasti veljajo ista pravila in predpisi, kot so plačila DDV, zdravstvena in pokojninska plačila itd., ni ovira za to, da vse navedene družbe delujejo v okolju, za katerega so značilna znatna izkrivljanja, ki vplivajo na stroške in cene teh družb.

| (128) | Na podlagi navedenega so bile trditve zbornice CCCME v zvezi z obstojem znatnih izkrivljanj zavrnjene. |
| --- | --- |

(128)

Na podlagi navedenega so bile trditve zbornice CCCME v zvezi z obstojem znatnih izkrivljanj zavrnjene.

3.3.3   Reprezentativna država

Reprezentativna država

3.3.3.1   Splošne opombe

Splošne opombe

| (129) | Izbira reprezentativne države je temeljila na naslednjih merilih:






  — | stopnja gospodarskega razvoja, ki je podobna stopnji v LRK. Komisija je za ta namen uporabila države, ki imajo podoben bruto nacionalni dohodek kot LRK glede na podatkovno zbirko Svetovne banke
   (72), |
| --- | --- | --- |

(129)

Izbira reprezentativne države je temeljila na naslednjih merilih:

—

stopnja gospodarskega razvoja, ki je podobna stopnji v LRK. Komisija je za ta namen uporabila države, ki imajo podoben bruto nacionalni dohodek kot LRK glede na podatkovno zbirko Svetovne banke
   (72),

stopnja gospodarskega razvoja, ki je podobna stopnji v LRK. Komisija je za ta namen uporabila države, ki imajo podoben bruto nacionalni dohodek kot LRK glede na podatkovno zbirko Svetovne banke

72

| — | proizvodnja izdelka, ki se pregleduje, v navedeni državi
   (73), |
| --- | --- |

—

proizvodnja izdelka, ki se pregleduje, v navedeni državi
   (73),

proizvodnja izdelka, ki se pregleduje, v navedeni državi

73

| — | razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v navedeni državi, |
| --- | --- |

—

razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v navedeni državi,

razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v navedeni državi,

| — | kadar je več možnih reprezentativnih držav, se prednost nameni državam z ustrezno ravnjo socialne zaščite in varstva okolja, če je to ustrezno. |
| --- | --- |

—

kadar je več možnih reprezentativnih držav, se prednost nameni državam z ustrezno ravnjo socialne zaščite in varstva okolja, če je to ustrezno.

kadar je več možnih reprezentativnih držav, se prednost nameni državam z ustrezno ravnjo socialne zaščite in varstva okolja, če je to ustrezno.

| (130) | Komisija je v prvem obvestilu o proizvodnih dejavnikih zainteresirane strani obvestila, da je opredelila šest možnih reprezentativnih držav, tj. Brazilijo, Mehiko, Rusijo, Srbijo, Tajsko in Turčijo, ter jih pozvala, naj predložijo pripombe in predlagajo druge države. V drugem obvestilu o proizvodnih dejavnikih pa je zainteresirane strani obvestila, da je Srbija primerna reprezentativna država. |
| --- | --- |

(130)

Komisija je v prvem obvestilu o proizvodnih dejavnikih zainteresirane strani obvestila, da je opredelila šest možnih reprezentativnih držav, tj. Brazilijo, Mehiko, Rusijo, Srbijo, Tajsko in Turčijo, ter jih pozvala, naj predložijo pripombe in predlagajo druge države. V drugem obvestilu o proizvodnih dejavnikih pa je zainteresirane strani obvestila, da je Srbija primerna reprezentativna država.

3.3.3.2   Stopnja gospodarskega razvoja, ki je podobna stopnji v LRK

Stopnja gospodarskega razvoja, ki je podobna stopnji v LRK

| (131) | Svetovna banka Brazilijo, Mehiko, Rusijo, Srbijo, Tajsko in Turčijo obravnava kot državo s podobno ravnjo gospodarskega razvoja, kot jo ima LRK, kar pomeni, da je na podlagi bruto nacionalnega dohodka uvrščena med „države z višjim srednjim dohodkom“. |
| --- | --- |

(131)

Svetovna banka Brazilijo, Mehiko, Rusijo, Srbijo, Tajsko in Turčijo obravnava kot državo s podobno ravnjo gospodarskega razvoja, kot jo ima LRK, kar pomeni, da je na podlagi bruto nacionalnega dohodka uvrščena med „države z višjim srednjim dohodkom“.

| (132) | Vložnik je v pripombah glede prvega obvestila o proizvodnih dejavnikih opozoril, da lahko huda gospodarska kriza, ki jo je v bližnji preteklosti doživela Brazilija, vpliva na uvoz sestavnih delov koles in poslabša uspešnost proizvajalcev koles na njihovem domačem trgu. |
| --- | --- |

(132)

Vložnik je v pripombah glede prvega obvestila o proizvodnih dejavnikih opozoril, da lahko huda gospodarska kriza, ki jo je v bližnji preteklosti doživela Brazilija, vpliva na uvoz sestavnih delov koles in poslabša uspešnost proizvajalcev koles na njihovem domačem trgu.

| (133) | Komisija je ugotovila, da vložnik ni predložil dokazov o vplivu na uvoz v Brazilijo ali sistematičnem poslabšanju domače prodaje brazilskih proizvajalcev. Čeprav je Komisija priznala, da je edina znana družba, ki proizvaja kolesa in ima javno dostopne podatke, imela negativen dobiček iz poslovanja, te ugotovitve ni mogla ekstrapolirati na državo kot celoto. |
| --- | --- |

(133)

Komisija je ugotovila, da vložnik ni predložil dokazov o vplivu na uvoz v Brazilijo ali sistematičnem poslabšanju domače prodaje brazilskih proizvajalcev. Čeprav je Komisija priznala, da je edina znana družba, ki proizvaja kolesa in ima javno dostopne podatke, imela negativen dobiček iz poslovanja, te ugotovitve ni mogla ekstrapolirati na državo kot celoto.

3.3.3.3   Proizvodnja izdelka, ki se pregleduje, v reprezentativni državi

Proizvodnja izdelka, ki se pregleduje, v reprezentativni državi

| (134) | Komisija je v vseh šestih državah, opredeljenih v oddelku 3.3.3.2, opredelila več proizvajalcev s proizvodnjo, ki spada pod kodo NACE 3092 (nomenklature gospodarskih dejavnosti v Uniji), povezano s proizvodnjo koles (74). |
| --- | --- |

(134)

Komisija je v vseh šestih državah, opredeljenih v oddelku 3.3.3.2, opredelila več proizvajalcev s proizvodnjo, ki spada pod kodo NACE 3092 (nomenklature gospodarskih dejavnosti v Uniji), povezano s proizvodnjo koles (74).

74

| (135) | Vložnik je v pripombah glede prvega obvestila o proizvodnih dejavnikih opozoril, da v Rusiji veljajo subvencije za energijo in da bi to lahko vplivalo na proizvodnjo energetsko intenzivnega materiala, kot je aluminij, ki se uporablja pri proizvodnji koles. |
| --- | --- |

(135)

Vložnik je v pripombah glede prvega obvestila o proizvodnih dejavnikih opozoril, da v Rusiji veljajo subvencije za energijo in da bi to lahko vplivalo na proizvodnjo energetsko intenzivnega materiala, kot je aluminij, ki se uporablja pri proizvodnji koles.

| (136) | Komisija je ugotovila, da vložnik ni predložil dokazov o teh subvencijah ali njihovem znatnem vplivu na proizvodnjo koles. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(136)

Komisija je ugotovila, da vložnik ni predložil dokazov o teh subvencijah ali njihovem znatnem vplivu na proizvodnjo koles. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

| (137) | Vložnik je trdil, da srbski proizvajalci dele za kolesa dobavljajo iz Unije (približno 30 %), LRK (približno 30 %), drugih azijskih držav (približno 30 %) in na domačem trgu (približno 10 %) ter da turški proizvajalci dele za kolesa dobavljajo iz Unije (približno 15 %), LRK (približno 30 %), drugih azijskih držav (približno 30 %), na domačem trgu (približno 20 %) in iz drugih držav (približno 5 %). |
| --- | --- |

(137)

Vložnik je trdil, da srbski proizvajalci dele za kolesa dobavljajo iz Unije (približno 30 %), LRK (približno 30 %), drugih azijskih držav (približno 30 %) in na domačem trgu (približno 10 %) ter da turški proizvajalci dele za kolesa dobavljajo iz Unije (približno 15 %), LRK (približno 30 %), drugih azijskih držav (približno 30 %), na domačem trgu (približno 20 %) in iz drugih držav (približno 5 %).

| (138) | Komisija je te informacije preverila in potrdila v podatkovni zbirki Global Trade Atlas (75) ter menila, da je to pokazatelj odprtih trgov z raznovrstnimi viri dobave. |
| --- | --- |

(138)

Komisija je te informacije preverila in potrdila v podatkovni zbirki Global Trade Atlas (75) ter menila, da je to pokazatelj odprtih trgov z raznovrstnimi viri dobave.

75

| (139) | Vložnik je opozoril, da je Unija zvišala carine na uvoz koles iz Tajske (z umikom preferencialov v okviru splošnega sistema preferencialov leta 2015 (76)), zaradi česar se je zmanjšal tajski izvoz koles v Unijo. Trdil je, da je to močno vplivalo na uspešnost tajskih proizvajalcev, ki večinoma izvažajo v Unijo. Trdil je tudi, da imajo tajski proizvajalci izgubo. Vendar ni predložil podatkov o dobičkonosnosti tajskih proizvajalcev ali njihovem obsegu izvoza. |
| --- | --- |

(139)

Vložnik je opozoril, da je Unija zvišala carine na uvoz koles iz Tajske (z umikom preferencialov v okviru splošnega sistema preferencialov leta 2015 (76)), zaradi česar se je zmanjšal tajski izvoz koles v Unijo. Trdil je, da je to močno vplivalo na uspešnost tajskih proizvajalcev, ki večinoma izvažajo v Unijo. Trdil je tudi, da imajo tajski proizvajalci izgubo. Vendar ni predložil podatkov o dobičkonosnosti tajskih proizvajalcev ali njihovem obsegu izvoza.

76

| (140) | Komisija je ugotovila, da je bila dobičkonosnost obeh tajskih proizvajalcev, navedenih v obvestilu z dne 4. julija, leta 2016 pozitivna. Prav tako je preiskala družbe na Tajskem, ki proizvajajo kolesa kot sekundarno dejavnost (in sicer s sekundarno kodo NACE 3092), in ugotovila, da je bilo od 93 družb, za katere je bil v podatkovni zbirki Orbis na voljo izkaz poslovnega izida za leto 2017 ali 2016, 76 dobičkonosnih (77). Navedena trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(140)

Komisija je ugotovila, da je bila dobičkonosnost obeh tajskih proizvajalcev, navedenih v obvestilu z dne 4. julija, leta 2016 pozitivna. Prav tako je preiskala družbe na Tajskem, ki proizvajajo kolesa kot sekundarno dejavnost (in sicer s sekundarno kodo NACE 3092), in ugotovila, da je bilo od 93 družb, za katere je bil v podatkovni zbirki Orbis na voljo izkaz poslovnega izida za leto 2017 ali 2016, 76 dobičkonosnih (77). Navedena trditev je bila zato zavrnjena.

77

3.3.3.4   Razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi

Razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi

| (141) | Komisija je za vseh šest držav, opredeljenih v uvodni izjavi 130, dodatno preverila razpoložljivost javnih podatkov (in zlasti javnih finančnih podatkov proizvajalcev izdelka, ki se pregleduje). |
| --- | --- |

(141)

Komisija je za vseh šest držav, opredeljenih v uvodni izjavi 130, dodatno preverila razpoložljivost javnih podatkov (in zlasti javnih finančnih podatkov proizvajalcev izdelka, ki se pregleduje).

| (142) | Komisija je iskala proizvajalce koles z javno dostopnimi finančnimi podatki, ki bi se lahko uporabili za določitev neizkrivljenih in razumnih zneskov za prodajne, splošne in administrativne stroške (v nadaljnjem besedilu: PSA-stroški) ter dobiček. Kot je navedeno v prvem in drugem obvestilu o proizvodnih dejavnikih, je Komisija kot vir podatkov uporabila podatkovno zbirko Orbis (78) in izbrala družbe s primarno kodo NACE 3092, da bi analizo omejila na proizvajalce, katerih glavna dejavnost je proizvodnja koles. Poleg tega je Komisija iskanje omejila na družbe z javno dostopnimi izkazi poslovnega izida za najnovejše obdobje (leti 2016 in 2017). S tem je iskanje omejila na eno družbo v Braziliji, devetindvajset v Rusiji in šest v Srbiji. Komisija je nato izbrala dobičkonosne družbe. Na tej podlagi je izključila eno družbo v Braziliji in deset družb v Rusiji, katerih dobičkonosnost je bila v letih 2016 in 2017 negativna. |
| --- | --- |

(142)

Komisija je iskala proizvajalce koles z javno dostopnimi finančnimi podatki, ki bi se lahko uporabili za določitev neizkrivljenih in razumnih zneskov za prodajne, splošne in administrativne stroške (v nadaljnjem besedilu: PSA-stroški) ter dobiček. Kot je navedeno v prvem in drugem obvestilu o proizvodnih dejavnikih, je Komisija kot vir podatkov uporabila podatkovno zbirko Orbis (78) in izbrala družbe s primarno kodo NACE 3092, da bi analizo omejila na proizvajalce, katerih glavna dejavnost je proizvodnja koles. Poleg tega je Komisija iskanje omejila na družbe z javno dostopnimi izkazi poslovnega izida za najnovejše obdobje (leti 2016 in 2017). S tem je iskanje omejila na eno družbo v Braziliji, devetindvajset v Rusiji in šest v Srbiji. Komisija je nato izbrala dobičkonosne družbe. Na tej podlagi je izključila eno družbo v Braziliji in deset družb v Rusiji, katerih dobičkonosnost je bila v letih 2016 in 2017 negativna.

78

| (143) | Komisija je nazadnje ugotovila, da ima šest srbskih družb javno dostopne podatke za leto 2017, devetnajst preostalih ruskih družb pa je imelo javno dostopne podatke le do leta 2016. Ker obdobje preiskave v zvezi s pregledom zajema zadnja tri četrtletja leta 2017 in prvo četrtletje leta 2018, je Komisija menila, da je Srbija primerna reprezentativna država. |
| --- | --- |

(143)

Komisija je nazadnje ugotovila, da ima šest srbskih družb javno dostopne podatke za leto 2017, devetnajst preostalih ruskih družb pa je imelo javno dostopne podatke le do leta 2016. Ker obdobje preiskave v zvezi s pregledom zajema zadnja tri četrtletja leta 2017 in prvo četrtletje leta 2018, je Komisija menila, da je Srbija primerna reprezentativna država.

| (144) | Zato je Komisija v drugem obvestilu o proizvodnih dejavnikih vse zainteresirane strani obvestila, da bo Srbijo uporabila kot primerno reprezentativno državo, če ugotovi, da so izpolnjeni vsi pogoji za uporabo metodologije, predvidene v členu 2(6a)(a) osnovne uredbe. Komisija se je ob upoštevanju vseh navedenih elementov in pripomb zadevnih strani odločila, da za primerno reprezentativno državo izbere Srbijo, in izbrala naslednjih šest družb z javno dostopnimi finančnimi podatki, ki bi se lahko v skladu z zadnjim odstavkom člena 2(6a)(a) osnovne uredbe uporabili za določitev neizkrivljenih in razumnih zneskov za PSA-stroške in dobiček:






  — | Capriolo d.o.o backa topola, |
| --- | --- | --- |

(144)

Zato je Komisija v drugem obvestilu o proizvodnih dejavnikih vse zainteresirane strani obvestila, da bo Srbijo uporabila kot primerno reprezentativno državo, če ugotovi, da so izpolnjeni vsi pogoji za uporabo metodologije, predvidene v členu 2(6a)(a) osnovne uredbe. Komisija se je ob upoštevanju vseh navedenih elementov in pripomb zadevnih strani odločila, da za primerno reprezentativno državo izbere Srbijo, in izbrala naslednjih šest družb z javno dostopnimi finančnimi podatki, ki bi se lahko v skladu z zadnjim odstavkom člena 2(6a)(a) osnovne uredbe uporabili za določitev neizkrivljenih in razumnih zneskov za PSA-stroške in dobiček:

—

Capriolo d.o.o backa topola,

Capriolo d.o.o backa topola,

| — | Planet bike co. D.o.o., Beograd, |
| --- | --- |

—

Planet bike co. D.o.o., Beograd,

Planet bike co. D.o.o., Beograd,

| — | Venera bike, |
| --- | --- |

—

Venera bike,

Venera bike,

| — | Kripton company d.o.o backa topola, |
| --- | --- |

—

Kripton company d.o.o backa topola,

Kripton company d.o.o backa topola,

| — | Crossbike, |
| --- | --- |

—

Crossbike,

Crossbike,

| — | Cassini wheels d.o.o. |
| --- | --- |

—

Cassini wheels d.o.o.

Cassini wheels d.o.o.

3.3.3.5   Raven socialne zaščite in varstva okolja

Raven socialne zaščite in varstva okolja

| (145) | Ker je bilo ugotovljeno, da je na podlagi teh elementov Srbija primerna reprezentativna država, ni bilo treba oceniti ravni socialne in okoljske zaščite v skladu z zadnjim stavkom prve alinee člena 2(6a)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(145)

Ker je bilo ugotovljeno, da je na podlagi teh elementov Srbija primerna reprezentativna država, ni bilo treba oceniti ravni socialne in okoljske zaščite v skladu z zadnjim stavkom prve alinee člena 2(6a)(a) osnovne uredbe.

3.3.3.6   Sklep

Sklep

| (146) | Na podlagi zgornje analize je Srbija izpolnila vsa merila iz prve alinee člena 2(6a)(a) osnovne uredbe, zato jo je mogoče šteti za primerno reprezentativno državo. Srbija ima predvsem znatno proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, in celovit nabor dostopnih podatkov za vse proizvodne dejavnike, PSA-stroške in dobiček. |
| --- | --- |

(146)

Na podlagi zgornje analize je Srbija izpolnila vsa merila iz prve alinee člena 2(6a)(a) osnovne uredbe, zato jo je mogoče šteti za primerno reprezentativno državo. Srbija ima predvsem znatno proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, in celovit nabor dostopnih podatkov za vse proizvodne dejavnike, PSA-stroške in dobiček.

3.3.4   Režijski stroški proizvodnje, PSA-stroški in dobiček

Režijski stroški proizvodnje, PSA-stroški in dobiček

| (147) | Komisija je pri določitvi normalne vrednosti upoštevala metodologijo, pojasnjeno v drugem obvestilu o proizvodnih dejavnikih, ter v skladu s četrtim odstavkom člena 2(6a)(a) osnovne uredbe vključila PSA-stroške in dobiček šestih družb v Srbiji iz uvodne izjave 144. |
| --- | --- |

(147)

Komisija je pri določitvi normalne vrednosti upoštevala metodologijo, pojasnjeno v drugem obvestilu o proizvodnih dejavnikih, ter v skladu s četrtim odstavkom člena 2(6a)(a) osnovne uredbe vključila PSA-stroške in dobiček šestih družb v Srbiji iz uvodne izjave 144.

| (148) | Poleg tega je Komisija vključila vrednost režijskih stroškov proizvodnje, da bi zajela stroške, ki niso vključeni v zgoraj navedene proizvodne dejavnike. To je bilo ocenjeno z uporabo razmerja med režijskimi stroški proizvodnje in stroški proizvodnje, ki so jih sporočili sodelujoči proizvajalci izvozniki, glede na ustrezne neizkrivljene stroške proizvodnje (kar zajema porabo materialov, dela, energije in vode), določene v skladu z metodologijo, opisano v oddelku 3.3.8. |
| --- | --- |

(148)

Poleg tega je Komisija vključila vrednost režijskih stroškov proizvodnje, da bi zajela stroške, ki niso vključeni v zgoraj navedene proizvodne dejavnike. To je bilo ocenjeno z uporabo razmerja med režijskimi stroški proizvodnje in stroški proizvodnje, ki so jih sporočili sodelujoči proizvajalci izvozniki, glede na ustrezne neizkrivljene stroške proizvodnje (kar zajema porabo materialov, dela, energije in vode), določene v skladu z metodologijo, opisano v oddelku 3.3.8.

3.3.5   Viri, uporabljeni za določitev neizkrivljenih stroškov

Viri, uporabljeni za določitev neizkrivljenih stroškov

| (149) | Komisija je v drugem obvestilu o proizvodnih dejavnikih navedla, da bo za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe uporabila podatkovno zbirko Global Trade Atlas (v nadaljnjem besedilu: GTA), da bi opredelila neizkrivljene stroške pri večini proizvodnih dejavnikov. Vendar je po drugem obvestilu o proizvodnih dejavnikih ugotovila, da so informacije o uvozu delov za kolesa v Srbijo iz podatkovne zbirke GTA za obdobje preiskave v zvezi s pregledom nepopolne. Zato je Komisija uporabila Eurostat za določitev materiala (79), električne energije in zemeljskega plina (80), izvleček podatkov družbe Bloomberg iz statističnega urada Republike Srbije za stroške vode (81) ter finančne podatke šestih srbskih družb iz uvodne izjave 144 za določitev PSA-stroškov in dobička. |
| --- | --- |

(149)

Komisija je v drugem obvestilu o proizvodnih dejavnikih navedla, da bo za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe uporabila podatkovno zbirko Global Trade Atlas (v nadaljnjem besedilu: GTA), da bi opredelila neizkrivljene stroške pri večini proizvodnih dejavnikov. Vendar je po drugem obvestilu o proizvodnih dejavnikih ugotovila, da so informacije o uvozu delov za kolesa v Srbijo iz podatkovne zbirke GTA za obdobje preiskave v zvezi s pregledom nepopolne. Zato je Komisija uporabila Eurostat za določitev materiala (79), električne energije in zemeljskega plina (80), izvleček podatkov družbe Bloomberg iz statističnega urada Republike Srbije za stroške vode (81) ter finančne podatke šestih srbskih družb iz uvodne izjave 144 za določitev PSA-stroškov in dobička.

79

80

81

| (150) | Kot je bilo pojasnjeno v oddelku 3.3.5, so se režijski stroški proizvodnje prišteli PSA-stroškom in dobičku ter temeljili na razmerju med režijskimi stroški proizvodnje in stroški proizvodnje, ki so jih sporočili sodelujoči proizvajalci izvozniki, glede na ustrezne neizkrivljene stroške proizvodnje. |
| --- | --- |

(150)

Kot je bilo pojasnjeno v oddelku 3.3.5, so se režijski stroški proizvodnje prišteli PSA-stroškom in dobičku ter temeljili na razmerju med režijskimi stroški proizvodnje in stroški proizvodnje, ki so jih sporočili sodelujoči proizvajalci izvozniki, glede na ustrezne neizkrivljene stroške proizvodnje.

3.3.6   Proizvodni dejavniki

Proizvodni dejavniki

| (151) | Komisija si je v prvem in drugem obvestilu o proizvodnih dejavnikih prizadevala določiti začetni seznam proizvodnih dejavnikov in virov, ki bi se uporabil za vse proizvodne dejavnike, kot so materiali, energija in delo, ki jih proizvajalci v LRK uporabijo pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje. |
| --- | --- |

(151)

Komisija si je v prvem in drugem obvestilu o proizvodnih dejavnikih prizadevala določiti začetni seznam proizvodnih dejavnikov in virov, ki bi se uporabil za vse proizvodne dejavnike, kot so materiali, energija in delo, ki jih proizvajalci v LRK uporabijo pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje.

| (152) | Komisija se je pri določitvi popolnega seznama dejavnikov proizvodnje koles oprla na podatke, ki jih je predložil vložnik, in odgovore na Prilogo III k obvestilu o začetku, ki jih je predložilo šest prvotnih sodelujočih proizvajalcev iz LRK (82). |
| --- | --- |

(152)

Komisija se je pri določitvi popolnega seznama dejavnikov proizvodnje koles oprla na podatke, ki jih je predložil vložnik, in odgovore na Prilogo III k obvestilu o začetku, ki jih je predložilo šest prvotnih sodelujočih proizvajalcev iz LRK (82).

82

| (153) | Komisija je zaradi primerjave med kitajsko in srbsko nomenklaturo na podlagi informacij, ki so jih predložili vložnik in sodelujoči proizvajalci iz LRK, za vsak proizvodni dejavnik opredelila ustrezno šestmestno oznako harmoniziranega sistema (HS) na ravni (šestmestne) tarifne podštevilke HS. LRK, Srbija in Unija vse uporabljajo harmonizirani sistem, zato se tarifne oznake vseh treh ujemajo. |
| --- | --- |

(153)

Komisija je zaradi primerjave med kitajsko in srbsko nomenklaturo na podlagi informacij, ki so jih predložili vložnik in sodelujoči proizvajalci iz LRK, za vsak proizvodni dejavnik opredelila ustrezno šestmestno oznako harmoniziranega sistema (HS) na ravni (šestmestne) tarifne podštevilke HS. LRK, Srbija in Unija vse uporabljajo harmonizirani sistem, zato se tarifne oznake vseh treh ujemajo.

| (154) | Ob upoštevanju vseh informacij, ki so jih predložili vložnik in sodelujoči proizvajalci iz LRK, so bili opredeljeni naslednji proizvodni dejavniki in oznake HS, kjer je primerno:

  Preglednica 1








  Proizvodni dejavnik | Oznaka HS | Vrednost uvoza na enoto |
| --- | --- | --- | --- |
| Celotni okvir | 8714 91 | 65,63 EUR/kos |
| Tečajnica za krmilno cev okvirja | 8714 91 | 7,63 EUR/kg |
| Trikotna ojačitev okvirja | 8714 91 | 7,63 EUR/kg |
| Nosilec kolesa | 8714 91 | 7,63 EUR/kg |
| Deli za namestitev krmilne cevi okvirja | 8714 91 | 7,63 EUR/kg |
| Vpetje zadnjega trikotnika | 8714 91 | 7,63 EUR/kg |
| Trikotnik okvirja | 8714 91 | 7,63 EUR/kg |
| Dodatna oprema za okvir | 8714 91 | 7,63 EUR/kg |
| Mostiček okvirja | 8714 91 | 7,63 EUR/kg |
| Škatla za dodatno opremo | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Značka iz zlitine | 8310 00 | 11,02 EUR/kg |
| Legirana aluminijeva cev | 7608 20 | 4,78 EUR/kg |
| Vijak za os | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Deli gonilne osi | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Komplet gonilne osi | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Ohišje gonilne osi | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Os gonilne osi | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Torba | 3923 21 | 2,20 EUR/kg |
| Čep krmila | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Košara | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Nosilec za košaro | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Baterija | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Zvonec | 8306 10 | 12,47 EUR/kg |
| Zavora | 8714 94 | 7,48 EUR/kg |
| Zavorna pletenica | 8714 94 | 7,48 EUR/kg |
| Bovden zavorne pletenice | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Zavorna pletenica | 8714 94 | 7,48 EUR/kg |
| Zavorna ročica | 8714 94 | 7,48 EUR/kg |
| Tečaj zavore | 8714 94 | 7,48 EUR/kg |
| Zavorna pletenica | 8714 94 | 7,48 EUR/kg |
| Mostiček | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Vodilo pletenice | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Nosilec pletenice | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Karbonsko steblo vilice | 8714 91 | 7,63 EUR/kg |
| Pritrditvena matica prtljažnika | 7318 16 | 5,55 EUR/kg |
| Karton | 4819 10 | 1,11 EUR/kg |
| Veriga | 7315 11 ali
  8714 99 | 14,23 EUR/kg
  9,15 EUR/kg |
| Napenjalec verige | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Nosilec ščitnika verige | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Ščitnik verige | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Ščitnik verige | 3926 90 | 8,93 EUR/kg |
| Nosilec ščitnika verige | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Gonilka z verižniki | 8714 96 | 7,41 EUR/kg |
| Popolnoma razstavljen komplet | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Valovit karton | 4808 10 | 0,77 EUR/kg |
| Gonilka | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Odtis | 4821 10 | 7,77 EUR/kg |
| Pletenica menjalnika | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Zaščitni nosilec menjalnika | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Nosilec za navodila za uporabo | 8523 49 | 335,30 EUR/kg |
| Adapter/nosilec kolutne zavore | 8714 94 | 7,48 EUR/kg |
| Kolutna zavora | 8714 94 | 7,48 EUR/kg |
| Električna dodatna oprema | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Končni pokrovček ročaja | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Blatnik | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Vilice | 8714 91 | 7,63 EUR/kg |
| Nosilca osi na zadnjih vilicah | 8714 91 | 7,63 EUR/kg |
| Prestavna ročica/menjalnik (sprednji/zadnji) | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Ročaj | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Krmilo | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Nosilec krmila | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Krmilni ležaj | 8714 91 ali
  8714 99 | 7,63 EUR/kg
  9,15 EUR/kg |
| Krmilna cev okvirja | 7608 20 | 4,78 EUR/kg |
| Cevi iz jekla z veliko natezno trdnostjo | 7304 51 | 1,97 EUR/kg |
| Pesto | 8714 93 | 15,53 EUR/kg |
| Pokrovček pesta | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Zračnica | 4013 20 | 0,93 EUR/kos |
| Stikališče | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Stojalo kolesa | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Ploščica za stojalo kolesa | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Luči | 8512 10 | 3,20 EUR/kg |
| Ključavnica | 8301 40 | 14,33 EUR/kg |
| Navodila za uporabo | 4911 10 | 1,95 EUR/kg |
| Druga dodatna oprema | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Kapica bovdna | 8714 94 | 7,48 EUR/kg |
| Kapica bovdna zavor | 8714 94 | 7,48 EUR/kg |
| Embalažni material | 3923 90 | 3,17 EUR/kg |
| Pribor za pakiranje | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Barva | 3208 20 ali
  3208 90 | 4,35 EUR/kg
  3,81 EUR/kg |
| Posoda za barvo | 7010 90 | 0,45 EUR/kg |
| Pedal | 8714 96 | 8,93 EUR/par |
| Hitri zapenjalec | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Prtljažnik | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Nosilec za odsevnik | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Odsevnik | 3926 90 | 8,93 EUR/kg |
| Obroč | 8714 92 | 3,01 EUR/kg |
| Komplet za obroč brez plašča in zračnice | 8714 92 | 3,01 EUR/kg |
| Trak za obroč | 4012 90 | 3,22 EUR/kg |
| Zakovica | 7318 16 | 5,55 EUR/kg |
| Rotor | 8714 94 | 7,48 EUR/kg |
| Rotor/dodatni deli za košaro/dodatni deli za blatnik | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Sedež | 8714 95 | 6,15 EUR/kg |
| Vijak | 7318 15 | 3,69 EUR/kg |
| Vijak/matica | 7318 16 | 5,55 EUR/kg |
| Objemka sedeža | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Objemka sedeža | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Sedežna opora | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Mostiček zadnje vilice | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Prestavna ročica | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Pletenica prestavne ročice | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Bovden prestavne ročice | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Napere | 8714 92 | 3,01 EUR/kg |
| Ščitnik naper | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Nalepka | 3919 90 | 5,60 EUR/kg |
| Vzmetenje | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Dodatna oprema za vzmetenje | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Plašč | 4011 50 | 2,75 EUR/kos |
| Orodja | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Zračnica | 7608 20 | 4,78 EUR/kg |
| Ventil | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Nosilec v obliki črke V za blatnik | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Vijak za pritrditev bidona | 7318 16 | 5,55 EUR/kg |
| Račna | 8714 93 | 15,53 EUR/kg |
| Komplet obročnikov | 8714 93 | 15,53 EUR/kg |
| Pomožno kolo | 8714 99 | 9,15 EUR/kg |
| Žica | 8714 94 ali
  8714 99 | 7,48 EUR/kg
  9,15 EUR/kg |
| Delo |
| Plače v proizvodnem sektorju | [ni podatkov] | 1,49 EUR/uro
  ali 3 396,84 EUR/leto |
| Energija |
| Električna energija | [ni podatkov] | 0,06 EUR/kWh |
| Plin | [ni podatkov] | 0,33 EUR/m3 |
| Voda | [ni podatkov] | 2,28 EUR/m3 |

(154)

Ob upoštevanju vseh informacij, ki so jih predložili vložnik in sodelujoči proizvajalci iz LRK, so bili opredeljeni naslednji proizvodni dejavniki in oznake HS, kjer je primerno:

Preglednica 1

Preglednica 1

Proizvodni dejavnik

Oznaka HS

Vrednost uvoza na enoto

Celotni okvir

8714 91

65,63 EUR/kos

Tečajnica za krmilno cev okvirja

8714 91

7,63 EUR/kg

Trikotna ojačitev okvirja

8714 91

7,63 EUR/kg

Nosilec kolesa

8714 91

7,63 EUR/kg

Deli za namestitev krmilne cevi okvirja

8714 91

7,63 EUR/kg

Vpetje zadnjega trikotnika

8714 91

7,63 EUR/kg

Trikotnik okvirja

8714 91

7,63 EUR/kg

Dodatna oprema za okvir

8714 91

7,63 EUR/kg

Mostiček okvirja

8714 91

7,63 EUR/kg

Škatla za dodatno opremo

8714 99

9,15 EUR/kg

Značka iz zlitine

8310 00

11,02 EUR/kg

Legirana aluminijeva cev

7608 20

4,78 EUR/kg

Vijak za os

8714 99

9,15 EUR/kg

Deli gonilne osi

8714 99

9,15 EUR/kg

Komplet gonilne osi

8714 99

9,15 EUR/kg

Ohišje gonilne osi

8714 99

9,15 EUR/kg

Os gonilne osi

8714 99

9,15 EUR/kg

Torba

3923 21

2,20 EUR/kg

Čep krmila

8714 99

9,15 EUR/kg

Košara

8714 99

9,15 EUR/kg

Nosilec za košaro

8714 99

9,15 EUR/kg

Baterija

8714 99

9,15 EUR/kg

Zvonec

8306 10

12,47 EUR/kg

Zavora

8714 94

7,48 EUR/kg

Zavorna pletenica

8714 94

7,48 EUR/kg

Bovden zavorne pletenice

8714 99

9,15 EUR/kg

Zavorna pletenica

8714 94

7,48 EUR/kg

Zavorna ročica

8714 94

7,48 EUR/kg

Tečaj zavore

8714 94

7,48 EUR/kg

Zavorna pletenica

8714 94

7,48 EUR/kg

Mostiček

8714 99

9,15 EUR/kg

Vodilo pletenice

8714 99

9,15 EUR/kg

Nosilec pletenice

8714 99

9,15 EUR/kg

Karbonsko steblo vilice

8714 91

7,63 EUR/kg

Pritrditvena matica prtljažnika

7318 16

5,55 EUR/kg

Karton

4819 10

1,11 EUR/kg

Veriga

7315 11 ali

8714 99

14,23 EUR/kg

9,15 EUR/kg

Napenjalec verige

8714 99

9,15 EUR/kg

Nosilec ščitnika verige

8714 99

9,15 EUR/kg

Ščitnik verige

8714 99

9,15 EUR/kg

Ščitnik verige

3926 90

8,93 EUR/kg

Nosilec ščitnika verige

8714 99

9,15 EUR/kg

Gonilka z verižniki

8714 96

7,41 EUR/kg

Popolnoma razstavljen komplet

8714 99

9,15 EUR/kg

Valovit karton

4808 10

0,77 EUR/kg

Gonilka

8714 99

9,15 EUR/kg

Odtis

4821 10

7,77 EUR/kg

Pletenica menjalnika

8714 99

9,15 EUR/kg

Zaščitni nosilec menjalnika

8714 99

9,15 EUR/kg

Nosilec za navodila za uporabo

8523 49

335,30 EUR/kg

Adapter/nosilec kolutne zavore

8714 94

7,48 EUR/kg

Kolutna zavora

8714 94

7,48 EUR/kg

Električna dodatna oprema

8714 99

9,15 EUR/kg

Končni pokrovček ročaja

8714 99

9,15 EUR/kg

Blatnik

8714 99

9,15 EUR/kg

Vilice

8714 91

7,63 EUR/kg

Nosilca osi na zadnjih vilicah

8714 91

7,63 EUR/kg

Prestavna ročica/menjalnik (sprednji/zadnji)

8714 99

9,15 EUR/kg

Ročaj

8714 99

9,15 EUR/kg

Krmilo

8714 99

9,15 EUR/kg

Nosilec krmila

8714 99

9,15 EUR/kg

Krmilni ležaj

8714 91 ali

8714 99

7,63 EUR/kg

9,15 EUR/kg

Krmilna cev okvirja

7608 20

4,78 EUR/kg

Cevi iz jekla z veliko natezno trdnostjo

7304 51

1,97 EUR/kg

Pesto

8714 93

15,53 EUR/kg

Pokrovček pesta

8714 99

9,15 EUR/kg

Zračnica

4013 20

0,93 EUR/kos

Stikališče

8714 99

9,15 EUR/kg

Stojalo kolesa

8714 99

9,15 EUR/kg

Ploščica za stojalo kolesa

8714 99

9,15 EUR/kg

Luči

8512 10

3,20 EUR/kg

Ključavnica

8301 40

14,33 EUR/kg

Navodila za uporabo

4911 10

1,95 EUR/kg

Druga dodatna oprema

8714 99

9,15 EUR/kg

Kapica bovdna

8714 94

7,48 EUR/kg

Kapica bovdna zavor

8714 94

7,48 EUR/kg

Embalažni material

3923 90

3,17 EUR/kg

Pribor za pakiranje

8714 99

9,15 EUR/kg

Barva

3208 20 ali

3208 90

4,35 EUR/kg

3,81 EUR/kg

Posoda za barvo

7010 90

0,45 EUR/kg

Pedal

8714 96

8,93 EUR/par

Hitri zapenjalec

8714 99

9,15 EUR/kg

Prtljažnik

8714 99

9,15 EUR/kg

Nosilec za odsevnik

8714 99

9,15 EUR/kg

Odsevnik

3926 90

8,93 EUR/kg

Obroč

8714 92

3,01 EUR/kg

Komplet za obroč brez plašča in zračnice

8714 92

3,01 EUR/kg

Trak za obroč

4012 90

3,22 EUR/kg

Zakovica

7318 16

5,55 EUR/kg

Rotor

8714 94

7,48 EUR/kg

Rotor/dodatni deli za košaro/dodatni deli za blatnik

8714 99

9,15 EUR/kg

Sedež

8714 95

6,15 EUR/kg

Vijak

7318 15

3,69 EUR/kg

Vijak/matica

7318 16

5,55 EUR/kg

Objemka sedeža

8714 99

9,15 EUR/kg

Objemka sedeža

8714 99

9,15 EUR/kg

Sedežna opora

8714 99

9,15 EUR/kg

Mostiček zadnje vilice

8714 99

9,15 EUR/kg

Prestavna ročica

8714 99

9,15 EUR/kg

Pletenica prestavne ročice

8714 99

9,15 EUR/kg

Bovden prestavne ročice

8714 99

9,15 EUR/kg

Napere

8714 92

3,01 EUR/kg

Ščitnik naper

8714 99

9,15 EUR/kg

Nalepka

3919 90

5,60 EUR/kg

Vzmetenje

8714 99

9,15 EUR/kg

Dodatna oprema za vzmetenje

8714 99

9,15 EUR/kg

Plašč

4011 50

2,75 EUR/kos

Orodja

8714 99

9,15 EUR/kg

Zračnica

7608 20

4,78 EUR/kg

Ventil

8714 99

9,15 EUR/kg

Nosilec v obliki črke V za blatnik

8714 99

9,15 EUR/kg

Vijak za pritrditev bidona

7318 16

5,55 EUR/kg

Račna

8714 93

15,53 EUR/kg

Komplet obročnikov

8714 93

15,53 EUR/kg

Pomožno kolo

8714 99

9,15 EUR/kg

Žica

8714 94 ali

8714 99

7,48 EUR/kg

9,15 EUR/kg

Delo

Delo

Plače v proizvodnem sektorju

[ni podatkov]

1,49 EUR/uro

ali 3 396,84 EUR/leto

Energija

Energija

Električna energija

[ni podatkov]

0,06 EUR/kWh

Plin

[ni podatkov]

0,33 EUR/m3

3

Voda

[ni podatkov]

2,28 EUR/m3

3

3.3.6.1   Materiali

Materiali

| (155) | Da bi Komisija določila neizkrivljeno ceno materialov, kot so dostavljeni do vrat tovarne proizvajalca, kot je določeno v prvi alinei člena 2(6a)(a), je uporabila uvozne cene posameznega materiala, ki ga uporabljajo sodelujoči proizvajalci iz LRK, v reprezentativni državi. |
| --- | --- |

(155)

Da bi Komisija določila neizkrivljeno ceno materialov, kot so dostavljeni do vrat tovarne proizvajalca, kot je določeno v prvi alinei člena 2(6a)(a), je uporabila uvozne cene posameznega materiala, ki ga uporabljajo sodelujoči proizvajalci iz LRK, v reprezentativni državi.

| (156) | Da bi se določila normalna vrednost, bi bilo treba v skladu z metodologijo Komisije tem uvoznim cenam prišteti uvozne dajatve za proizvodne dejavnike in material, uvožen v Srbijo, ter stroške notranjega prevoza. To bi privedlo do večje normalne vrednosti, saj bi se zaradi uvoznih dajatev dodatno zvišale uvozne cene delov koles. Posledično bi bila stopnja dampinga še višja. Komisija se je glede na ugotovitev iz uvodne izjave 178 in naravo te preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, ki je namesto na določitev natančnega obsega dampinga osredotočena na ugotavljanje, ali se je damping nadaljeval v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, odločila, da prilagoditve za uvozne dajatve in notranji prevoz niso potrebne. |
| --- | --- |

(156)

Da bi se določila normalna vrednost, bi bilo treba v skladu z metodologijo Komisije tem uvoznim cenam prišteti uvozne dajatve za proizvodne dejavnike in material, uvožen v Srbijo, ter stroške notranjega prevoza. To bi privedlo do večje normalne vrednosti, saj bi se zaradi uvoznih dajatev dodatno zvišale uvozne cene delov koles. Posledično bi bila stopnja dampinga še višja. Komisija se je glede na ugotovitev iz uvodne izjave 178 in naravo te preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, ki je namesto na določitev natančnega obsega dampinga osredotočena na ugotavljanje, ali se je damping nadaljeval v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, odločila, da prilagoditve za uvozne dajatve in notranji prevoz niso potrebne.

3.3.6.2   Delo

Delo

| (157) | Statistični podatki MOD so zagotovili informacije o mesečnih plačah v proizvodnem sektorju in tedenskih delovnih urah v Srbiji za obdobje preiskave v zvezi s pregledom. Komisija je za družbo Ideal, ki je za obdobje preiskave v zvezi s pregledom sporočila celotne plače osebja, ekstrapolirala povprečno mesečno plačo in jo nadomestila s povprečno mesečno plačo v skladu s podatki MOD. Za družbo Oyama, ki je sporočila plače za delovne dni na osebo, pa je Komisija najprej število delovnih ur na mesec iz podatkov MOD ekstrapolirala na število delovnih ur na teden, nato pa povprečno mesečno plačo delila s povprečnim številom delovnih ur, s čimer je dobila povprečno plačo na uro, s katero je nato nadomestila informacije, ki jih je predložila družba. |
| --- | --- |

(157)

Statistični podatki MOD so zagotovili informacije o mesečnih plačah v proizvodnem sektorju in tedenskih delovnih urah v Srbiji za obdobje preiskave v zvezi s pregledom. Komisija je za družbo Ideal, ki je za obdobje preiskave v zvezi s pregledom sporočila celotne plače osebja, ekstrapolirala povprečno mesečno plačo in jo nadomestila s povprečno mesečno plačo v skladu s podatki MOD. Za družbo Oyama, ki je sporočila plače za delovne dni na osebo, pa je Komisija najprej število delovnih ur na mesec iz podatkov MOD ekstrapolirala na število delovnih ur na teden, nato pa povprečno mesečno plačo delila s povprečnim številom delovnih ur, s čimer je dobila povprečno plačo na uro, s katero je nato nadomestila informacije, ki jih je predložila družba.

3.3.6.3   Električna energija in zemeljski plin

Električna energija in zemeljski plin

| (158) | Cene električne energije in zemeljskega plina za negospodinjske odjemalce in zlasti za srednje veliko industrijo so bile za Srbijo (83) za leto 2017 na voljo v Eurostatu. Cena električne energije je bila sporočena v EUR/kWh, cena plina pa v EUR/GJ. Slednji ima fiksno menjalno razmerje s kubičnimi metri, kar je ukrep, ki so ga sodelujoči proizvajalci v LRK uporabili za poročanje o svoji porabi plina. |
| --- | --- |

(158)

Cene električne energije in zemeljskega plina za negospodinjske odjemalce in zlasti za srednje veliko industrijo so bile za Srbijo (83) za leto 2017 na voljo v Eurostatu. Cena električne energije je bila sporočena v EUR/kWh, cena plina pa v EUR/GJ. Slednji ima fiksno menjalno razmerje s kubičnimi metri, kar je ukrep, ki so ga sodelujoči proizvajalci v LRK uporabili za poročanje o svoji porabi plina.

83

3.3.6.4   Voda

Voda

| (159) | Podatki, uporabljeni za določitev cen vode, so bili pridobljeni iz podatkovne zbirke družbe Bloomberg iz serije indeksa cen življenjskih potrebščin za oskrbo z vodo za Srbijo, v katerem je bilo za januar 2019 sporočen znesek v višini 269,1 RSD. |
| --- | --- |

(159)

Podatki, uporabljeni za določitev cen vode, so bili pridobljeni iz podatkovne zbirke družbe Bloomberg iz serije indeksa cen življenjskih potrebščin za oskrbo z vodo za Srbijo, v katerem je bilo za januar 2019 sporočen znesek v višini 269,1 RSD.

3.3.7   Izračuni

Izračuni

| (160) | Komisija je pri določitvi normalne vrednosti upoštevala naslednja koraka. |
| --- | --- |

(160)

Komisija je pri določitvi normalne vrednosti upoštevala naslednja koraka.

| (161) | Prvič, Komisija je določila neizkrivljene proizvodne stroške. To je storila tako, da je faktorje uporabe posameznega proizvodnega dejavnika pomnožila z njihovo neizkrivljeno ceno na enoto. Faktorje uporabe za material, delo, energijo in vodo so predložili sodelujoči proizvajalci izvozniki. Neizkrivljeni stroški na enoto so stroški, ugotovljeni v reprezentativni državi. |
| --- | --- |

(161)

Prvič, Komisija je določila neizkrivljene proizvodne stroške. To je storila tako, da je faktorje uporabe posameznega proizvodnega dejavnika pomnožila z njihovo neizkrivljeno ceno na enoto. Faktorje uporabe za material, delo, energijo in vodo so predložili sodelujoči proizvajalci izvozniki. Neizkrivljeni stroški na enoto so stroški, ugotovljeni v reprezentativni državi.

| (162) | Drugič, Komisija je določila režijske stroške proizvodnje. Ti so bili izračunani z uporabo razmerja med režijskimi stroški proizvodnje in stroški proizvodnje, ki so jih sporočili sodelujoči proizvajalci izvozniki, glede na ustrezne neizkrivljene stroške proizvodnje (kar zajema porabo materialov, dela, energije in vode), določene v skladu z metodologijo, opisano v oddelku 3.3.6. |
| --- | --- |

(162)

Drugič, Komisija je določila režijske stroške proizvodnje. Ti so bili izračunani z uporabo razmerja med režijskimi stroški proizvodnje in stroški proizvodnje, ki so jih sporočili sodelujoči proizvajalci izvozniki, glede na ustrezne neizkrivljene stroške proizvodnje (kar zajema porabo materialov, dela, energije in vode), določene v skladu z metodologijo, opisano v oddelku 3.3.6.

| (163) | Tretjič, Komisija je proizvodnim stroškom, opredeljenim zgoraj, prištela povprečne PSA-stroške in dobiček šestih družb v Srbiji (Capriolo, Planet bike, Venera bike, Kripton, Crossbike in Cassini Wheels). Ti so bili opredeljeni na podlagi javno dostopnih informacij iz letnih poročil teh družb za leto 2017 (84) in izraženi kot naslednji odstotki:






  — | PSA-stroški (85) v višini 6,62 %, ki so bili uporabljeni pri vsoti proizvodnih stroškov in režijskih proizvodnih stroškov, in |
| --- | --- | --- |

(163)

Tretjič, Komisija je proizvodnim stroškom, opredeljenim zgoraj, prištela povprečne PSA-stroške in dobiček šestih družb v Srbiji (Capriolo, Planet bike, Venera bike, Kripton, Crossbike in Cassini Wheels). Ti so bili opredeljeni na podlagi javno dostopnih informacij iz letnih poročil teh družb za leto 2017 (84) in izraženi kot naslednji odstotki:

84

—

PSA-stroški (85) v višini 6,62 %, ki so bili uporabljeni pri vsoti proizvodnih stroškov in režijskih proizvodnih stroškov, in

85

| — | dobiček (86) v višini 10,05 %, ki je bil uporabljen pri vsoti proizvodnih stroškov in režijskih proizvodnih stroškov. |
| --- | --- |

—

dobiček (86) v višini 10,05 %, ki je bil uporabljen pri vsoti proizvodnih stroškov in režijskih proizvodnih stroškov.

86

| (164) | Na podlagi tega je Komisija v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe konstruirala normalno vrednost glede na vrsto izdelka na podlagi franko tovarna. Za vsakega proizvajalca izvoznika je bila določena drugačna normalna vrednost. |
| --- | --- |

(164)

Na podlagi tega je Komisija v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe konstruirala normalno vrednost glede na vrsto izdelka na podlagi franko tovarna. Za vsakega proizvajalca izvoznika je bila določena drugačna normalna vrednost.

| (165) | Zbornica CCCME je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da Komisija pri določanju neizkrivljene normalne vrednosti ni uporabila nobenih podatkov, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci izvozniki. Zbornica CCCME je trdila, da se, ker LRK ne velja več za netržno gospodarstvo, dejavnikov, kot so stroški energije, režijski stroški proizvodnje, PSA-stroški in dobiček, ne bi smelo nadomestiti z referenčnimi vrednostmi. Zbornica CCCME je tudi trdila, da se drugih dejavnikov proizvodnje, kot so okviri iz ogljikovih vlaken, ne bi smelo nadomestiti, saj ogljikova vlakna, uporabljena v teh okvirih, niso bila navedena kot material, ki je predmet znatnega izkrivljanja v LRK. |
| --- | --- |

(165)

Zbornica CCCME je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da Komisija pri določanju neizkrivljene normalne vrednosti ni uporabila nobenih podatkov, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci izvozniki. Zbornica CCCME je trdila, da se, ker LRK ne velja več za netržno gospodarstvo, dejavnikov, kot so stroški energije, režijski stroški proizvodnje, PSA-stroški in dobiček, ne bi smelo nadomestiti z referenčnimi vrednostmi. Zbornica CCCME je tudi trdila, da se drugih dejavnikov proizvodnje, kot so okviri iz ogljikovih vlaken, ne bi smelo nadomestiti, saj ogljikova vlakna, uporabljena v teh okvirih, niso bila navedena kot material, ki je predmet znatnega izkrivljanja v LRK.

| (166) | Komisija je ugotovila, da trditev, da pri določanju neizkrivljene normalne vrednosti ni uporabila nobenih podatkov, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci izvozniki, ni točna. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 150 in 161, je Komisija uporabila faktorje uporabe za material, delo, energijo in vodo ter delež splošnih proizvodnih stroškov, ki so jih posredovali sodelujoči proizvajalci izvozniki in jih je preverila Komisija. |
| --- | --- |

(166)

Komisija je ugotovila, da trditev, da pri določanju neizkrivljene normalne vrednosti ni uporabila nobenih podatkov, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci izvozniki, ni točna. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 150 in 161, je Komisija uporabila faktorje uporabe za material, delo, energijo in vodo ter delež splošnih proizvodnih stroškov, ki so jih posredovali sodelujoči proizvajalci izvozniki in jih je preverila Komisija.

| (167) | Komisija je nadalje navedla, da trditev zbornice CCCME, da LRK ne velja več za netržno gospodarstvo, prav tako ni relevantna. Komisija opozarja, da je v uvodni izjavi 2 nove protidampinške zakonodaje jasno navedeno, da „[t]a uredba ne posega v ugotavljanje, ali je posamezna članica STO država s tržnim gospodarstvom, ali v pogoje, določene v protokolih in drugih instrumentih, v skladu s katerimi so države pristopile k Marakeškemu sporazumu o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije z dne 15. aprila 1994
  “ (87). Ker nova protidampinška zakonodaja ne razlikuje več med tržnim gospodarstvom in netržnim gospodarstvom, ta trditev zbornice CCCME nima nobene pravne podlage, ki bi se lahko uporabila v tej preiskavi. Člen 2(6a) osnovne uredbe se uporabi za vsak primer posebej, pri čemer se upoštevajo vsi razpoložljivi dokazi v zvezi z državo izvoznico. |
| --- | --- |

(167)

Komisija je nadalje navedla, da trditev zbornice CCCME, da LRK ne velja več za netržno gospodarstvo, prav tako ni relevantna. Komisija opozarja, da je v uvodni izjavi 2 nove protidampinške zakonodaje jasno navedeno, da „[t]a uredba ne posega v ugotavljanje, ali je posamezna članica STO država s tržnim gospodarstvom, ali v pogoje, določene v protokolih in drugih instrumentih, v skladu s katerimi so države pristopile k Marakeškemu sporazumu o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije z dne 15. aprila 1994
  “ (87). Ker nova protidampinška zakonodaja ne razlikuje več med tržnim gospodarstvom in netržnim gospodarstvom, ta trditev zbornice CCCME nima nobene pravne podlage, ki bi se lahko uporabila v tej preiskavi. Člen 2(6a) osnovne uredbe se uporabi za vsak primer posebej, pri čemer se upoštevajo vsi razpoložljivi dokazi v zvezi z državo izvoznico.

[t]a uredba ne posega v ugotavljanje, ali je posamezna članica STO država s tržnim gospodarstvom, ali v pogoje, določene v protokolih in drugih instrumentih, v skladu s katerimi so države pristopile k Marakeškemu sporazumu o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije z dne 15. aprila 1994

87

| (168) | Poleg tega je Komisija ugotovila, da člen 2(6a)(a) osnovne uredbe določa, da je zaradi znatnega izkrivljanja trga uporaba domačih stroškov in cen neprimerna, zato je treba normalno vrednost konstruirati izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti. Določa tudi, da mora normalna vrednost vključevati neizkrivljen in razumen znesek za PSA-stroške in za dobiček. Uporaba domačih stroškov v tem okviru je na voljo le v obsegu, v katerem se pozitivno ugotovi, da taki stroški niso izkrivljeni, in sicer na podlagi točnih in ustreznih dokazov, zlasti na podlagi dokazov, ki so jih predložile zainteresirane strani v skladu s členom 2(6a)(c). Zbornica CCCME ni predložila nobenega dokaza v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(168)

Poleg tega je Komisija ugotovila, da člen 2(6a)(a) osnovne uredbe določa, da je zaradi znatnega izkrivljanja trga uporaba domačih stroškov in cen neprimerna, zato je treba normalno vrednost konstruirati izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti. Določa tudi, da mora normalna vrednost vključevati neizkrivljen in razumen znesek za PSA-stroške in za dobiček. Uporaba domačih stroškov v tem okviru je na voljo le v obsegu, v katerem se pozitivno ugotovi, da taki stroški niso izkrivljeni, in sicer na podlagi točnih in ustreznih dokazov, zlasti na podlagi dokazov, ki so jih predložile zainteresirane strani v skladu s členom 2(6a)(c). Zbornica CCCME ni predložila nobenega dokaza v zvezi s tem.

| (169) | Komisija je tudi ugotovila, da nobeden od treh sodelujočih vzorčenih proizvajalcev v LRK ni trdil, da je bil kateri koli dejavnik proizvodnje pridobljen po neizkrivljenih vrednostih. |
| --- | --- |

(169)

Komisija je tudi ugotovila, da nobeden od treh sodelujočih vzorčenih proizvajalcev v LRK ni trdil, da je bil kateri koli dejavnik proizvodnje pridobljen po neizkrivljenih vrednostih.

| (170) | Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(170)

Ta trditev je bila zato zavrnjena.

3.3.8   Izvozna cena

Izvozna cena

| (171) | Eden od dveh vzorčenih proizvajalcev/skupin proizvajalcev iz LRK, ki sta izdelek, ki se pregleduje, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom prodajala v Unijo, je prodajal neposredno neodvisnim strankam, drugi pa prek povezanih trgovcev. |
| --- | --- |

(171)

Eden od dveh vzorčenih proizvajalcev/skupin proizvajalcev iz LRK, ki sta izdelek, ki se pregleduje, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom prodajala v Unijo, je prodajal neposredno neodvisnim strankam, drugi pa prek povezanih trgovcev.

| (172) | Proizvajalci izvozniki so izdelek, ki se pregleduje, izvažali neposredno neodvisnim strankam v Uniji ali prek trgovca. Izvozna cena je bila zato določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za izdelek, ki se pregleduje, ob prodaji za izvoz v Unijo, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(172)

Proizvajalci izvozniki so izdelek, ki se pregleduje, izvažali neposredno neodvisnim strankam v Uniji ali prek trgovca. Izvozna cena je bila zato določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za izdelek, ki se pregleduje, ob prodaji za izvoz v Unijo, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

| (173) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 46, ena od vzorčenih skupin proizvajalcev izvoznikov Komisiji ni predložila svojih prodajnih cen za prodaje prvi neodvisni stranki prek povezanega trgovca, in sicer niti za prodajo v Unijo niti za prodajo v preostale dele sveta. Ker je Komisija uporabila najboljša razpoložljiva dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe, je uporabila samo transakcije, za katere je bilo mogoče opredeliti ceno za neodvisno stranko za določitev izvozne cene za navedeno skupino proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(173)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 46, ena od vzorčenih skupin proizvajalcev izvoznikov Komisiji ni predložila svojih prodajnih cen za prodaje prvi neodvisni stranki prek povezanega trgovca, in sicer niti za prodajo v Unijo niti za prodajo v preostale dele sveta. Ker je Komisija uporabila najboljša razpoložljiva dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe, je uporabila samo transakcije, za katere je bilo mogoče opredeliti ceno za neodvisno stranko za določitev izvozne cene za navedeno skupino proizvajalcev izvoznikov.

3.3.9   Primerjava

Primerjava

| (174) | Komisija je računsko določeno normalno vrednost v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe in izvozno ceno primerjala na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(174)

Komisija je računsko določeno normalno vrednost v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe in izvozno ceno primerjala na podlagi franko tovarna.

| (175) | Kadar je bilo to potrebno za zagotovitev poštene primerjave, je Komisija v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na primerljivost cen. Prilagoditve so bile izvedene za stroške notranjega prevoza, manipulativne stroške, stroške natovarjanja in dodatne stroške, stroške kredita in bančne stroške. |
| --- | --- |

(175)

Kadar je bilo to potrebno za zagotovitev poštene primerjave, je Komisija v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na primerljivost cen. Prilagoditve so bile izvedene za stroške notranjega prevoza, manipulativne stroške, stroške natovarjanja in dodatne stroške, stroške kredita in bančne stroške.

| (176) | Poleg tega je bila izvozna cena za enega od proizvajalcev izvoznikov prilagojena v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe z odbitkom provizij zaradi prodaje prek trgovca. Provizije so bile izračunane na podlagi PSA-stroškov in razumne stopnje dobička trgovca. Komisija je pri prilagoditvi dobička uporabila raven, določeno v preiskavi, v kateri je bila določena veljavna raven dajatev. |
| --- | --- |

(176)

Poleg tega je bila izvozna cena za enega od proizvajalcev izvoznikov prilagojena v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe z odbitkom provizij zaradi prodaje prek trgovca. Provizije so bile izračunane na podlagi PSA-stroškov in razumne stopnje dobička trgovca. Komisija je pri prilagoditvi dobička uporabila raven, določeno v preiskavi, v kateri je bila določena veljavna raven dajatev.

3.3.9.1   Stopnja dampinga

Stopnja dampinga

| (177) | Komisija je primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(177)

Komisija je primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.

| (178) | Na podlagi tega je tehtano povprečje stopnje dampinga, izraženo kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, znašalo 2,56 % za družbo Ideal in 49,82 % za družbo Oyama. |
| --- | --- |

(178)

Na podlagi tega je tehtano povprečje stopnje dampinga, izraženo kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, znašalo 2,56 % za družbo Ideal in 49,82 % za družbo Oyama.

3.3.9.2   Damping s strani nesodelujočih proizvajalcev izvoznikov

Damping s strani nesodelujočih proizvajalcev izvoznikov

| (179) | Komisija je povprečno stopnjo dampinga izračunala tudi za nesodelujoče proizvajalce izvoznike. Zaradi nizke stopnje sodelovanja iz LRK, ki je bila obravnavana v oddelku 3.2, je v skladu s členom 18 osnovne uredbe uporabila razpoložljiva dejstva. |
| --- | --- |

(179)

Komisija je povprečno stopnjo dampinga izračunala tudi za nesodelujoče proizvajalce izvoznike. Zaradi nizke stopnje sodelovanja iz LRK, ki je bila obravnavana v oddelku 3.2, je v skladu s členom 18 osnovne uredbe uporabila razpoložljiva dejstva.

| (180) | Prvič, Komisija je za določitev normalne vrednosti uporabila povprečno normalno vrednost dveh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov/skupin proizvajalcev. |
| --- | --- |

(180)

Prvič, Komisija je za določitev normalne vrednosti uporabila povprečno normalno vrednost dveh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov/skupin proizvajalcev.

| (181) | Drugič, Komisija je za določitev izvozne cene uporabila podatke Eurostata, potem ko je odštela izvoz dveh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov. Za primerjavo je Komisija prilagodila izvozno ceno na raven franko tovarna z uporabo povprečnih preverjenih popravkov, vključno s prevoznimi stroški dveh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(181)

Drugič, Komisija je za določitev izvozne cene uporabila podatke Eurostata, potem ko je odštela izvoz dveh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov. Za primerjavo je Komisija prilagodila izvozno ceno na raven franko tovarna z uporabo povprečnih preverjenih popravkov, vključno s prevoznimi stroški dveh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov.

| (182) | Na podlagi tega je tehtano povprečje stopnje dampinga, izraženo kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, znašalo 206 %. Ta stopnja dampinga bi bila višja, če bi bila normalna vrednost sodelujočih proizvajalcev izvoznikov prilagojena za stroške notranjega prevoza in uvozne dajatve v Srbijo, kot je navedeno v uvodni izjavi 156. |
| --- | --- |

(182)

Na podlagi tega je tehtano povprečje stopnje dampinga, izraženo kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, znašalo 206 %. Ta stopnja dampinga bi bila višja, če bi bila normalna vrednost sodelujočih proizvajalcev izvoznikov prilagojena za stroške notranjega prevoza in uvozne dajatve v Srbijo, kot je navedeno v uvodni izjavi 156.

| (183) | Namesto tega je Komisija, da bi uporabila najboljša razpoložljiva dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe, dampinško stopnjo izračunala z uporabo povprečne računsko določene normalne vrednosti iz zahtevka. To je temeljilo na Turčiji kot reprezentativni državi. Kljub dejstvu, da je ta alternativna normalna vrednost vključevala samo glavne proizvodne dejavnike (od 15 do 20, odvisno od vrste koles), je bila dobljena stopnja dampinga 86-odstotna. |
| --- | --- |

(183)

Namesto tega je Komisija, da bi uporabila najboljša razpoložljiva dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe, dampinško stopnjo izračunala z uporabo povprečne računsko določene normalne vrednosti iz zahtevka. To je temeljilo na Turčiji kot reprezentativni državi. Kljub dejstvu, da je ta alternativna normalna vrednost vključevala samo glavne proizvodne dejavnike (od 15 do 20, odvisno od vrste koles), je bila dobljena stopnja dampinga 86-odstotna.

| (184) | Zato ni dvoma, da se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval. |
| --- | --- |

(184)

Zato ni dvoma, da se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval.

3.3.9.3   Sklep

Sklep

| (185) | Komisija je zato sklenila, da se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval. |
| --- | --- |

(185)

Komisija je zato sklenila, da se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval.

3.4   Verjetnost nadaljevanja dampinga iz LRK

Verjetnost nadaljevanja dampinga iz LRK

| (186) | Da bi Komisija proučila verjetnost nadaljevanja dampinga, je proučila naslednja elementa: proizvodno in neizkoriščeno zmogljivost v LRK ter privlačnost trga Unije. |
| --- | --- |

(186)

Da bi Komisija proučila verjetnost nadaljevanja dampinga, je proučila naslednja elementa: proizvodno in neizkoriščeno zmogljivost v LRK ter privlačnost trga Unije.

3.4.1   Proizvodna zmogljivost in neizkoriščena zmogljivost v LRK

Proizvodna zmogljivost in neizkoriščena zmogljivost v LRK

| (187) | Po navedbah kitajskega združenja za kolesa je bilo leta 2017 skupno proizvedeno 80 milijonov koles. |
| --- | --- |

(187)

Po navedbah kitajskega združenja za kolesa je bilo leta 2017 skupno proizvedeno 80 milijonov koles.

| (188) | Poleg tega je pet sodelujočih družb sporočilo, da je bila njihova stopnja izkoriščenosti zmogljivosti v obdobju preiskave v zvezi s pregledom od 38- do 96-odstotna (tj. tehtano povprečje v višini 68 %). Komisija je z uporabo najboljših razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe zaradi nizke stopnje sodelovanja zmogljivost ocenila na skupno 117 milijonov koles (88). Na podlagi tega bi bila neizkoriščena zmogljivost kitajske industrije približno 37 milijonov koles, kar je več kot dvakrat več od celotne potrošnje v Uniji (tj. 18 milijonov enot). |
| --- | --- |

(188)

Poleg tega je pet sodelujočih družb sporočilo, da je bila njihova stopnja izkoriščenosti zmogljivosti v obdobju preiskave v zvezi s pregledom od 38- do 96-odstotna (tj. tehtano povprečje v višini 68 %). Komisija je z uporabo najboljših razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe zaradi nizke stopnje sodelovanja zmogljivost ocenila na skupno 117 milijonov koles (88). Na podlagi tega bi bila neizkoriščena zmogljivost kitajske industrije približno 37 milijonov koles, kar je več kot dvakrat več od celotne potrošnje v Uniji (tj. 18 milijonov enot).

88

| (189) | Poleg tega je proizvodnja koles, kot je bilo ugotovljeno v Uredbi Sveta (EU) št. 502/2013 (89) in potrjeno med preiskavo, v bistvu dejavnost sestavljanja, ki jo je mogoče zlahka okrepiti s povečanjem števila zaposlenih. Zato bi lahko kitajski proizvajalci hitro pridobili nove zmogljivosti z najemanjem novega osebja. |
| --- | --- |

(189)

Poleg tega je proizvodnja koles, kot je bilo ugotovljeno v Uredbi Sveta (EU) št. 502/2013 (89) in potrjeno med preiskavo, v bistvu dejavnost sestavljanja, ki jo je mogoče zlahka okrepiti s povečanjem števila zaposlenih. Zato bi lahko kitajski proizvajalci hitro pridobili nove zmogljivosti z najemanjem novega osebja.

89

| (190) | Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da imajo kitajski proizvajalci izvozniki precejšnje neizkoriščene zmogljivosti, ki bi jih lahko v primeru izteka ukrepov uporabili za proizvodnjo koles za izvoz na trg Unije. |
| --- | --- |

(190)

Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da imajo kitajski proizvajalci izvozniki precejšnje neizkoriščene zmogljivosti, ki bi jih lahko v primeru izteka ukrepov uporabili za proizvodnjo koles za izvoz na trg Unije.

| (191) | Zbornica CCCME je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da je Komisija na grobo ocenila neizkoriščeno zmogljivost kitajske industrije in ni predložila dokazov v podporo svoji oceni. |
| --- | --- |

(191)

Zbornica CCCME je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da je Komisija na grobo ocenila neizkoriščeno zmogljivost kitajske industrije in ni predložila dokazov v podporo svoji oceni.

| (192) | Komisija je opozorila, da je zaradi nizke stopnje sodelovanja LRK za oceno neizkoriščene zmogljivosti uporabila člen 18 osnovne uredbe. Poleg tega je Komisija, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 187 in 188, svojo oceno oprla na skupne proizvodne rezultate, ki jih je predložilo združenje CBA. Poleg tega zbornica CCCME, razen te trditve, ni predložila nobenih dokazov, da je Komisija napačno izračunala neizkoriščene zmogljivosti v LRK. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(192)

Komisija je opozorila, da je zaradi nizke stopnje sodelovanja LRK za oceno neizkoriščene zmogljivosti uporabila člen 18 osnovne uredbe. Poleg tega je Komisija, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 187 in 188, svojo oceno oprla na skupne proizvodne rezultate, ki jih je predložilo združenje CBA. Poleg tega zbornica CCCME, razen te trditve, ni predložila nobenih dokazov, da je Komisija napačno izračunala neizkoriščene zmogljivosti v LRK. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

3.4.2   Privlačnost trga Unije

Privlačnost trga Unije

3.4.2.1   Določanje cen kitajskih proizvajalcev izvoznikov na trgih tretjih držav

Določanje cen kitajskih proizvajalcev izvoznikov na trgih tretjih držav

| (193) | Prvi element, ki podpira privlačnost trga Unije, je določanje cen kitajskih proizvajalcev pri prodaji na trg Unije v primerjavi z drugimi izvoznimi trgi. Kar zadeva celotni kitajski izvoz koles v obdobju preiskave v zvezi s pregledom (90), je ta znašal približno 58 milijonov kosov, od katerih je bilo 15 milijonov prodanih v ZDA (tj. 26 % celotnega kitajskega izvoza koles). Povprečna kitajska izvozna cena v ZDA je 50 USD/enoto, kar je manj od izvozne cene v EU (64 EUR/enoto) in precej manj od povprečne prodajne cene proizvajalcev Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom (tj. 129 EUR/enoto). Poleg tega bo uvedba dodatne 10-odstotne stopnje dajatve ad valorem na kitajska kolesa v ZDA s 1. januarjem 2019 v skladu s členom 301 zakona ZDA o trgovini (91) verjetno znatno vplivala na kitajski izvoz koles v to državo. Poleg tega so ZDA 10. maja 2019 dodatno uvozno dajatev ad valorem dodatno zvišale na 25 % (92). Zato naj bi bil učinek kitajskega izvoza koles v ZDA še večji. Zaradi tega bi Unija v primeru izteka veljavnih ukrepov postala privlačnejša od trenutnega največjega trga za kitajska kolesa. |
| --- | --- |

(193)

Prvi element, ki podpira privlačnost trga Unije, je določanje cen kitajskih proizvajalcev pri prodaji na trg Unije v primerjavi z drugimi izvoznimi trgi. Kar zadeva celotni kitajski izvoz koles v obdobju preiskave v zvezi s pregledom (90), je ta znašal približno 58 milijonov kosov, od katerih je bilo 15 milijonov prodanih v ZDA (tj. 26 % celotnega kitajskega izvoza koles). Povprečna kitajska izvozna cena v ZDA je 50 USD/enoto, kar je manj od izvozne cene v EU (64 EUR/enoto) in precej manj od povprečne prodajne cene proizvajalcev Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom (tj. 129 EUR/enoto). Poleg tega bo uvedba dodatne 10-odstotne stopnje dajatve ad valorem na kitajska kolesa v ZDA s 1. januarjem 2019 v skladu s členom 301 zakona ZDA o trgovini (91) verjetno znatno vplivala na kitajski izvoz koles v to državo. Poleg tega so ZDA 10. maja 2019 dodatno uvozno dajatev ad valorem dodatno zvišale na 25 % (92). Zato naj bi bil učinek kitajskega izvoza koles v ZDA še večji. Zaradi tega bi Unija v primeru izteka veljavnih ukrepov postala privlačnejša od trenutnega največjega trga za kitajska kolesa.

90

ad valorem

91

ad valorem

92

| (194) | Na splošno je Unija za kitajske proizvajalce koles privlačna z vidika cen. Kitajski izvozniki so prodajali v 149 državah (kar predstavlja 71 % njihove celotne vrednosti izvoza koles), kjer so bile cene v povprečju nižje kot v Uniji. Le v 24 državah (kar predstavlja 25 % celotne vrednosti izvoza koles) so prodajali po cenah, ki so bile v povprečju višje kot v Uniji. |
| --- | --- |

(194)

Na splošno je Unija za kitajske proizvajalce koles privlačna z vidika cen. Kitajski izvozniki so prodajali v 149 državah (kar predstavlja 71 % njihove celotne vrednosti izvoza koles), kjer so bile cene v povprečju nižje kot v Uniji. Le v 24 državah (kar predstavlja 25 % celotne vrednosti izvoza koles) so prodajali po cenah, ki so bile v povprečju višje kot v Uniji.

| (195) | Skratka, izvoz v Unijo bi bil za kitajske izvoznike privlačnejši kot izvoz v večino drugih držav, ki predstavljajo večino njihovega izvoza. |
| --- | --- |

(195)

Skratka, izvoz v Unijo bi bil za kitajske izvoznike privlačnejši kot izvoz v večino drugih držav, ki predstavljajo večino njihovega izvoza.

3.4.2.2   Razpoložljivost drugih trgov

Razpoložljivost drugih trgov

| (196) | Drugi element, ki podpira privlačnost trga Unije, je obstoj ukrepov trgovinske zaščite in drugih omejevalnih ukrepov proti uvozu kitajskih koles na številnih izvoznih trgih. Taki ukrepi obstajajo v Mehiki in Argentini. Ti državi predstavljata 4 % celotnega obsega izvoza vzorčenih proizvajalcev izvoznikov v preostalih delih sveta in 1 % celotnega kitajskega izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom (93). |
| --- | --- |

(196)

Drugi element, ki podpira privlačnost trga Unije, je obstoj ukrepov trgovinske zaščite in drugih omejevalnih ukrepov proti uvozu kitajskih koles na številnih izvoznih trgih. Taki ukrepi obstajajo v Mehiki in Argentini. Ti državi predstavljata 4 % celotnega obsega izvoza vzorčenih proizvajalcev izvoznikov v preostalih delih sveta in 1 % celotnega kitajskega izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom (93).

93

| (197) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 193, bo uvedba dodatne 10-odstotne stopnje uvozne dajatve ad valorem na kitajska kolesa v ZDA s 1. januarjem 2019 znatno vplivala na kitajski izvoz koles. Za vzorčene proizvajalce izvoznike same ZDA predstavljajo 58 % izvoza v preostale dele sveta in 26 % glede na ves izvoz iz LRK. Že v prvem četrtletju leta 2019 je bil kitajski izvoz koles v ZDA za 54 % manjši kot v prvem četrtletju leta 2018 (ali približno 1,4 milijona enot manj). Pričakuje se, da bo ta učinek še večji po odločitvi ZDA, da z 10. majem 2019 dodatno stopnjo uvozne dajatve ad valorem dodatno zvišajo na 25 % (94). |
| --- | --- |

(197)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 193, bo uvedba dodatne 10-odstotne stopnje uvozne dajatve ad valorem na kitajska kolesa v ZDA s 1. januarjem 2019 znatno vplivala na kitajski izvoz koles. Za vzorčene proizvajalce izvoznike same ZDA predstavljajo 58 % izvoza v preostale dele sveta in 26 % glede na ves izvoz iz LRK. Že v prvem četrtletju leta 2019 je bil kitajski izvoz koles v ZDA za 54 % manjši kot v prvem četrtletju leta 2018 (ali približno 1,4 milijona enot manj). Pričakuje se, da bo ta učinek še večji po odločitvi ZDA, da z 10. majem 2019 dodatno stopnjo uvozne dajatve ad valorem dodatno zvišajo na 25 % (94).

ad valorem

ad valorem

94

| (198) | Te dodatne dajatve na največjem izvoznem trgu za kitajska kolesa, ki jih spremlja razveljavitev veljavnih ukrepov na trgu Unije, bi verjetno povzročile preusmeritev kitajskega izvoza iz ZDA v Unijo. |
| --- | --- |

(198)

Te dodatne dajatve na največjem izvoznem trgu za kitajska kolesa, ki jih spremlja razveljavitev veljavnih ukrepov na trgu Unije, bi verjetno povzročile preusmeritev kitajskega izvoza iz ZDA v Unijo.

| (199) | Zbornica CCCME je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da Komisija ni predložila dokazov o tem, da je prosta zmogljivost v LRK usmerjena na trg Unije. |
| --- | --- |

(199)

Zbornica CCCME je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da Komisija ni predložila dokazov o tem, da je prosta zmogljivost v LRK usmerjena na trg Unije.

| (200) | Komisija je opozorila, da ni trdila, da je prosta zmogljivost namenjena za na trg Unije, vendar je verjetno, da bi se to zgodilo, če bi ukrepi prenehali veljati. Komisija je v uvodnih izjavah 193 do 198 navedla številne okoliščine, ki močno kažejo na to verjetnost. Zbornica CCCME ni zanikala nobene od teh okoliščin. |
| --- | --- |

(200)

Komisija je opozorila, da ni trdila, da je prosta zmogljivost namenjena za na trg Unije, vendar je verjetno, da bi se to zgodilo, če bi ukrepi prenehali veljati. Komisija je v uvodnih izjavah 193 do 198 navedla številne okoliščine, ki močno kažejo na to verjetnost. Zbornica CCCME ni zanikala nobene od teh okoliščin.

| (201) | Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(201)

Ta trditev je bila zato zavrnjena.

3.4.3   Sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga

Sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga

| (202) | Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da v primeru izteka ukrepov obstaja velika verjetnost nadaljevanja dampinga. |
| --- | --- |

(202)

Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da v primeru izteka ukrepov obstaja velika verjetnost nadaljevanja dampinga.

3.5   Splošni sklepi o verjetnosti nadaljevanja dampinga

Splošni sklepi o verjetnosti nadaljevanja dampinga

| (203) | Preiskava je pokazala, da se je kitajski izvoz na trg Unije po dampinških cenah nadaljeval v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(203)

Preiskava je pokazala, da se je kitajski izvoz na trg Unije po dampinških cenah nadaljeval v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (204) | Komisija je našla tudi dokaze, da se bo damping v primeru izteka ukrepov verjetno nadaljeval. V primerjavi s potrošnjo Unije je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom neizkoriščena zmogljivost v LRK velika. Poleg tega določanje cen s strani kitajskih proizvajalcev izvoznikov na trgih tretjih držav, iz katerega je razvidno, da so izvozne cene na večini navedenih trgov nižje od tistih v Uniji, kaže na verjetnost nadaljevanja dampinga v Uniji v primeru izteka ukrepov. Nazadnje sta privlačnost trga Unije glede na velikost in cene ter dejstvo, da drugi trgi ostajajo zaščiteni s trgovinskimi ukrepi, zlasti ZDA, pokazala, da bi se kitajski izvoz in neizkoriščene zmogljivosti v primeru izteka ukrepov verjetno preusmerili na trg Unije. Zato je Komisija sklenila, da bi se zaradi razveljavitve protidampinških ukrepov po vsej verjetnosti povečal izvoz koles iz LRK v Unijo po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(204)

Komisija je našla tudi dokaze, da se bo damping v primeru izteka ukrepov verjetno nadaljeval. V primerjavi s potrošnjo Unije je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom neizkoriščena zmogljivost v LRK velika. Poleg tega določanje cen s strani kitajskih proizvajalcev izvoznikov na trgih tretjih držav, iz katerega je razvidno, da so izvozne cene na večini navedenih trgov nižje od tistih v Uniji, kaže na verjetnost nadaljevanja dampinga v Uniji v primeru izteka ukrepov. Nazadnje sta privlačnost trga Unije glede na velikost in cene ter dejstvo, da drugi trgi ostajajo zaščiteni s trgovinskimi ukrepi, zlasti ZDA, pokazala, da bi se kitajski izvoz in neizkoriščene zmogljivosti v primeru izteka ukrepov verjetno preusmerili na trg Unije. Zato je Komisija sklenila, da bi se zaradi razveljavitve protidampinških ukrepov po vsej verjetnosti povečal izvoz koles iz LRK v Unijo po dampinških cenah.

| (205) | Glede na navedeno je Komisija sklenila, da bi se damping v primeru izteka veljavnosti protidampinških ukrepov verjetno nadaljeval. |
| --- | --- |

(205)

Glede na navedeno je Komisija sklenila, da bi se damping v primeru izteka veljavnosti protidampinških ukrepov verjetno nadaljeval.

4.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE ŠKODE

VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE ŠKODE

4.1   Opredelitev industrije in proizvodnje Unije

Opredelitev industrije in proizvodnje Unije

| (206) | V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je kolesa proizvajalo več kot 400 znanih proizvajalcev v Uniji. Kot je navedeno v uvodni izjavi 14, so nekateri proizvodni proces delno ali v celoti oddajali v izvajanje tretjim družbam, ki so delovale na podlagi sporazumov o poslih oplemenitenja (v nadaljnjem besedilu: izvajalec poslov oplemenitenja). 400 proizvajalcev in izvajalcev poslov oplemenitenja predstavlja „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. Del industrije Unije proizvaja tudi električna kolesa, pri čemer v določeni meri uporablja enako proizvodno opremo, kot se uporablja za izdelek, ki se pregleduje. |
| --- | --- |

(206)

V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je kolesa proizvajalo več kot 400 znanih proizvajalcev v Uniji. Kot je navedeno v uvodni izjavi 14, so nekateri proizvodni proces delno ali v celoti oddajali v izvajanje tretjim družbam, ki so delovale na podlagi sporazumov o poslih oplemenitenja (v nadaljnjem besedilu: izvajalec poslov oplemenitenja). 400 proizvajalcev in izvajalcev poslov oplemenitenja predstavlja „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. Del industrije Unije proizvaja tudi električna kolesa, pri čemer v določeni meri uporablja enako proizvodno opremo, kot se uporablja za izdelek, ki se pregleduje.

| (207) | Celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila ocenjena na 11,2 milijona kosov. Ta številka temelji na podatkih, ki jih je zbrala Konfederacija evropske industrije koles (v nadaljnjem besedilu: konfederacija CONEBI). |
| --- | --- |

(207)

Celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila ocenjena na 11,2 milijona kosov. Ta številka temelji na podatkih, ki jih je zbrala Konfederacija evropske industrije koles (v nadaljnjem besedilu: konfederacija CONEBI).

4.2   Potrošnja v Uniji

Potrošnja v Uniji

| (208) | Komisija je potrošnjo v Uniji ocenila na podlagi informacij, ki sta jih predložila vložnik in konfederacija CONEBI. |
| --- | --- |

(208)

Komisija je potrošnjo v Uniji ocenila na podlagi informacij, ki sta jih predložila vložnik in konfederacija CONEBI.

| (209) | V obravnavanem obdobju se je potrošnja Unije gibala na naslednji način:

  Preglednica 2


  Potrošnja Unije | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja Unije (v kosih) | 19 201 153 | 19 269 158 | 18 883 749 | 18 501 392 | 18 300 000 |
| Indeks | 100 | 100 | 98 | 96 | 95 |
| Vir: Združenje EBMA, konfederacija CONEBI, Eurostat. |

(209)

V obravnavanem obdobju se je potrošnja Unije gibala na naslednji način:

Preglednica 2

Preglednica 2

Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

2014

2015

2016

2017

OPP

Potrošnja Unije (v kosih)

19 201 153

19 269 158

18 883 749

18 501 392

18 300 000

Indeks

Indeks

100

100

100

100

98

98

96

96

95

95

Vir: Združenje EBMA, konfederacija CONEBI, Eurostat.

Vir:

| (210) | Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 5 %, in sicer na 18,3 milijona kosov v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Zmanjšanje potrošnje je predvsem posledica vzporedne rasti trga električnih koles, ki se je v obdobju od januarja 2014 do septembra 2017 z 1 139 000 kosov povečal na 1 982 269 kosov (95). |
| --- | --- |

(210)

Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 5 %, in sicer na 18,3 milijona kosov v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Zmanjšanje potrošnje je predvsem posledica vzporedne rasti trga električnih koles, ki se je v obdobju od januarja 2014 do septembra 2017 z 1 139 000 kosov povečal na 1 982 269 kosov (95).

95

4.3   Uvoz iz LRK v Unijo

Uvoz iz LRK v Unijo

| (211) | Komisija je obseg uvoza in cene določila na podlagi statističnih podatkov Eurostata o uvozu na ravni TARIC. Tržni delež uvoza je bil nato določen tako, da se je obseg uvoza primerjal s potrošnjo Unije, kot je prikazana v preglednici 2. |
| --- | --- |

(211)

Komisija je obseg uvoza in cene določila na podlagi statističnih podatkov Eurostata o uvozu na ravni TARIC. Tržni delež uvoza je bil nato določen tako, da se je obseg uvoza primerjal s potrošnjo Unije, kot je prikazana v preglednici 2.

4.3.1   Obseg in tržni delež

Obseg in tržni delež

| (212) | V obravnavanem obdobju se je uvoz iz LRK v Unijo gibal na naslednji način:

  Preglednica 3


  Obseg uvoza in tržni delež | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza (v kosih) | 494 433 | 595 558 | 456 158 | 694 748 | 747 313 |
| Indeks | 100 | 120 | 92 | 141 | 151 |
| Tržni delež (v %) | 2,6 | 3,1 | 2,4 | 3,8 | 4,1 |
| Indeks | 100 | 120 | 94 | 146 | 159 |
| Vir: Eurostat. |

(212)

V obravnavanem obdobju se je uvoz iz LRK v Unijo gibal na naslednji način:

Preglednica 3

Preglednica 3

Obseg uvoza in tržni delež

Obseg uvoza in tržni delež

2014

2015

2016

2017

OPP

Obseg uvoza (v kosih)

494 433

595 558

456 158

694 748

747 313

Indeks

Indeks

100

100

120

120

92

92

141

141

151

151

Tržni delež (v %)

2,6

3,1

2,4

3,8

4,1

Indeks

Indeks

100

100

120

120

94

94

146

146

159

159

Vir: Eurostat.

Vir:

| (213) | Obseg kitajskega uvoza je ostal majhen in blizu ravni prejšnje preiskave v zvezi s pregledom. Vendar to gibanje – 51-odstotno povečanje v obravnavanem obdobju – kaže na ponovno oživitev interesa za trg Unije. |
| --- | --- |

(213)

Obseg kitajskega uvoza je ostal majhen in blizu ravni prejšnje preiskave v zvezi s pregledom. Vendar to gibanje – 51-odstotno povečanje v obravnavanem obdobju – kaže na ponovno oživitev interesa za trg Unije.

| (214) | Zaradi hkratnega zmanjšanja potrošnje in povečanja obsega uvoza se je tržni delež z 2,6 % leta 2014 povečal na 4,1 % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(214)

Zaradi hkratnega zmanjšanja potrošnje in povečanja obsega uvoza se je tržni delež z 2,6 % leta 2014 povečal na 4,1 % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

4.3.2   Cena uvoza in nelojalno nižanje prodajnih cen

Cena uvoza in nelojalno nižanje prodajnih cen

| (215) | V obravnavanem obdobju so se cene uvoza iz LRK v Unijo gibale na naslednji način:

  Preglednica 4


  Uvozne cene | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna uvozna cena (v EUR/kos) | 47 | 61 | 44 | 77 | 77 |
| Indeks | 100 | 130 | 94 | 164 | 164 |
| Vir: Eurostat. |

(215)

V obravnavanem obdobju so se cene uvoza iz LRK v Unijo gibale na naslednji način:

Preglednica 4

Preglednica 4

Uvozne cene

Uvozne cene

2014

2015

2016

2017

OPP

Povprečna uvozna cena (v EUR/kos)

47

61

44

77

77

Indeks

Indeks

100

100

130

130

94

94

164

164

164

164

Vir: Eurostat.

Vir:

| (216) | V obravnavanem obdobju so se cene kitajskega uvoza zvišale za 64 %. Uvozne cene, ki temeljijo na Eurostatovih podatkih, ne upoštevajo različnih vrst izdelkov in razlik v cenah med različnimi vrstami izdelka, ki se pregleduje. Vendar je morala Komisija zaradi nizke stopnje sodelovanja kitajskih izvoznikov, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 45, v skladu s členom 18 osnovne uredbe uporabiti razpoložljiva dejstva. |
| --- | --- |

(216)

V obravnavanem obdobju so se cene kitajskega uvoza zvišale za 64 %. Uvozne cene, ki temeljijo na Eurostatovih podatkih, ne upoštevajo različnih vrst izdelkov in razlik v cenah med različnimi vrstami izdelka, ki se pregleduje. Vendar je morala Komisija zaradi nizke stopnje sodelovanja kitajskih izvoznikov, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 45, v skladu s členom 18 osnovne uredbe uporabiti razpoložljiva dejstva.

| (217) | Na podlagi tega so se povprečne prodajne cene sodelujočih proizvajalcev Unije nepovezanim strankam na trgu Unije primerjale s povprečnimi cenami uvoza iz LRK. Ugotovljeno je bilo, da so cene več kot 80 % uvoza (vsega uvoza razen tistega od dveh sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov) cene industrije Unije nelojalno znižale za 19,1 %. Po odbitku veljavnih protidampinških dajatev je stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen znašala 43,0 %. |
| --- | --- |

(217)

Na podlagi tega so se povprečne prodajne cene sodelujočih proizvajalcev Unije nepovezanim strankam na trgu Unije primerjale s povprečnimi cenami uvoza iz LRK. Ugotovljeno je bilo, da so cene več kot 80 % uvoza (vsega uvoza razen tistega od dveh sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov) cene industrije Unije nelojalno znižale za 19,1 %. Po odbitku veljavnih protidampinških dajatev je stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen znašala 43,0 %.

| (218) | Kar zadeva sodelujoča kitajska proizvajalca izvoznika, je bila primerjava izvedena na ravni cen proizvajalca originalne opreme, saj sta oba na trg EU izvažala izključno modele proizvajalca originalne opreme. Nelojalno nižanje prodajnih cen je bilo ugotovljeno tudi za enega od obeh izvoznikov in je znašalo 6,4 %. |
| --- | --- |

(218)

Kar zadeva sodelujoča kitajska proizvajalca izvoznika, je bila primerjava izvedena na ravni cen proizvajalca originalne opreme, saj sta oba na trg EU izvažala izključno modele proizvajalca originalne opreme. Nelojalno nižanje prodajnih cen je bilo ugotovljeno tudi za enega od obeh izvoznikov in je znašalo 6,4 %.

4.4   Uvoz v Unijo iz drugih tretjih držav

Uvoz v Unijo iz drugih tretjih držav

4.4.1   Uvoz v Unijo iz drugih držav

Uvoz v Unijo iz drugih držav

| (219) | Obseg uvoza, tržni delež in uvozne cene v zvezi z uvozom iz drugih tretjih držav so se gibali na naslednji način:

  Preglednica 5


  Obseg uvoza, tržni delež in uvozne cene iz vseh drugih držav razen LRK | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza (v kosih) | 7 347 580 | 7 179 794 | 6 497 571 | 6 387 657 | 6 244 138 |
| Indeks | 100 | 98 | 88 | 87 | 85 |
| Tržni delež (v %) | 38,3 | 37,3 | 34,4 | 34,5 | 34,1 |
| Povprečna cena (v EUR/kos) | 148 | 180 | 186 | 172 | 169 |
| Vir: Eurostat. |

(219)

Obseg uvoza, tržni delež in uvozne cene v zvezi z uvozom iz drugih tretjih držav so se gibali na naslednji način:

Preglednica 5

Preglednica 5

Obseg uvoza, tržni delež in uvozne cene iz vseh drugih držav razen LRK

Obseg uvoza, tržni delež in uvozne cene iz vseh drugih držav razen LRK

2014

2015

2016

2017

OPP

Obseg uvoza (v kosih)

7 347 580

7 179 794

6 497 571

6 387 657

6 244 138

Indeks

Indeks

100

100

98

98

88

88

87

87

85

85

Tržni delež (v %)

38,3

37,3

34,4

34,5

34,1

Povprečna cena (v EUR/kos)

148

180

186

172

169

Vir: Eurostat.

Vir:

| (220) | Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 15 %. Njegov tržni delež se je v obravnavanem obdobju z 38,3 % zmanjšal na 34,1 %. |
| --- | --- |

(220)

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 15 %. Njegov tržni delež se je v obravnavanem obdobju z 38,3 % zmanjšal na 34,1 %.

| (221) | Povprečne uvozne cene iz tretjih držav so bile v obdobju preiskave v zvezi s pregledom sistematično višje od povprečnih uvoznih cen iz LRK. Razlika je v obravnavanem obdobju znašala od 92 do 142 EUR/kos. |
| --- | --- |

(221)

Povprečne uvozne cene iz tretjih držav so bile v obdobju preiskave v zvezi s pregledom sistematično višje od povprečnih uvoznih cen iz LRK. Razlika je v obravnavanem obdobju znašala od 92 do 142 EUR/kos.

| (222) | Povprečne uvozne cene iz tretjih držav so bile sistematično višje od cen proizvajalcev Unije, prikazanih v preglednici 12 v uvodni izjavi 250. Razlika je odvisno od leta znašala od 30 do 58 EUR/kos. |
| --- | --- |

(222)

Povprečne uvozne cene iz tretjih držav so bile sistematično višje od cen proizvajalcev Unije, prikazanih v preglednici 12 v uvodni izjavi 250. Razlika je odvisno od leta znašala od 30 do 58 EUR/kos.

4.4.2   Uvoz v Unijo iz drugih držav, za katere veljajo protidampinški ukrepi

Uvoz v Unijo iz drugih držav, za katere veljajo protidampinški ukrepi

| (223) | Uvoz v Unijo iz drugih držav, za katere veljajo protidampinški ukrepi, se je po preiskavah proti izogibanju iz uvodnih izjav 3 in 4 gibal na naslednji način:

  Preglednica 6


  Obseg uvoza, tržni delež in uvozne cene iz drugih držav, za katere veljajo protidampinški ukrepi | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza (v kosih) | 3 314 228 | 3 272 207 | 2 948 037 | 3 122 230 | 3 084 171 |
| Indeks | 100 | 99 | 89 | 94 | 93 |
| Tržni delež (v %) | 17,3 | 17,0 | 15,6 | 16,9 | 16,9 |
| Povprečna cena (v EUR/kos) | 105 | 133 | 138 | 132 | 130 |
| Kambodža | Tržni delež (v %) | 6,3 | 7,2 | 6,9 | 7,7 | 7,9 |
| Povprečna cena (v EUR/kos) | 193 | 226 | 222 | 204 | 196 |
| Filipini | Tržni delež (v %) | 4,8 | 4,5 | 3,6 | 4,5 | 4,4 |
| Povprečna cena (v EUR/kos) | 43 | 48 | 50 | 55 | 54 |
| Tunizija | Tržni delež (v %) | 2,2 | 2,2 | 2,3 | 2,2 | 2,0 |
| Povprečna cena (v EUR/kos) | 66 | 79 | 82 | 78 | 79 |
| Šrilanka | Tržni delež (v %) | 2,1 | 2,0 | 1,7 | 1,5 | 1,7 |
| Povprečna cena (v EUR/kos) | 47 | 54 | 58 | 62 | 64 |
| Indonezija | Tržni delež (v %) | 0,9 | 0,9 | 1,1 | 1,0 | 0,9 |
| Povprečna cena (v EUR/kos) | 112 | 142 | 147 | 159 | 153 |
| Pakistan | Tržni delež (v %) | 1,0 | 0,3 | 0 | 0 | 0 |
| Povprečna cena (v EUR/kos) | 44 | 48 | – | – | – |
| Vir: Eurostat. |

(223)

Uvoz v Unijo iz drugih držav, za katere veljajo protidampinški ukrepi, se je po preiskavah proti izogibanju iz uvodnih izjav 3 in 4 gibal na naslednji način:

Preglednica 6

Preglednica 6

Obseg uvoza, tržni delež in uvozne cene iz drugih držav, za katere veljajo protidampinški ukrepi

Obseg uvoza, tržni delež in uvozne cene iz drugih držav, za katere veljajo protidampinški ukrepi

2014

2015

2016

2017

OPP

Obseg uvoza (v kosih)

3 314 228

3 272 207

2 948 037

3 122 230

3 084 171

Indeks

Indeks

100

100

99

99

89

89

94

94

93

93

Tržni delež (v %)

17,3

17,0

15,6

16,9

16,9

Povprečna cena (v EUR/kos)

105

133

138

132

130

Kambodža

Tržni delež (v %)

6,3

7,2

6,9

7,7

7,9

Povprečna cena (v EUR/kos)

193

226

222

204

196

Filipini

Tržni delež (v %)

4,8

4,5

3,6

4,5

4,4

Povprečna cena (v EUR/kos)

43

48

50

55

54

Tunizija

Tržni delež (v %)

2,2

2,2

2,3

2,2

2,0

Povprečna cena (v EUR/kos)

66

79

82

78

79

Šrilanka

Tržni delež (v %)

2,1

2,0

1,7

1,5

1,7

Povprečna cena (v EUR/kos)

47

54

58

62

64

Indonezija

Tržni delež (v %)

0,9

0,9

1,1

1,0

0,9

Povprečna cena (v EUR/kos)

112

142

147

159

153

Pakistan

Tržni delež (v %)

1,0

0,3

0

0

0

Povprečna cena (v EUR/kos)

44

48

–

–

–

Vir: Eurostat.

Vir:

| (224) | Obseg uvoza iz drugih tretjih držav, za katere veljajo protidampinški ukrepi, se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 7 %. |
| --- | --- |

(224)

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav, za katere veljajo protidampinški ukrepi, se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 7 %.

| (225) | Skupni tržni delež se je gibal podobno in se je v obravnavanem obdobju s 17,3 % zmanjšal na 16,9 %, ker so vse države razen Kambodže izgubile tržni delež. |
| --- | --- |

(225)

Skupni tržni delež se je gibal podobno in se je v obravnavanem obdobju s 17,3 % zmanjšal na 16,9 %, ker so vse države razen Kambodže izgubile tržni delež.

| (226) | Povprečna uvozna cena se je v obravnavanem obdobju s 105 EUR/kos zvišala na 130 EUR/kos. |
| --- | --- |

(226)

Povprečna uvozna cena se je v obravnavanem obdobju s 105 EUR/kos zvišala na 130 EUR/kos.

| (227) | Opozoriti je treba, da je bila velika večina uvoza iz drugih držav, za katere veljajo protidampinški ukrepi, od dejanskih proizvajalcev, ki so bili izvzeti iz razširitve ukrepov (96). |
| --- | --- |

(227)

Opozoriti je treba, da je bila velika večina uvoza iz drugih držav, za katere veljajo protidampinški ukrepi, od dejanskih proizvajalcev, ki so bili izvzeti iz razširitve ukrepov (96).

96

4.4.3   Uvoz v Unijo iz drugih držav, za katere ne veljajo protidampinški ukrepi

Uvoz v Unijo iz drugih držav, za katere ne veljajo protidampinški ukrepi

| (228) | Uvoz v Unijo iz drugih držav, za katere ne veljajo protidampinške dajatve, se je gibal na naslednji način:

  Preglednica 7


  Obseg uvoza, tržni delež in uvozne cene iz drugih držav, za katere ne veljajo protidampinški ukrepi | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza (v kosih) | 4 033 352 | 3 907 587 | 3 549 534 | 3 265 427 | 3 159 967 |
| Indeks | 100 | 97 | 88 | 81 | 78 |
| Tržni delež (v %) | 21,0 | 20,3 | 18,8 | 17,6 | 17,3 |
| Povprečna cena (v EUR/kos) | 183 | 220 | 226 | 210 | 206 |
| Tajvan | Tržni delež (v %) | 10,0 | 10,2 | 8,8 | 7,8 | 7,0 |
| Povprečna cena (v EUR/kos) | 256 | 296 | 320 | 311 | 318 |
| Bangladeš | Tržni delež (v %) | 3,5 | 3,9 | 3,9 | 4,4 | 4,6 |
| Povprečna cena (v EUR/kos) | 84 | 98 | 89 | 80 | 78 |
| Tajska | Tržni delež (v %) | 3,6 | 2,4 | 2,2 | 1,8 | 1,8 |
| Povprečna cena (v EUR/kos) | 79 | 95 | 96 | 94 | 93 |
| Druge države | Tržni delež (v %) | 3,9 | 3,7 | 3,9 | 3,6 | 3,8 |
| Povprečna cena (v EUR/kos) | 107 | 128 | 116 | 105 | 98 |
| Vir: Eurostat. |

(228)

Uvoz v Unijo iz drugih držav, za katere ne veljajo protidampinške dajatve, se je gibal na naslednji način:

Preglednica 7

Preglednica 7

Obseg uvoza, tržni delež in uvozne cene iz drugih držav, za katere ne veljajo protidampinški ukrepi

Obseg uvoza, tržni delež in uvozne cene iz drugih držav, za katere ne veljajo protidampinški ukrepi

2014

2015

2016

2017

OPP

Obseg uvoza (v kosih)

4 033 352

3 907 587

3 549 534

3 265 427

3 159 967

Indeks

Indeks

100

100

97

97

88

88

81

81

78

78

Tržni delež (v %)

21,0

20,3

18,8

17,6

17,3

Povprečna cena (v EUR/kos)

183

220

226

210

206

Tajvan

Tržni delež (v %)

10,0

10,2

8,8

7,8

7,0

Povprečna cena (v EUR/kos)

256

296

320

311

318

Bangladeš

Tržni delež (v %)

3,5

3,9

3,9

4,4

4,6

Povprečna cena (v EUR/kos)

84

98

89

80

78

Tajska

Tržni delež (v %)

3,6

2,4

2,2

1,8

1,8

Povprečna cena (v EUR/kos)

79

95

96

94

93

Druge države

Tržni delež (v %)

3,9

3,7

3,9

3,6

3,8

Povprečna cena (v EUR/kos)

107

128

116

105

98

Vir: Eurostat.

Vir:

| (229) | Uvoz iz drugih držav, za katere ne veljajo protidampinški ukrepi, se je zmanjšal za 22 %. Kar zadeva obseg, so bile prve tri države Tajvan, Bangladeš in Tajska. |
| --- | --- |

(229)

Uvoz iz drugih držav, za katere ne veljajo protidampinški ukrepi, se je zmanjšal za 22 %. Kar zadeva obseg, so bile prve tri države Tajvan, Bangladeš in Tajska.

| (230) | Zato se je tržni delež teh držav v obravnavanem obdobju z 21 % zmanjšal na 17,3 %. Tržna deleža uvoza iz Tajvana in Tajske sta se zmanjšala za 3 odstotne točke oziroma 1,8 odstotne točke, tržni delež uvoza iz Bangladeša pa se je povečal za 1,1 odstotne točke. |
| --- | --- |

(230)

Zato se je tržni delež teh držav v obravnavanem obdobju z 21 % zmanjšal na 17,3 %. Tržna deleža uvoza iz Tajvana in Tajske sta se zmanjšala za 3 odstotne točke oziroma 1,8 odstotne točke, tržni delež uvoza iz Bangladeša pa se je povečal za 1,1 odstotne točke.

| (231) | Povprečne uvozne cene iz drugih držav, za katere ne veljajo protidampinški ukrepi, so bile v obravnavanem obdobju višje od kitajskih povprečnih uvoznih cen. Uvozne cene iz drugih držav, za katere ne veljajo protidampinški ukrepi, so znašale od 78 do 320 EUR/kos. |
| --- | --- |

(231)

Povprečne uvozne cene iz drugih držav, za katere ne veljajo protidampinški ukrepi, so bile v obravnavanem obdobju višje od kitajskih povprečnih uvoznih cen. Uvozne cene iz drugih držav, za katere ne veljajo protidampinški ukrepi, so znašale od 78 do 320 EUR/kos.

4.5   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

| (232) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh ekonomskih dejavnikov in kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(232)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh ekonomskih dejavnikov in kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (233) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 13 in 14, se je vzorčenje uporabilo za določitev morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije. Komisija je pri ugotavljanju škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. |
| --- | --- |

(233)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 13 in 14, se je vzorčenje uporabilo za določitev morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije. Komisija je pri ugotavljanju škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode.

| (234) | Makroekonomski kazalniki (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, zaposlenost, produktivnost, rast, višina stopenj dampinga in okrevanje zaradi učinkov preteklega dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne industrije Unije. Ocena je temeljila na informacijah, ki sta jih predložila vložnik in konfederacija CONEBI. |
| --- | --- |

(234)

Makroekonomski kazalniki (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, zaposlenost, produktivnost, rast, višina stopenj dampinga in okrevanje zaradi učinkov preteklega dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne industrije Unije. Ocena je temeljila na informacijah, ki sta jih predložila vložnik in konfederacija CONEBI.

| (235) | Analiza mikroekonomskih kazalnikov (zaloge, prodajne cene in stroški, stroški dela, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala) je bila izvedena na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije. Ocena temelji na njihovih informacijah, ki so bile ustrezno preverjene med preveritvenim obiskom na kraju samem. |
| --- | --- |

(235)

Analiza mikroekonomskih kazalnikov (zaloge, prodajne cene in stroški, stroški dela, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala) je bila izvedena na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije. Ocena temelji na njihovih informacijah, ki so bile ustrezno preverjene med preveritvenim obiskom na kraju samem.

| (236) | Dodatna analiza nekaterih mikroekonomskih kazalnikov (stroški dela, naložbe in donosnost naložb) se je zdela potrebna zaradi posebnosti nekaterih proizvajalcev koles, ki določene proizvodne procese oddajajo v izvajanje izvajalcem poslov oplemenitenja, kot je navedeno v uvodni izjavi 206. Ta ocena je bila izvedena na ravni izvajalcev poslov oplemenitenja, ki so v obravnavanem obdobju delovali na podlagi sporazumov o oplemenitenju z dvema od vzorčenih proizvajalcev Unije. Ocena temelji na njihovih informacijah, ki so bile ustrezno preverjene med preveritvenim obiskom na kraju samem za pet največjih izvajalcev poslov oplemenitenja, kar zadeva obseg proizvodnje. |
| --- | --- |

(236)

Dodatna analiza nekaterih mikroekonomskih kazalnikov (stroški dela, naložbe in donosnost naložb) se je zdela potrebna zaradi posebnosti nekaterih proizvajalcev koles, ki določene proizvodne procese oddajajo v izvajanje izvajalcem poslov oplemenitenja, kot je navedeno v uvodni izjavi 206. Ta ocena je bila izvedena na ravni izvajalcev poslov oplemenitenja, ki so v obravnavanem obdobju delovali na podlagi sporazumov o oplemenitenju z dvema od vzorčenih proizvajalcev Unije. Ocena temelji na njihovih informacijah, ki so bile ustrezno preverjene med preveritvenim obiskom na kraju samem za pet največjih izvajalcev poslov oplemenitenja, kar zadeva obseg proizvodnje.

4.5.1   Makroekonomski kazalniki

Makroekonomski kazalniki

4.5.1.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (237) | V obravnavanem obdobju so se proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije gibale na naslednji način:

  Preglednica 8


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje (v kosih) | 11 441 234 | 12 540 564 | 11 917 086 | 11 422 700 | 11 227 000 |
| Indeks | 100 | 110 | 104 | 100 | 98 |
| Proizvodna zmogljivost (v kosih) | 14 858 745 | 16 153 881 | 16 355 470 | 15 331 000 | 15 150 000 |
| Indeks | 100 | 109 | 110 | 103 | 102 |
| Izkoriščenost zmogljivosti (v %) | 77,0 | 77,6 | 72,9 | 74,5 | 74,1 |
| Indeks | 100 | 101 | 95 | 97 | 96 |
| Vir: Združenje EBMA, konfederacija CONEBI. |

(237)

V obravnavanem obdobju so se proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije gibale na naslednji način:

Preglednica 8

Preglednica 8

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2014

2015

2016

2017

OPP

Obseg proizvodnje (v kosih)

11 441 234

12 540 564

11 917 086

11 422 700

11 227 000

Indeks

Indeks

100

100

110

110

104

104

100

100

98

98

Proizvodna zmogljivost (v kosih)

14 858 745

16 153 881

16 355 470

15 331 000

15 150 000

Indeks

Indeks

100

100

109

109

110

110

103

103

102

102

Izkoriščenost zmogljivosti (v %)

77,0

77,6

72,9

74,5

74,1

Indeks

Indeks

100

100

101

101

95

95

97

97

96

96

Vir: Združenje EBMA, konfederacija CONEBI.

Vir:

| (238) | Proizvodnja se je po povečanju leta 2015 postopno zmanjševala in je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom na nekoliko nižji ravni kot leta 2014, tj. 11,2 milijona koles. Zmogljivost se je gibala podobno in se je najprej povečala, nato pa zmanjšala, vendar se je v obravnavanem obdobju skupno povečala za 2 %. Posledično se je izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala za 2,9 odstotne točke in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dosegla 74,1 %. |
| --- | --- |

(238)

Proizvodnja se je po povečanju leta 2015 postopno zmanjševala in je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom na nekoliko nižji ravni kot leta 2014, tj. 11,2 milijona koles. Zmogljivost se je gibala podobno in se je najprej povečala, nato pa zmanjšala, vendar se je v obravnavanem obdobju skupno povečala za 2 %. Posledično se je izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala za 2,9 odstotne točke in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dosegla 74,1 %.

| (239) | Izraz zmogljivost se nanaša na teoretično število koles, ki se lahko proizvedejo na razpoložljivih proizvodnih linijah. Zmogljivost se lahko poveča z uvedbo dodatnih izmen, odvisno od povpraševanja ter razpoložljivosti osebja in delov. Poleg tega se lahko enake proizvodne linije enako uporabljajo za proizvodnjo električnih koles brez kakršnih koli dodatnih stroškov. Glede na prilagodljivost takih parametrov bi bilo treba skrbno analizirati kazalnike za zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti, pri analizi škode pa se jim ne bi smel pripisati prevelik pomen. |
| --- | --- |

(239)

Izraz zmogljivost se nanaša na teoretično število koles, ki se lahko proizvedejo na razpoložljivih proizvodnih linijah. Zmogljivost se lahko poveča z uvedbo dodatnih izmen, odvisno od povpraševanja ter razpoložljivosti osebja in delov. Poleg tega se lahko enake proizvodne linije enako uporabljajo za proizvodnjo električnih koles brez kakršnih koli dodatnih stroškov. Glede na prilagodljivost takih parametrov bi bilo treba skrbno analizirati kazalnike za zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti, pri analizi škode pa se jim ne bi smel pripisati prevelik pomen.

4.5.1.2   Obseg prodaje in tržni delež Unije

Obseg prodaje in tržni delež Unije

| (240) | V obravnavanem obdobju sta se prodaja industrije Unije v EU in njen tržni delež glede na potrošnjo gibala na naslednji način:

  Preglednica 9


  Obseg prodaje in tržni delež | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje (v kosih) | 11 359 140 | 11 493 806 | 11 930 020 | 11 418 987 | 11 308 549 |
| Indeks | 100 | 101 | 105 | 101 | 100 |
| Tržni delež (v %) | 59,2 | 59,6 | 63,2 | 61,7 | 61,8 |
| Indeks | 100 | 101 | 107 | 104 | 104 |
| Vir: Združenje EBMA, konfederacija CONEBI, Eurostat. |

(240)

V obravnavanem obdobju sta se prodaja industrije Unije v EU in njen tržni delež glede na potrošnjo gibala na naslednji način:

Preglednica 9

Preglednica 9

Obseg prodaje in tržni delež

Obseg prodaje in tržni delež

2014

2015

2016

2017

OPP

Obseg prodaje (v kosih)

11 359 140

11 493 806

11 930 020

11 418 987

11 308 549

Indeks

Indeks

100

100

101

101

105

105

101

101

100

100

Tržni delež (v %)

59,2

59,6

63,2

61,7

61,8

Indeks

Indeks

100

100

101

101

107

107

104

104

104

104

Vir: Združenje EBMA, konfederacija CONEBI, Eurostat.

Vir:

| (241) | Prodaja industrije Unije na trgu EU je v obravnavanem obdobju ostala stabilna s približno 11,3 milijona koles. |
| --- | --- |

(241)

Prodaja industrije Unije na trgu EU je v obravnavanem obdobju ostala stabilna s približno 11,3 milijona koles.

| (242) | Tržni delež industrije Unije se je zaradi zmanjševanja potrošnje, kakor je prikazana v preglednici 2 v uvodni izjavi 209, povečal za 2,6 odstotne točke in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dosegel 61,8 %. |
| --- | --- |

(242)

Tržni delež industrije Unije se je zaradi zmanjševanja potrošnje, kakor je prikazana v preglednici 2 v uvodni izjavi 209, povečal za 2,6 odstotne točke in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dosegel 61,8 %.

4.5.1.3   Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

| (243) | Zaposlenost in produktivnost industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 10


  Zaposlenost in produktivnost | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih (ekvivalent polnega delovnega časa) | 20 137 | 22 071 | 20 975 | 23 641 | 23 652 |
| Indeks | 100 | 110 | 104 | 117 | 117 |
| Produktivnost (v kolesih na zaposlenega) | 568 | 568 | 568 | 483 | 475 |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 85 | 84 |
| Vir: Združenje EBMA. |

(243)

Zaposlenost in produktivnost industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 10

Preglednica 10

Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

2014

2015

2016

2017

OPP

Število zaposlenih (ekvivalent polnega delovnega časa)

20 137

22 071

20 975

23 641

23 652

Indeks

Indeks

100

100

110

110

104

104

117

117

117

117

Produktivnost (v kolesih na zaposlenega)

568

568

568

483

475

Indeks

Indeks

100

100

100

100

100

100

85

85

84

84

Vir: Združenje EBMA.

Vir:

| (244) | Zaposlenost se je v obravnavanem obdobju povečala za 17 %, produktivnost pa se je zmanjševala. Zmanjšanje produktivnosti je deloma mogoče pojasniti z dejstvom, da so nekateri proizvajalci Unije ponovno začeli proizvodnjo nekaterih delov ali v svoje dejavnosti vključili nekatere postopke, kot je barvanje. Zato so povečali število zaposlenih, ne da bi povečali obseg proizvodnje. Produktivnost se je zato zmanjševala. V prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom je bila za zaposlenost določena nižja raven. V zgornji preglednici sporočeni podatki o zaposlenosti temeljijo na najnovejših posodobljenih podatkih, ki jih je zagotovilo združenje EBMA, in vključujejo vso neposredno ali posredno delovno silo, vključeno v proizvodnjo koles. |
| --- | --- |

(244)

Zaposlenost se je v obravnavanem obdobju povečala za 17 %, produktivnost pa se je zmanjševala. Zmanjšanje produktivnosti je deloma mogoče pojasniti z dejstvom, da so nekateri proizvajalci Unije ponovno začeli proizvodnjo nekaterih delov ali v svoje dejavnosti vključili nekatere postopke, kot je barvanje. Zato so povečali število zaposlenih, ne da bi povečali obseg proizvodnje. Produktivnost se je zato zmanjševala. V prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom je bila za zaposlenost določena nižja raven. V zgornji preglednici sporočeni podatki o zaposlenosti temeljijo na najnovejših posodobljenih podatkih, ki jih je zagotovilo združenje EBMA, in vključujejo vso neposredno ali posredno delovno silo, vključeno v proizvodnjo koles.

4.5.1.4   Rast

Rast

| (245) | Ker je prodaja industrije Unije v obravnavanem obdobju ostala stabilna, potrošnja pa se je zmanjšala, je industriji Unije uspelo utrditi svoj položaj na trgu, zaradi česar je v obravnavanem obdobju povečala svoj tržni delež (+2,6 odstotne točke). |
| --- | --- |

(245)

Ker je prodaja industrije Unije v obravnavanem obdobju ostala stabilna, potrošnja pa se je zmanjšala, je industriji Unije uspelo utrditi svoj položaj na trgu, zaradi česar je v obravnavanem obdobju povečala svoj tržni delež (+2,6 odstotne točke).

4.5.1.5   Obseg dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

Obseg dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

| (246) | Damping se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval na visoki ravni, kot je pojasnjeno v oddelku 3 zgoraj, cene kitajskih proizvajalcev izvoznikov pa so še naprej znatno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije. |
| --- | --- |

(246)

Damping se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval na visoki ravni, kot je pojasnjeno v oddelku 3 zgoraj, cene kitajskih proizvajalcev izvoznikov pa so še naprej znatno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije.

| (247) | Skupni učinek naraščajočega obsega nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK in dejanskih stopenj dampinga industriji Unije ni omogočil, da bi v celoti okrevala od preteklega dampinga. |
| --- | --- |

(247)

Skupni učinek naraščajočega obsega nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK in dejanskih stopenj dampinga industriji Unije ni omogočil, da bi v celoti okrevala od preteklega dampinga.

4.5.2   Mikroekonomski kazalniki

Mikroekonomski kazalniki

4.5.2.1   Zaloge

Zaloge

| (248) | V obravnavanem obdobju so se ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije gibale na naslednji način:

  Preglednica 11


  Zaloge | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v kosih) | 254 758 | 255 917 | 268 546 | 291 969 | 527 087 |
| Indeks | 100 | 100 | 105 | 115 | 207 |
| Končne zaloge kot % obsega proizvodnje | 9,5 | 9,0 | 9,0 | 9,7 | 16,9 |
| Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(248)

V obravnavanem obdobju so se ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije gibale na naslednji način:

Preglednica 11

Preglednica 11

Zaloge

Zaloge

2014

2015

2016

2017

OPP

Končne zaloge (v kosih)

254 758

255 917

268 546

291 969

527 087

Indeks

Indeks

100

100

100

100

105

105

115

115

207

207

Končne zaloge kot % obsega proizvodnje

9,5

9,0

9,0

9,7

16,9

Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir:

| (249) | Končne zaloge so se v obdobju 2014–2017 postopno povečale za 15 %. V primerjavi z obsegom proizvodnje v obdobju 2014–2017 ne kažejo bistvenega povečanja. Kolesa so sezonski izdelek, zato mora industrija Unije svoje ravni zaloge povečati pred prodajno sezono. To se kaže v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, kjer konec obdobja preiskave v zvezi s pregledom sovpada z začetkom prodajne sezone, zaradi česar so ravni zalog znatno večje. |
| --- | --- |

(249)

Končne zaloge so se v obdobju 2014–2017 postopno povečale za 15 %. V primerjavi z obsegom proizvodnje v obdobju 2014–2017 ne kažejo bistvenega povečanja. Kolesa so sezonski izdelek, zato mora industrija Unije svoje ravni zaloge povečati pred prodajno sezono. To se kaže v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, kjer konec obdobja preiskave v zvezi s pregledom sovpada z začetkom prodajne sezone, zaradi česar so ravni zalog znatno večje.

4.5.2.2   Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji in proizvodni stroški

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji in proizvodni stroški

| (250) | V obravnavanem obdobju so se povprečna prodajna cena na enoto nepovezanim strankam v Uniji in povprečni proizvodni stroški na enoto pri vzorčenih proizvajalcih Unije gibali na naslednji način:

  Preglednica 12


  Prodajne cene in stroški v Uniji | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto (v EUR/kos) | 118 | 125 | 128 | 127 | 129 |
| Indeks | 100 | 106 | 108 | 108 | 109 |
| Proizvodni stroški na enoto (v EUR/kos) | 116 | 120 | 122 | 122 | 120 |
| Indeks | 100 | 103 | 105 | 105 | 103 |
| Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(250)

V obravnavanem obdobju so se povprečna prodajna cena na enoto nepovezanim strankam v Uniji in povprečni proizvodni stroški na enoto pri vzorčenih proizvajalcih Unije gibali na naslednji način:

Preglednica 12

Preglednica 12

Prodajne cene in stroški v Uniji

Prodajne cene in stroški v Uniji

2014

2015

2016

2017

OPP

Povprečna prodajna cena na enoto (v EUR/kos)

118

125

128

127

129

Indeks

Indeks

100

100

106

106

108

108

108

108

109

109

Proizvodni stroški na enoto (v EUR/kos)

116

120

122

122

120

Indeks

Indeks

100

100

103

103

105

105

105

105

103

103

Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir:

| (251) | V obravnavanem obdobju je industriji Unije uspelo zvišati povprečne prodajne cene za 9 %. Povprečni stroški proizvodnje so se nekoliko zvišali, in sicer za 3 %. |
| --- | --- |

(251)

V obravnavanem obdobju je industriji Unije uspelo zvišati povprečne prodajne cene za 9 %. Povprečni stroški proizvodnje so se nekoliko zvišali, in sicer za 3 %.

4.5.2.3   Stroški dela

Stroški dela

| (252) | Povprečni stroški dela petih vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Preglednica 13


  Povprečni stroški dela | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 17 403 | 19 712 | 21 895 | 24 036 | 23 083 |
| Indeks | 100 | 113 | 126 | 138 | 133 |
| Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(252)

Povprečni stroški dela petih vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Preglednica 13

Preglednica 13

Povprečni stroški dela

Povprečni stroški dela

2014

2015

2016

2017

OPP

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

17 403

19 712

21 895

24 036

23 083

Indeks

Indeks

100

100

113

113

126

126

138

138

133

133

Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir:

| (253) | Povprečni stroški dela na zaposlenega so se v obravnavanem obdobju zvišali za 33 %. Na ta kazalnik je zlasti vplivalo znatno zvišanje plač v Bolgariji, kjer je ena od vzorčenih družb. Plače so se v tej državi članici v obravnavanem obdobju zvišale za skoraj 50 % (97). |
| --- | --- |

(253)

Povprečni stroški dela na zaposlenega so se v obravnavanem obdobju zvišali za 33 %. Na ta kazalnik je zlasti vplivalo znatno zvišanje plač v Bolgariji, kjer je ena od vzorčenih družb. Plače so se v tej državi članici v obravnavanem obdobju zvišale za skoraj 50 % (97).

97

| (254) | Poleg tega so bili analizirani tudi povprečni stroški dela izvajalcev poslov oplemenitenja, ki so v obravnavanem obdobju delali za pet vzorčenih proizvajalcev. Gibali so se na naslednji način:

  Preglednica 14


  Povprečni stroški dela izvajalcev poslov oplemenitenja | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 15 071 | 15 113 | 15 470 | 16 276 | 16 429 |
| Indeks | 100 | 100 | 103 | 108 | 109 |
| Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih izvajalcev poslov oplemenitenja. |

(254)

Poleg tega so bili analizirani tudi povprečni stroški dela izvajalcev poslov oplemenitenja, ki so v obravnavanem obdobju delali za pet vzorčenih proizvajalcev. Gibali so se na naslednji način:

Preglednica 14

Preglednica 14

Povprečni stroški dela izvajalcev poslov oplemenitenja

Povprečni stroški dela izvajalcev poslov oplemenitenja

2014

2015

2016

2017

OPP

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

15 071

15 113

15 470

16 276

16 429

Indeks

Indeks

100

100

100

100

103

103

108

108

109

109

Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih izvajalcev poslov oplemenitenja.

Vir:

| (255) | Povprečni stroški dela na zaposlenega so se v obravnavanem obdobju zvišali za 9 %. |
| --- | --- |

(255)

Povprečni stroški dela na zaposlenega so se v obravnavanem obdobju zvišali za 9 %.

4.5.2.4   Dobičkonosnost in denarni tok

Dobičkonosnost in denarni tok

| (256) | Dobičkonosnost in denarni tok sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

  Preglednica 15


  Dobičkonosnost | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost (v %) | 1,5 | 5,0 | 3,5 | 3,3 | 2,8 |
| Indeks | 100 | 333 | 233 | 220 | 187 |
| Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(256)

Dobičkonosnost in denarni tok sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

Preglednica 15

Preglednica 15

Dobičkonosnost

Dobičkonosnost

2014

2015

2016

2017

OPP

Dobičkonosnost (v %)

1,5

5,0

3,5

3,3

2,8

Indeks

Indeks

100

100

333

333

233

233

220

220

187

187

Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir:

| (257) | Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od te prodaje. Vzorčeni proizvajalci Unije so v obravnavanem obdobju uspeli povečati svojo dobičkonosnost. Dobičkonosnost se je najprej povečala na 5 % leta 2015, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa se je nato postopno zmanjšala na 2,8 %. Medtem ko je bila industrija Unije v obravnavanem obdobju dobičkonosna, je njena stopnja dobička ostala pod ciljnim dobičkom (8 %), določenim v prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(257)

Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od te prodaje. Vzorčeni proizvajalci Unije so v obravnavanem obdobju uspeli povečati svojo dobičkonosnost. Dobičkonosnost se je najprej povečala na 5 % leta 2015, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa se je nato postopno zmanjšala na 2,8 %. Medtem ko je bila industrija Unije v obravnavanem obdobju dobičkonosna, je njena stopnja dobička ostala pod ciljnim dobičkom (8 %), določenim v prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom.

| (258) | Neto denarni tok kaže zmožnost industrije Unije, da sama financira svoje dejavnosti. V obravnavanem obdobju se je gibal na naslednji način:

  Preglednica 16


  Denarni tok | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok (v EUR) | 5 754 771 | 17 826 914 | 11 635 887 | 5 880 325 | – 15 297 175 |
| Indeks | 100 | 310 | 202 | 102 | – 266 |
| Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(258)

Neto denarni tok kaže zmožnost industrije Unije, da sama financira svoje dejavnosti. V obravnavanem obdobju se je gibal na naslednji način:

Preglednica 16

Preglednica 16

Denarni tok

Denarni tok

2014

2015

2016

2017

OPP

Denarni tok (v EUR)

5 754 771

17 826 914

11 635 887

5 880 325

– 15 297 175

Indeks

Indeks

100

100

310

310

202

202

102

102

– 266

– 266

Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir:

| (259) | Gibanje denarnega toka izraža predvsem gibanje splošne dobičkonosnosti industrije Unije. Stanje denarnega toka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je zlasti posledica znatnega povečanja zalog, analiziranega v uvodni izjavi 249. |
| --- | --- |

(259)

Gibanje denarnega toka izraža predvsem gibanje splošne dobičkonosnosti industrije Unije. Stanje denarnega toka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je zlasti posledica znatnega povečanja zalog, analiziranega v uvodni izjavi 249.

4.5.2.5   Naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

Naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (260) | Naložbe in donosnost naložb industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Preglednica 17


  Naložbe in donosnost naložb | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naložbe (v EUR) | 5 344 906 | 7 666 151 | 9 971 864 | 4 508 316 | 3 626 470 |
| Indeks | 100 | 143 | 187 | 84 | 68 |
| Donosnost naložb (v %) | 15 | 50 | 34 | 31 | 26 |
| Indeks | 100 | 333 | 227 | 207 | 173 |
| Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(260)

Naložbe in donosnost naložb industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Preglednica 17

Preglednica 17

Naložbe in donosnost naložb

Naložbe in donosnost naložb

2014

2015

2016

2017

OPP

Naložbe (v EUR)

5 344 906

7 666 151

9 971 864

4 508 316

3 626 470

Indeks

Indeks

100

100

143

143

187

187

84

84

68

68

Donosnost naložb (v %)

15

50

34

31

26

Indeks

Indeks

100

100

333

333

227

227

207

207

173

173

Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir:

| (261) | Naložbe so se v obdobju 2014–2016 znatno povečale, in sicer za 87 %. Od leta 2017 so se naložbe v skladu z gibanjem dobičkonosnosti zmanjšale. Na splošno so se naložbe v obravnavanem obdobju zmanjšale za 32 %. |
| --- | --- |

(261)

Naložbe so se v obdobju 2014–2016 znatno povečale, in sicer za 87 %. Od leta 2017 so se naložbe v skladu z gibanjem dobičkonosnosti zmanjšale. Na splošno so se naložbe v obravnavanem obdobju zmanjšale za 32 %.

| (262) | Proizvajalci Unije so izvedli več naložb v zvezi s posodobitvijo in avtomatizacijo proizvodnih linij. Nekatere družbe so tudi optimizirale svoje zmogljivosti s povečanjem prostora za skladiščenje. |
| --- | --- |

(262)

Proizvajalci Unije so izvedli več naložb v zvezi s posodobitvijo in avtomatizacijo proizvodnih linij. Nekatere družbe so tudi optimizirale svoje zmogljivosti s povečanjem prostora za skladiščenje.

| (263) | Donosnost naložb je dobiček, izražen v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Donosnost naložb je v obravnavanem obdobju delno sledila gibanju dobičkonosnosti, saj se je leta 2015 znatno povečala, nato pa se je postopno zmanjšala, vendar je ostala nad ravnjo iz leta 2014. |
| --- | --- |

(263)

Donosnost naložb je dobiček, izražen v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Donosnost naložb je v obravnavanem obdobju delno sledila gibanju dobičkonosnosti, saj se je leta 2015 znatno povečala, nato pa se je postopno zmanjšala, vendar je ostala nad ravnjo iz leta 2014.

| (264) | Analizirane so bili tudi naložbe in donosnost naložb izvajalcev poslov oplemenitenja. Gibale so se na naslednji način:

  Preglednica 18


  Naložbe in donosnost naložb izvajalcev poslov oplemenitenja | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naložbe (v EUR) | 4 947 813 | 2 762 778 | 5 820 882 | 8 556 256 | 5 938 196 |
| Indeks | 100 | 56 | 118 | 173 | 120 |
| Donosnost naložb (v %) | 26 | 31 | 30 | 23 | 27 |
| Indeks | 100 | 119 | 115 | 88 | 104 |
| Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(264)

Analizirane so bili tudi naložbe in donosnost naložb izvajalcev poslov oplemenitenja. Gibale so se na naslednji način:

Preglednica 18

Preglednica 18

Naložbe in donosnost naložb izvajalcev poslov oplemenitenja

Naložbe in donosnost naložb izvajalcev poslov oplemenitenja

2014

2015

2016

2017

OPP

Naložbe (v EUR)

4 947 813

2 762 778

5 820 882

8 556 256

5 938 196

Indeks

Indeks

100

100

56

56

118

118

173

173

120

120

Donosnost naložb (v %)

26

31

30

23

27

Indeks

Indeks

100

100

119

119

115

115

88

88

104

104

Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir:

| (265) | Izvajalci poslov oplemenitenja so v obravnavanem obdobju redno izvajali naložbe. Gibanje kaže povečanje naložb za 20 % v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(265)

Izvajalci poslov oplemenitenja so v obravnavanem obdobju redno izvajali naložbe. Gibanje kaže povečanje naložb za 20 % v obravnavanem obdobju.

| (266) | Naložbe so obsegale nove proizvodne linije, avtomatizacijo obstoječih linij in ponovno proizvodnjo nekaterih delov. |
| --- | --- |

(266)

Naložbe so obsegale nove proizvodne linije, avtomatizacijo obstoječih linij in ponovno proizvodnjo nekaterih delov.

| (267) | Donosnost naložb se je v obravnavanem obdobju gibala med 23 % in 31 % ter kaže na splošno rahlo povečanje s 26 % leta 2014 na 27 % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(267)

Donosnost naložb se je v obravnavanem obdobju gibala med 23 % in 31 % ter kaže na splošno rahlo povečanje s 26 % leta 2014 na 27 % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (268) | Splošno izboljšanje dobičkonosnosti in denarnega toka je pozitivno vplivalo na zmožnost proizvajalcev Unije in njihovih izvajalcev poslov oplemenitenja za zbiranje kapitala, saj je večina od njih svoje dejavnosti in naložbe financirala z lastnimi sredstvi. Nekatere družbe so izkoristile tudi evropske ali nacionalne razvojne programe, nekatere pa so se odločile za bančno financiranje. |
| --- | --- |

(268)

Splošno izboljšanje dobičkonosnosti in denarnega toka je pozitivno vplivalo na zmožnost proizvajalcev Unije in njihovih izvajalcev poslov oplemenitenja za zbiranje kapitala, saj je večina od njih svoje dejavnosti in naložbe financirala z lastnimi sredstvi. Nekatere družbe so izkoristile tudi evropske ali nacionalne razvojne programe, nekatere pa so se odločile za bančno financiranje.

4.5.3   Sklep

Sklep

| (269) | Preiskava je pokazala, da je bil položaj industrije Unije na makro ravni v obravnavanem obdobju, v katerem zaradi vse večje rasti trga električnih koles na trgu poteka preoblikovanje industrije koles v Uniji, razmeroma stabilen. Medtem ko se je potrošnja v obravnavanem obdobju zmanjšala, sta prodaja in obseg proizvodnje ostala stabilna, kar je industriji Unije omogočilo, da poveča svoj tržni delež. |
| --- | --- |

(269)

Preiskava je pokazala, da je bil položaj industrije Unije na makro ravni v obravnavanem obdobju, v katerem zaradi vse večje rasti trga električnih koles na trgu poteka preoblikovanje industrije koles v Uniji, razmeroma stabilen. Medtem ko se je potrošnja v obravnavanem obdobju zmanjšala, sta prodaja in obseg proizvodnje ostala stabilna, kar je industriji Unije omogočilo, da poveča svoj tržni delež.

| (270) | Preiskava je pokazala tudi, da se je položaj industrije na mikro ravni v obravnavanem obdobju izboljšal zaradi manjšega znižanja stroškov kot cen, kar je privedlo do večje dobičkonosnosti, in tudi zaradi naložb, ki že prinašajo prve rezultate. Vendar je doseženi dobiček v celotnem obravnavanem obdobju ostal pod ciljnim dobičkom, določenim v prvotni preiskavi. Položaj izvajalcev poslov oplemenitenja je podoben. |
| --- | --- |

(270)

Preiskava je pokazala tudi, da se je položaj industrije na mikro ravni v obravnavanem obdobju izboljšal zaradi manjšega znižanja stroškov kot cen, kar je privedlo do večje dobičkonosnosti, in tudi zaradi naložb, ki že prinašajo prve rezultate. Vendar je doseženi dobiček v celotnem obravnavanem obdobju ostal pod ciljnim dobičkom, določenim v prvotni preiskavi. Položaj izvajalcev poslov oplemenitenja je podoben.

| (271) | Glede na navedeno se sklene, da industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni utrpela znatne škode v smislu člena 3 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(271)

Glede na navedeno se sklene, da industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni utrpela znatne škode v smislu člena 3 osnovne uredbe.

| (272) | Čeprav se je položaj industrije Unije stabiliziral, je še vedno negotov, kot je razvidno iz dobička, ustvarjenega v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(272)

Čeprav se je položaj industrije Unije stabiliziral, je še vedno negotov, kot je razvidno iz dobička, ustvarjenega v obravnavanem obdobju.

| (273) | Združenje EBMA je v svojih pripombah na končno razkritje trdilo, da Komisija pri analizi uspešnosti industrije Unije ni upoštevala celotnega stanja na trgu, zlasti glede uvoza koles za souporabo brez stojala iz LRK in njegovega vpliva na industrijo Unije v obdobju od leta 2016 do obdobja preiskave v zvezi s pregledom. Združenje EBMA je trdilo tudi, da bi bila lahko analiza zaposlenosti in produktivnosti v uvodnih izjavah 243 in 244 dovzetna za napačno razlago. |
| --- | --- |

(273)

Združenje EBMA je v svojih pripombah na končno razkritje trdilo, da Komisija pri analizi uspešnosti industrije Unije ni upoštevala celotnega stanja na trgu, zlasti glede uvoza koles za souporabo brez stojala iz LRK in njegovega vpliva na industrijo Unije v obdobju od leta 2016 do obdobja preiskave v zvezi s pregledom. Združenje EBMA je trdilo tudi, da bi bila lahko analiza zaposlenosti in produktivnosti v uvodnih izjavah 243 in 244 dovzetna za napačno razlago.

| (274) | Komisija je opozorila, da so bili makroekonomski kazalniki iz oddelka 4.5 ocenjeni na ravni celotne industrije Unije in za vse vrste izdelka kot celote. Predložen ni bil noben konkreten dokaz o povezavi med uvozom koles za souporabo brez stojala in poslabšanjem teh kazalnikov, ki bi lahko upravičila posebno analizo vrste izdelka. Poleg tega je proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, zajemala obdobje od leta 2014 do obdobja preiskave v zvezi s pregledom, v katerem se je pokazalo izboljšanje nekaterih kazalnikov. Kar zadeva raven in trend gibanja kitajskega uvoza, je Komisija ugotovila, da je v uvodni izjavi 213 že analizirala in navedla oživitev interesov. |
| --- | --- |

(274)

Komisija je opozorila, da so bili makroekonomski kazalniki iz oddelka 4.5 ocenjeni na ravni celotne industrije Unije in za vse vrste izdelka kot celote. Predložen ni bil noben konkreten dokaz o povezavi med uvozom koles za souporabo brez stojala in poslabšanjem teh kazalnikov, ki bi lahko upravičila posebno analizo vrste izdelka. Poleg tega je proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, zajemala obdobje od leta 2014 do obdobja preiskave v zvezi s pregledom, v katerem se je pokazalo izboljšanje nekaterih kazalnikov. Kar zadeva raven in trend gibanja kitajskega uvoza, je Komisija ugotovila, da je v uvodni izjavi 213 že analizirala in navedla oživitev interesov.

| (275) | Kar zadeva zaposlenost in produktivnost, je Komisija ugotovila, da ni prostora za napačno razlago, saj je v uvodnih izjavah 243 in 244 že predložila podrobno analizo podatkov o zaposlenosti, opažen trend produktivnosti in vzroke zanj. Skupno število zaposlenih se je morda povečalo, vendar so mnogi povezani z vračanjem nekaterih dejavnosti, kot sta proizvodnja nekaterih delov ali lakiranje. Zato se obseg proizvodnje koles ni povečal enako hitro, produktivnost pa je sledila padajočemu trendu. |
| --- | --- |

(275)

Kar zadeva zaposlenost in produktivnost, je Komisija ugotovila, da ni prostora za napačno razlago, saj je v uvodnih izjavah 243 in 244 že predložila podrobno analizo podatkov o zaposlenosti, opažen trend produktivnosti in vzroke zanj. Skupno število zaposlenih se je morda povečalo, vendar so mnogi povezani z vračanjem nekaterih dejavnosti, kot sta proizvodnja nekaterih delov ali lakiranje. Zato se obseg proizvodnje koles ni povečal enako hitro, produktivnost pa je sledila padajočemu trendu.

| (276) | Obe trditvi združenja EBMA sta bili zato zavrnjeni. |
| --- | --- |

(276)

Obe trditvi združenja EBMA sta bili zato zavrnjeni.

| (277) | Zbornica CCCME je v svojih pripombah na končno razkritje tudi trdila, da si je industrija Unije opomogla od pretekle škode, kar upravičuje ukinitev ukrepov. |
| --- | --- |

(277)

Zbornica CCCME je v svojih pripombah na končno razkritje tudi trdila, da si je industrija Unije opomogla od pretekle škode, kar upravičuje ukinitev ukrepov.

| (278) | Komisija je ponovila ugotovitve iz uvodnih izjav 269 do 272, v katerih je navedla, da je položaj industrije Unije še vedno negotov. To je med drugim razvidno iz dobička, ustvarjenega v obravnavanem obdobju, ki je ostal pod ciljnim dobičkom, določenim v prvotni preiskavi, in ga v sedanji preiskavi ni mogoče spremeniti. |
| --- | --- |

(278)

Komisija je ponovila ugotovitve iz uvodnih izjav 269 do 272, v katerih je navedla, da je položaj industrije Unije še vedno negotov. To je med drugim razvidno iz dobička, ustvarjenega v obravnavanem obdobju, ki je ostal pod ciljnim dobičkom, določenim v prvotni preiskavi, in ga v sedanji preiskavi ni mogoče spremeniti.

| (279) | Zato je bila trditev zbornice CCCME zavrnjena. |
| --- | --- |

(279)

Zato je bila trditev zbornice CCCME zavrnjena.

| (280) | Ker industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni utrpela znatne škode, je Komisija v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe nadalje proučila, ali bi se znatna škoda zaradi uvoza iz LRK v primeru izteka veljavnosti ukrepov proti LRK ponovila. |
| --- | --- |

(280)

Ker industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni utrpela znatne škode, je Komisija v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe nadalje proučila, ali bi se znatna škoda zaradi uvoza iz LRK v primeru izteka veljavnosti ukrepov proti LRK ponovila.

4.6   Verjetnost ponovitve škode

Verjetnost ponovitve škode

4.6.1   Uvodna opomba

Uvodna opomba

| (281) | Za ugotovitev verjetnosti ponovitve škode v primeru razveljavitve ukrepov je Komisija analizirala naslednje elemente: (a) verjetne ravni cen uvoza iz LRK v odsotnosti protidampinških ukrepov, (b) privlačnost trga Unije, (c) proizvodne zmogljivosti in neizkoriščene zmogljivosti v LRK ter (d) obstoj omejevalnih trgovinskih ukrepov v drugih tretjih državah za izvoz koles iz LRK. |
| --- | --- |

(281)

Za ugotovitev verjetnosti ponovitve škode v primeru razveljavitve ukrepov je Komisija analizirala naslednje elemente: (a) verjetne ravni cen uvoza iz LRK v odsotnosti protidampinških ukrepov, (b) privlačnost trga Unije, (c) proizvodne zmogljivosti in neizkoriščene zmogljivosti v LRK ter (d) obstoj omejevalnih trgovinskih ukrepov v drugih tretjih državah za izvoz koles iz LRK.

4.6.2   Verjetne ravni cen uvoza iz LRK v odsotnosti protidampinških ukrepov

Verjetne ravni cen uvoza iz LRK v odsotnosti protidampinških ukrepov

| (282) | Preiskava je pokazala, da je uvoz iz LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom potekal po dampinških cenah (glej uvodno izjavo 185) in da v primeru izteka ukrepov obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga (glej uvodno izjavo 202). |
| --- | --- |

(282)

Preiskava je pokazala, da je uvoz iz LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom potekal po dampinških cenah (glej uvodno izjavo 185) in da v primeru izteka ukrepov obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga (glej uvodno izjavo 202).

| (283) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 215–218, so bile kitajske uvozne cene v obravnavanem obdobju kljub veljavnim protidampinškim ukrepom znatno nižje od prodajnih cen industrije Unije. Povprečna prodajna cena industrije Unije na trgu EU v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila 129 EUR/kos, medtem ko je bila povprečna uvozna cena iz LRK skoraj za polovico nižja, in sicer 77 EUR/kos. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da bo kitajski izvoz koles v EU v primeru izteka ukrepov potekal po dampinških in škodljivih cenah, ki bodo nelojalno nižale prodajno ceno industrije Unije. |
| --- | --- |

(283)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 215–218, so bile kitajske uvozne cene v obravnavanem obdobju kljub veljavnim protidampinškim ukrepom znatno nižje od prodajnih cen industrije Unije. Povprečna prodajna cena industrije Unije na trgu EU v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila 129 EUR/kos, medtem ko je bila povprečna uvozna cena iz LRK skoraj za polovico nižja, in sicer 77 EUR/kos. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da bo kitajski izvoz koles v EU v primeru izteka ukrepov potekal po dampinških in škodljivih cenah, ki bodo nelojalno nižale prodajno ceno industrije Unije.

| (284) | Zbornica CCCME je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da je bila razlika v cenah kitajskega uvoza in prodaje industrije Unije posledica dejstva, da so se namesto dampinških in škodljivih uvoznih cen primerjale različne vrste izdelkov, in da Komisija ni izvedla primerjave cen na podlagi vrst izdelka. Zbornica CCCME je trdila tudi, da lahko kitajski izvozniki kljub prenehanju veljavnosti ukrepov ohranijo trenutno raven cen in da ne bodo izvažali koles v Unijo po dampinških in škodljivih cenah. |
| --- | --- |

(284)

Zbornica CCCME je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da je bila razlika v cenah kitajskega uvoza in prodaje industrije Unije posledica dejstva, da so se namesto dampinških in škodljivih uvoznih cen primerjale različne vrste izdelkov, in da Komisija ni izvedla primerjave cen na podlagi vrst izdelka. Zbornica CCCME je trdila tudi, da lahko kitajski izvozniki kljub prenehanju veljavnosti ukrepov ohranijo trenutno raven cen in da ne bodo izvažali koles v Unijo po dampinških in škodljivih cenah.

| (285) | Komisija je ugotovila, da zaradi nizke stopnje sodelovanja kitajskih izvoznikov primerjava cen na podlagi vrst izdelka ni bila mogoča. Škoda je bila ocenjena za vse vrste izdelka kot celoto, pri čemer ni bila dana prednost vrstam višjega cenovnega razreda. To je bilo zagotovljeno z vzorčenjem proizvajalcev Unije, glede izbire katerih ni bila prejeta nobena pripomba. Proizvajalci so bili izbrani na podlagi največjega reprezentativnega obsega prodaje in proizvodnje, zato je njihova proizvodnja zajemala vse vrste izdelkov in ne le vrste višjega cenovnega razreda. Komisija je v zvezi z drugo trditvijo opozorila na uvodno izjavo (185) in na dejstvo, da je bil damping kitajskih izvoznikov ugotovljen že v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(285)

Komisija je ugotovila, da zaradi nizke stopnje sodelovanja kitajskih izvoznikov primerjava cen na podlagi vrst izdelka ni bila mogoča. Škoda je bila ocenjena za vse vrste izdelka kot celoto, pri čemer ni bila dana prednost vrstam višjega cenovnega razreda. To je bilo zagotovljeno z vzorčenjem proizvajalcev Unije, glede izbire katerih ni bila prejeta nobena pripomba. Proizvajalci so bili izbrani na podlagi največjega reprezentativnega obsega prodaje in proizvodnje, zato je njihova proizvodnja zajemala vse vrste izdelkov in ne le vrste višjega cenovnega razreda. Komisija je v zvezi z drugo trditvijo opozorila na uvodno izjavo (185) in na dejstvo, da je bil damping kitajskih izvoznikov ugotovljen že v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (286) | Obe trditvi zbornice CCCME sta bili zato zavrnjeni. |
| --- | --- |

(286)

Obe trditvi zbornice CCCME sta bili zato zavrnjeni.

4.6.3   Privlačnost trga Unije

Privlačnost trga Unije

| (287) | Trg Unije je privlačen zaradi velikosti in cen. Glede na razpoložljive informacije, ki jih je predložil vložnik (98), je trg Unije po povpraševanju največji svetovni trg. |
| --- | --- |

(287)

Trg Unije je privlačen zaradi velikosti in cen. Glede na razpoložljive informacije, ki jih je predložil vložnik (98), je trg Unije po povpraševanju največji svetovni trg.

98

| (288) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 193, je bilo ugotovljeno, da je trg Unije privlačen zaradi cen, saj so bile izvozne cene v EU v povprečju višje kot v druge države. |
| --- | --- |

(288)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 193, je bilo ugotovljeno, da je trg Unije privlačen zaradi cen, saj so bile izvozne cene v EU v povprečju višje kot v druge države.

| (289) | Statistični podatki o izvozu iz Kitajske kažejo tudi, da so bile kitajske izvozne cene na njene glavne izvozne trge, tj. v ZDA, Indonezijo in na Japonsko v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v povprečju nižje (50 EUR/kos) kot v EU (64 EUR/kos). |
| --- | --- |

(289)

Statistični podatki o izvozu iz Kitajske kažejo tudi, da so bile kitajske izvozne cene na njene glavne izvozne trge, tj. v ZDA, Indonezijo in na Japonsko v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v povprečju nižje (50 EUR/kos) kot v EU (64 EUR/kos).

| (290) | Privlačnost trga Unije potrjuje tudi gibanje uvoza iz LRK, ki kljub veljavnim ukrepom kaže znatno povečanje v obravnavanem obdobju (+51 %). |
| --- | --- |

(290)

Privlačnost trga Unije potrjuje tudi gibanje uvoza iz LRK, ki kljub veljavnim ukrepom kaže znatno povečanje v obravnavanem obdobju (+51 %).

| (291) | Zbornica CCCME je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da je tudi v primeru razveljavitve ukrepov težko, da bi kitajski izvozniki v kratkem obdobju ponovno pridobili stranke Unije. Poleg tega bi uveljavljena mreža v drugih državah, zmanjševanje povpraševanja v Uniji in konkurenca s strani proizvajalcev Unije, ki so si opomogli od škode, delovali odvračilno na kitajske izvoznike. |
| --- | --- |

(291)

Zbornica CCCME je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da je tudi v primeru razveljavitve ukrepov težko, da bi kitajski izvozniki v kratkem obdobju ponovno pridobili stranke Unije. Poleg tega bi uveljavljena mreža v drugih državah, zmanjševanje povpraševanja v Uniji in konkurenca s strani proizvajalcev Unije, ki so si opomogli od škode, delovali odvračilno na kitajske izvoznike.

| (292) | Komisija je opozorila na ugotovitve iz uvodne izjave 212, zlasti da se je kitajski uvoz v obdobju 27 mesecev (od leta 2016 do obdobja preiskave v zvezi s pregledom) povečal za 59 %. Poleg tega prakse izogibanja, navedene v uvodnih izjavah 3 in 4, potrjujejo, da se kitajski izvozniki še vedno zelo zanimajo za trg Unije, na katerega lahko hitro prodrejo. |
| --- | --- |

(292)

Komisija je opozorila na ugotovitve iz uvodne izjave 212, zlasti da se je kitajski uvoz v obdobju 27 mesecev (od leta 2016 do obdobja preiskave v zvezi s pregledom) povečal za 59 %. Poleg tega prakse izogibanja, navedene v uvodnih izjavah 3 in 4, potrjujejo, da se kitajski izvozniki še vedno zelo zanimajo za trg Unije, na katerega lahko hitro prodrejo.

| (293) | Ta trditev zbornice CCCMC je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(293)

Ta trditev zbornice CCCMC je bila zato zavrnjena.

4.6.4   Proizvodna zmogljivost in neizkoriščena zmogljivost v LRK

Proizvodna zmogljivost in neizkoriščena zmogljivost v LRK

| (294) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 187–190, je bila kitajska proizvodna zmogljivost koles konservativno določena na 117 milijonov kosov v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Glede na obseg proizvodnje 80 milijonov kosov je bila razpoložljiva neizkoriščena zmogljivost v obdobju preiskave v zvezi s pregledom 37 milijonov koles. Taka zmogljivost bi zadostovala za kritje potrošnje, dvakrat večje od tiste v Uniji. |
| --- | --- |

(294)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 187–190, je bila kitajska proizvodna zmogljivost koles konservativno določena na 117 milijonov kosov v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Glede na obseg proizvodnje 80 milijonov kosov je bila razpoložljiva neizkoriščena zmogljivost v obdobju preiskave v zvezi s pregledom 37 milijonov koles. Taka zmogljivost bi zadostovala za kritje potrošnje, dvakrat večje od tiste v Uniji.

| (295) | Poleg tega so kitajski proizvajalci izvozniki, kot je potrdilo združenje China Bicycle Association, pretežno izvozno usmerjeni, saj se letno izvozi 75 % njihove proizvodnje (99). |
| --- | --- |

(295)

Poleg tega so kitajski proizvajalci izvozniki, kot je potrdilo združenje China Bicycle Association, pretežno izvozno usmerjeni, saj se letno izvozi 75 % njihove proizvodnje (99).

99

| (296) | Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da so bili kitajski proizvajalci izvozniki izvozno usmerjeni in da bi imeli v primeru razveljavitve ukrepov na voljo dovolj neizkoriščenih zmogljivosti za znatno povečanje izvoza v EU. |
| --- | --- |

(296)

Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da so bili kitajski proizvajalci izvozniki izvozno usmerjeni in da bi imeli v primeru razveljavitve ukrepov na voljo dovolj neizkoriščenih zmogljivosti za znatno povečanje izvoza v EU.

4.6.5   Obstoj omejevalnih trgovinskih ukrepov v drugih tretjih državah za izvoz koles iz LRK

Obstoj omejevalnih trgovinskih ukrepov v drugih tretjih državah za izvoz koles iz LRK

| (297) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 196, obstajajo številne trgovinske ovire, obstaja več trgovinskih ovir na nekaterih glavnih izvoznih trgih LRK za kolesa, kot sta Argentina in Mehika, kjer veljajo protidampinški ukrepi. |
| --- | --- |

(297)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 196, obstajajo številne trgovinske ovire, obstaja več trgovinskih ovir na nekaterih glavnih izvoznih trgih LRK za kolesa, kot sta Argentina in Mehika, kjer veljajo protidampinški ukrepi.

| (298) | Poleg tega je, kot je navedeno v uvodni izjavi 197, zvišanje uvoznih dajatev ad valorem v ZDA (25 %) na uvoz koles s poreklom iz LRK zmanjšalo privlačnost trga ZDA. |
| --- | --- |

(298)

Poleg tega je, kot je navedeno v uvodni izjavi 197, zvišanje uvoznih dajatev ad valorem v ZDA (25 %) na uvoz koles s poreklom iz LRK zmanjšalo privlačnost trga ZDA.

ad valorem

| (299) | Poleg privlačnosti trga EU, omenjene v uvodnih izjavah 287 in 290, omejitve na teh izvoznih trgih za LRK prav tako kažejo, da bo izvoz v primeru izteka ukrepov verjetno usmerjen na trg Unije. |
| --- | --- |

(299)

Poleg privlačnosti trga EU, omenjene v uvodnih izjavah 287 in 290, omejitve na teh izvoznih trgih za LRK prav tako kažejo, da bo izvoz v primeru izteka ukrepov verjetno usmerjen na trg Unije.

4.6.6   Analiza industrije Unije in verjetnost ponovitve škode

Analiza industrije Unije in verjetnost ponovitve škode

| (300) | Preiskava je pokazala, da se je uvoz iz LRK še naprej izvajal po dampinških cenah in da nič ne kaže na to, da bi se taka dampinška praksa v prihodnosti ustavila. |
| --- | --- |

(300)

Preiskava je pokazala, da se je uvoz iz LRK še naprej izvajal po dampinških cenah in da nič ne kaže na to, da bi se taka dampinška praksa v prihodnosti ustavila.

| (301) | Poleg tega se lahko v primeru razveljavitve ukrepov utemeljeno pričakuje, da bo zaradi privlačnosti trga Unije, razpoložljivih neizkoriščenih zmogljivosti v LRK in obstoja trgovinskih ovir na drugih trgih prišlo do znatnega povečanja uvoza v EU po dampinških škodljivih cenah, ki nelojalno nižajo prodajne cene industrije Unije. |
| --- | --- |

(301)

Poleg tega se lahko v primeru razveljavitve ukrepov utemeljeno pričakuje, da bo zaradi privlačnosti trga Unije, razpoložljivih neizkoriščenih zmogljivosti v LRK in obstoja trgovinskih ovir na drugih trgih prišlo do znatnega povečanja uvoza v EU po dampinških škodljivih cenah, ki nelojalno nižajo prodajne cene industrije Unije.

| (302) | V takem primeru bi kitajski izvoz v EU hitro pridobil tržni delež industrije Unije, kar bi pomenilo takojšen padec njenega obsega prodaje in zvišanje njenih stalnih stroškov na enoto. |
| --- | --- |

(302)

V takem primeru bi kitajski izvoz v EU hitro pridobil tržni delež industrije Unije, kar bi pomenilo takojšen padec njenega obsega prodaje in zvišanje njenih stalnih stroškov na enoto.

| (303) | Poleg tega bo industrija Unije glede na cenovno občutljivost nekaterih distribucijskih kanalov in verjetno raven cen kitajskega uvoza verjetno prisiljena znižati svoje cene, da bi zaščitila svoj tržni delež. Zvišanje stalnih stroškov skupaj z znižanjem prodajnih cen bi takoj negativno vplivalo na dobičkonosnost industrije Unije, ki je v obravnavanem obdobju ostala daleč pod ciljnim dobičkom. Industrija Unije bi zato imela izgubo, splošni gospodarski položaj industrije Unije bi bil negativno prizadet in znatna škoda bi se ponovila. |
| --- | --- |

(303)

Poleg tega bo industrija Unije glede na cenovno občutljivost nekaterih distribucijskih kanalov in verjetno raven cen kitajskega uvoza verjetno prisiljena znižati svoje cene, da bi zaščitila svoj tržni delež. Zvišanje stalnih stroškov skupaj z znižanjem prodajnih cen bi takoj negativno vplivalo na dobičkonosnost industrije Unije, ki je v obravnavanem obdobju ostala daleč pod ciljnim dobičkom. Industrija Unije bi zato imela izgubo, splošni gospodarski položaj industrije Unije bi bil negativno prizadet in znatna škoda bi se ponovila.

| (304) | Glede na industrijske povezave izvajalcev poslov oplemenitenja bi to enako negativno vplivalo na njihov položaj z zmanjšanjem obsega proizvodnje in zvišanjem stalnih stroškov. Dolgoročno bi bila dejavnost industrije Unije kot celote ogrožena, kar bi privedlo do zaprtja več proizvodnih obratov. |
| --- | --- |

(304)

Glede na industrijske povezave izvajalcev poslov oplemenitenja bi to enako negativno vplivalo na njihov položaj z zmanjšanjem obsega proizvodnje in zvišanjem stalnih stroškov. Dolgoročno bi bila dejavnost industrije Unije kot celote ogrožena, kar bi privedlo do zaprtja več proizvodnih obratov.

| (305) | Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja velika verjetnost ponovitve škode zaradi uvoza s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(305)

Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja velika verjetnost ponovitve škode zaradi uvoza s poreklom iz LRK.

5.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

5.1   Uvod

Uvod

| (306) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov ne bi bila v nasprotju z interesi Unije kot celote. |
| --- | --- |

(306)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov ne bi bila v nasprotju z interesi Unije kot celote.

| (307) | Najprej bi bilo treba opozoriti, da se v prejšnjih preiskavah sprejetje ukrepov ni štelo za nasprotno interesu Unije. |
| --- | --- |

(307)

Najprej bi bilo treba opozoriti, da se v prejšnjih preiskavah sprejetje ukrepov ni štelo za nasprotno interesu Unije.

| (308) | Vse zainteresirane strani so imele v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe možnost, da izrazijo svoja stališča. |
| --- | --- |

(308)

Vse zainteresirane strani so imele v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe možnost, da izrazijo svoja stališča.

| (309) | Na podlagi tega je Komisija proučila, ali so kljub sklepom o verjetnosti nadaljevanja dampinga in ponovitve škode obstajali utemeljeni razlogi, ki bi privedli do sklepa, da ohranitev obstoječih ukrepov ni bila v interesu Unije. |
| --- | --- |

(309)

Na podlagi tega je Komisija proučila, ali so kljub sklepom o verjetnosti nadaljevanja dampinga in ponovitve škode obstajali utemeljeni razlogi, ki bi privedli do sklepa, da ohranitev obstoječih ukrepov ni bila v interesu Unije.

5.2   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (310) | Preiskava je pokazala, da je industrija še vedno v negotovem položaju. Položaj industrije Unije bi se v primeru izteka ukrepov hitro poslabšal, kar bi kratkoročno ponovno povzročilo izgube, dolgoročno pa postopno odpravo celotne industrije. |
| --- | --- |

(310)

Preiskava je pokazala, da je industrija še vedno v negotovem položaju. Položaj industrije Unije bi se v primeru izteka ukrepov hitro poslabšal, kar bi kratkoročno ponovno povzročilo izgube, dolgoročno pa postopno odpravo celotne industrije.

| (311) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 14, je treba opozoriti, da se znaten del proizvodnje odda v izvajanje izvajalcem poslov oplemenitenja, ki so v obravnavanem obdobju izvedli znatne naložbe v izdelek, ki se pregleduje. Glede na to, da so izvajalci poslov oplemenitenja močno odvisni od ravni dejavnosti svojih poslovnih partnerjev, bi bil v primeru razveljavitve ukrepov negativno prizadet tudi njihov položaj. |
| --- | --- |

(311)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 14, je treba opozoriti, da se znaten del proizvodnje odda v izvajanje izvajalcem poslov oplemenitenja, ki so v obravnavanem obdobju izvedli znatne naložbe v izdelek, ki se pregleduje. Glede na to, da so izvajalci poslov oplemenitenja močno odvisni od ravni dejavnosti svojih poslovnih partnerjev, bi bil v primeru razveljavitve ukrepov negativno prizadet tudi njihov položaj.

| (312) | Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da je nadaljevanje ukrepov za uvoz iz LRK v interesu industrije Unije, saj bi ji omogočilo, da nadalje stabilizira svoj položaj in zagotovi svoj nadaljnji obstoj. Industriji Unije bi omogočilo tudi, da izkoristi prednosti znatnih naložb, ki jih je izvedla v obravnavanem obdobju, da bi zagotovila svoj prihodnji razvoj. |
| --- | --- |

(312)

Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da je nadaljevanje ukrepov za uvoz iz LRK v interesu industrije Unije, saj bi ji omogočilo, da nadalje stabilizira svoj položaj in zagotovi svoj nadaljnji obstoj. Industriji Unije bi omogočilo tudi, da izkoristi prednosti znatnih naložb, ki jih je izvedla v obravnavanem obdobju, da bi zagotovila svoj prihodnji razvoj.

5.3   Interes proizvajalcev električnih koles

Interes proizvajalcev električnih koles

| (313) | Komisija je januarja 2019 z izvedbenima uredbama (EU) 2019/72 (100) in 2019/73 (101) uvedla izravnalne in protidampinške ukrepe za uvoz električnih koles s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(313)

Komisija je januarja 2019 z izvedbenima uredbama (EU) 2019/72 (100) in 2019/73 (101) uvedla izravnalne in protidampinške ukrepe za uvoz električnih koles s poreklom iz LRK.

100

101

| (314) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 206, je del industrije Unije vključen tudi v proizvodnjo električnih koles, za katere v veliki meri uporabljajo enake stroje, delovno silo in linije za sestavljanje kot za izdelek, ki se pregleduje. V zvezi s tem bi vsako zmanjšanje proizvodnje običajnih koles in obsega prodaje po razveljavitvi ukrepov negativno vplivalo tudi na dejavnost električnih koles v Uniji. Dejansko bi bilo treba stalne stroške absorbirati z manjšim obsegom proizvodnje, kar bi zvišalo stroške in negativno vplivalo na finančni položaj te povezane industrije. |
| --- | --- |

(314)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 206, je del industrije Unije vključen tudi v proizvodnjo električnih koles, za katere v veliki meri uporabljajo enake stroje, delovno silo in linije za sestavljanje kot za izdelek, ki se pregleduje. V zvezi s tem bi vsako zmanjšanje proizvodnje običajnih koles in obsega prodaje po razveljavitvi ukrepov negativno vplivalo tudi na dejavnost električnih koles v Uniji. Dejansko bi bilo treba stalne stroške absorbirati z manjšim obsegom proizvodnje, kar bi zvišalo stroške in negativno vplivalo na finančni položaj te povezane industrije.

| (315) | Zbornica CCCME je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da kitajska kolesa ne bodo preplavila trga Unije ter da se bo celotna proizvodnja koles in električnih koles vsekakor povečala. Po mnenju zbornice CCCME v nobenem primeru ne bo prišlo do tega, da bi se domnevni fiksni stroški pokrili z manjšim obsegom proizvodnje. |
| --- | --- |

(315)

Zbornica CCCME je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da kitajska kolesa ne bodo preplavila trga Unije ter da se bo celotna proizvodnja koles in električnih koles vsekakor povečala. Po mnenju zbornice CCCME v nobenem primeru ne bo prišlo do tega, da bi se domnevni fiksni stroški pokrili z manjšim obsegom proizvodnje.

| (316) | Komisija je v uvodnih izjavah 301 in 302 že analizirala pričakovani razvoj kitajskega uvoza, če bi ukrepi prenehali veljati, in obsežen negativni učinek na proizvodnjo koles. Glede na to, da je proizvodnja električnih koles precej omejena (v letu 2016 je bila 10-krat nižja od proizvodnje konvencionalnih koles), je malo verjetno, da bi lahko povečanje proizvodnje električnih koles izravnalo negativne učinke na fiksne stroške, ki jih povzroča zmanjšanje proizvodnje konvencionalnih koles. |
| --- | --- |

(316)

Komisija je v uvodnih izjavah 301 in 302 že analizirala pričakovani razvoj kitajskega uvoza, če bi ukrepi prenehali veljati, in obsežen negativni učinek na proizvodnjo koles. Glede na to, da je proizvodnja električnih koles precej omejena (v letu 2016 je bila 10-krat nižja od proizvodnje konvencionalnih koles), je malo verjetno, da bi lahko povečanje proizvodnje električnih koles izravnalo negativne učinke na fiksne stroške, ki jih povzroča zmanjšanje proizvodnje konvencionalnih koles.

| (317) | Trditev zbornice CCCME je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(317)

Trditev zbornice CCCME je bila zato zavrnjena.

| (318) | Poleg tega bi razveljavitev ukrepov za izdelek, ki se pregleduje, zaradi podobnosti med običajnimi in električnimi kolesi spodbudila napačno deklariranje električnih koles kot običajnih koles pri uvozu v EU, kar bi privedlo do goljufij v zvezi z ukrepi, ki se uporabljajo za električna kolesa. V takih okoliščinah bi bila učinkovitost protidampinških in protisubvencijskih ukrepov za električna kolesa resno ogrožena, industrija električnih koles v Uniji pa bi bila negativno prizadeta. |
| --- | --- |

(318)

Poleg tega bi razveljavitev ukrepov za izdelek, ki se pregleduje, zaradi podobnosti med običajnimi in električnimi kolesi spodbudila napačno deklariranje električnih koles kot običajnih koles pri uvozu v EU, kar bi privedlo do goljufij v zvezi z ukrepi, ki se uporabljajo za električna kolesa. V takih okoliščinah bi bila učinkovitost protidampinških in protisubvencijskih ukrepov za električna kolesa resno ogrožena, industrija električnih koles v Uniji pa bi bila negativno prizadeta.

| (319) | Zbornica CCCME je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da sta konvencionalno kolo in električno kolo popolnoma različna izdelka, cena električnega kolesa pa je običajno veliko višja od cene običajnega kolesa. Na podlagi te okoliščine lahko carinski organi države članice brez težav razlikujejo med obema izdelkoma, zato skoraj ni možnosti, da bi prišlo do napačne carinske deklaracije. |
| --- | --- |

(319)

Zbornica CCCME je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da sta konvencionalno kolo in električno kolo popolnoma različna izdelka, cena električnega kolesa pa je običajno veliko višja od cene običajnega kolesa. Na podlagi te okoliščine lahko carinski organi države članice brez težav razlikujejo med obema izdelkoma, zato skoraj ni možnosti, da bi prišlo do napačne carinske deklaracije.

| (320) | Komisija ugotavlja, da so električna kolesa v veliki meri podobna običajnim kolesom v smislu sestavnih delov in cen. Glavni razliki sta motor in akumulator, ki se ju lahko vgradi naknadno. Zato se lahko šteje, da je napačna carinska deklaracija verjetna. Dejstvo, da je v okviru tega sektorja prisotna dolga zgodovina izogibanja protidampinškim ukrepom, kot je navedeno v uvodnih izjavah 1, 3 in 4, nadalje podpira to ugotovitev. |
| --- | --- |

(320)

Komisija ugotavlja, da so električna kolesa v veliki meri podobna običajnim kolesom v smislu sestavnih delov in cen. Glavni razliki sta motor in akumulator, ki se ju lahko vgradi naknadno. Zato se lahko šteje, da je napačna carinska deklaracija verjetna. Dejstvo, da je v okviru tega sektorja prisotna dolga zgodovina izogibanja protidampinškim ukrepom, kot je navedeno v uvodnih izjavah 1, 3 in 4, nadalje podpira to ugotovitev.

| (321) | Zato je Komisija zgoraj navedeno trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(321)

Zato je Komisija zgoraj navedeno trditev zavrnila.

| (322) | Zato je bilo sklenjeno, da bi bila ohranitev veljavnih ukrepov za izdelek, ki se pregleduje, tudi v interesu proizvajalcev električnih koles. |
| --- | --- |

(322)

Zato je bilo sklenjeno, da bi bila ohranitev veljavnih ukrepov za izdelek, ki se pregleduje, tudi v interesu proizvajalcev električnih koles.

5.4   Interes proizvajalcev delov za kolesa

Interes proizvajalcev delov za kolesa

| (323) | Glede na nedavno raziskavo (102), ki sta jo skupaj opravila združenje EBMA in konfederacija CONEBI, je leta 2018 dele in sestavne dele za kolesa za običajna in električna kolesa izdelovalo več kot 400 družb v 20 različnih državah članicah. Skupno so te družbe zaposlovale več kot 22 000 ljudi. |
| --- | --- |

(323)

Glede na nedavno raziskavo (102), ki sta jo skupaj opravila združenje EBMA in konfederacija CONEBI, je leta 2018 dele in sestavne dele za kolesa za običajna in električna kolesa izdelovalo več kot 400 družb v 20 različnih državah članicah. Skupno so te družbe zaposlovale več kot 22 000 ljudi.

102

| (324) | Spomniti bi bilo treba, kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 1, da so bili protidampinški ukrepi po preiskavi proti izogibanju razširjeni na uvoz nekaterih delov za kolesa s poreklom iz LRK. Po taki preiskavi je bil uveden sistem izvzetij za spodbujanje lokalne proizvodnje delov za kolesa z omejitvijo deleža kitajskih delov v uporabljenih delih za kolesa na manj kot 60 % skupne vrednosti. Proizvajalci koles so zato spodbujeni, da kupijo svoje dele zunaj LRK in jih v veliki meri kupijo lokalno, kar zagotavlja tudi krajši rok dobave in znižuje raven njihovih zalog. Proizvajalci delov za kolesa imajo zato koristi od razširitve obstoječih ukrepov na osnovne dele za kolesa. |
| --- | --- |

(324)

Spomniti bi bilo treba, kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 1, da so bili protidampinški ukrepi po preiskavi proti izogibanju razširjeni na uvoz nekaterih delov za kolesa s poreklom iz LRK. Po taki preiskavi je bil uveden sistem izvzetij za spodbujanje lokalne proizvodnje delov za kolesa z omejitvijo deleža kitajskih delov v uporabljenih delih za kolesa na manj kot 60 % skupne vrednosti. Proizvajalci koles so zato spodbujeni, da kupijo svoje dele zunaj LRK in jih v veliki meri kupijo lokalno, kar zagotavlja tudi krajši rok dobave in znižuje raven njihovih zalog. Proizvajalci delov za kolesa imajo zato koristi od razširitve obstoječih ukrepov na osnovne dele za kolesa.

| (325) | Poleg tega so si dobavitelji delov v obravnavanem obdobju močno prizadevali za „ponovno preselitev“ proizvodnje delov in sestavnih delov v EU z znatnimi naložbami v raziskave in razvoj ter stroje. Glede na specifičnost takih naložb in dolgotrajno razmerje med obema industrijama je trajnost industrije delov za kolesa tesno povezana z obstojem rentabilne industrije koles v Uniji. Kakršno koli zmanjšanje proizvodnje in obsega prodaje industrije koles v Uniji bi škodljivo vplivalo na industrijo delov za kolesa. |
| --- | --- |

(325)

Poleg tega so si dobavitelji delov v obravnavanem obdobju močno prizadevali za „ponovno preselitev“ proizvodnje delov in sestavnih delov v EU z znatnimi naložbami v raziskave in razvoj ter stroje. Glede na specifičnost takih naložb in dolgotrajno razmerje med obema industrijama je trajnost industrije delov za kolesa tesno povezana z obstojem rentabilne industrije koles v Uniji. Kakršno koli zmanjšanje proizvodnje in obsega prodaje industrije koles v Uniji bi škodljivo vplivalo na industrijo delov za kolesa.

| (326) | Zbornica CCCME je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da v primeru izteka ukrepov ne bo negativnih posledic za proizvajalce delov za kolesa, saj se proizvodnja in obseg prodaje industrije koles Unije ne bosta zmanjšala. Poleg tega se bodo deli uporabljali pri proizvodnji električnih koles, ki se bo povečala. |
| --- | --- |

(326)

Zbornica CCCME je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da v primeru izteka ukrepov ne bo negativnih posledic za proizvajalce delov za kolesa, saj se proizvodnja in obseg prodaje industrije koles Unije ne bosta zmanjšala. Poleg tega se bodo deli uporabljali pri proizvodnji električnih koles, ki se bo povečala.

| (327) | Komisija je ponovila trditve iz uvodne izjave 316. Razveljavitev ukrepov bi verjetno povzročila zelo negativen vpliv na proizvodnjo koles, ki ga ne bi bilo mogoče izravnati s povečanjem proizvodnje električnih koles. Industrija delov za kolesa je tesno povezana z industrijo koles, zato bi bila ta neposredno prizadeta. |
| --- | --- |

(327)

Komisija je ponovila trditve iz uvodne izjave 316. Razveljavitev ukrepov bi verjetno povzročila zelo negativen vpliv na proizvodnjo koles, ki ga ne bi bilo mogoče izravnati s povečanjem proizvodnje električnih koles. Industrija delov za kolesa je tesno povezana z industrijo koles, zato bi bila ta neposredno prizadeta.

| (328) | Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(328)

Ta trditev je bila zato zavrnjena.

| (329) | Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da bi v primeru razveljavitve ukrepov negativne posledice utrpela tudi industrija delov za kolesa v EU. Zato je bilo sklenjeno, da bi bila uvedba protidampinških ukrepov v interesu industrije za proizvodnjo delov za kolesa. |
| --- | --- |

(329)

Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da bi v primeru razveljavitve ukrepov negativne posledice utrpela tudi industrija delov za kolesa v EU. Zato je bilo sklenjeno, da bi bila uvedba protidampinških ukrepov v interesu industrije za proizvodnjo delov za kolesa.

5.5   Interes nepovezanih uvoznikov

Interes nepovezanih uvoznikov

| (330) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 15 in 16, je Komisija k sodelovanju v preiskavi pozvala vse nepovezane uvoznike in neposredno stopila v stik s 75 uvozniki. Tako kot v prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom se nobeden od njih ni odzval ali kakor koli sodeloval v preiskavi. |
| --- | --- |

(330)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 15 in 16, je Komisija k sodelovanju v preiskavi pozvala vse nepovezane uvoznike in neposredno stopila v stik s 75 uvozniki. Tako kot v prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom se nobeden od njih ni odzval ali kakor koli sodeloval v preiskavi.

| (331) | Spomniti je treba, da namen protidampinških ukrepov ni onemogočiti uvoz, ampak obnoviti pošteno trgovino in zagotoviti, da uvoz ne poteka po dampinških in škodljivih cenah. |
| --- | --- |

(331)

Spomniti je treba, da namen protidampinških ukrepov ni onemogočiti uvoz, ampak obnoviti pošteno trgovino in zagotoviti, da uvoz ne poteka po dampinških in škodljivih cenah.

| (332) | Preiskava je pokazala, da je znaten obseg uvoza, ki je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljal več kot 17 % tržnega deleža, izviral iz držav, za katere niso veljali protidampinški ukrepi. Kot je navedeno v uvodni izjavi 227, je bila poleg tega velika večina uvoza iz drugih držav, za katere veljajo ukrepi, ki je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljal več kot 15-odstotni delež, od dejanskih proizvajalcev, ki so bili izvzeti iz razširitev ukrepov. Zato se je glede na to, da je uvoz, za katerega niso veljali ukrepi, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljal več kot 32-odstotni tržni delež, štelo, da bi uvozniki kolesa še vedno lahko dobavljali iz številnih držav. |
| --- | --- |

(332)

Preiskava je pokazala, da je znaten obseg uvoza, ki je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljal več kot 17 % tržnega deleža, izviral iz držav, za katere niso veljali protidampinški ukrepi. Kot je navedeno v uvodni izjavi 227, je bila poleg tega velika večina uvoza iz drugih držav, za katere veljajo ukrepi, ki je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljal več kot 15-odstotni delež, od dejanskih proizvajalcev, ki so bili izvzeti iz razširitev ukrepov. Zato se je glede na to, da je uvoz, za katerega niso veljali ukrepi, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljal več kot 32-odstotni tržni delež, štelo, da bi uvozniki kolesa še vedno lahko dobavljali iz številnih držav.

| (333) | Na podlagi navedenega je bilo sklenjeno, da trenutno veljavni ukrepi nimajo znatnega negativnega vpliva na položaj uvoznikov in da nadaljevanje ukrepov ne bi čezmerno vplivalo nanje. |
| --- | --- |

(333)

Na podlagi navedenega je bilo sklenjeno, da trenutno veljavni ukrepi nimajo znatnega negativnega vpliva na položaj uvoznikov in da nadaljevanje ukrepov ne bi čezmerno vplivalo nanje.

5.6   Interes uporabnikov

Interes uporabnikov

| (334) | Najprej bi bilo treba opozoriti, da je bilo v prejšnjih preiskavah ugotovljeno, da ukrepi ne bi znatno vplivali na uporabnike/potrošnike. |
| --- | --- |

(334)

Najprej bi bilo treba opozoriti, da je bilo v prejšnjih preiskavah ugotovljeno, da ukrepi ne bi znatno vplivali na uporabnike/potrošnike.

| (335) | Evropska kolesarska zveza (v nadaljnjem besedilu: zveza ECF), ki predstavlja kolesarska združenja in zveze, in Cykelfrämjandet, kolesarska organizacija na Švedskem, sta izrazili podporo ohranitvi ukrepov. Trdili sta, da bi kolesarji imeli koristi od dobave izdelkov z visokokakovostnimi in strogimi varnostnimi standardi, medtem ko zelo poceni kolesa ne bi izpolnjevala varnostnih standardov in bi odvračala od uporabe koles, saj bi bila neudobna za vožnjo, nezanesljiva in brez dodatkov, potrebnih za vsakodnevno uporabo. Poudarili so tudi, da potrošniki dajejo prednost kakovosti pred ceno ter da kolesa po nizki ceni in slabe kakovosti ogrozijo kolesarjevo izkušnjo in varnost. |
| --- | --- |

(335)

Evropska kolesarska zveza (v nadaljnjem besedilu: zveza ECF), ki predstavlja kolesarska združenja in zveze, in Cykelfrämjandet, kolesarska organizacija na Švedskem, sta izrazili podporo ohranitvi ukrepov. Trdili sta, da bi kolesarji imeli koristi od dobave izdelkov z visokokakovostnimi in strogimi varnostnimi standardi, medtem ko zelo poceni kolesa ne bi izpolnjevala varnostnih standardov in bi odvračala od uporabe koles, saj bi bila neudobna za vožnjo, nezanesljiva in brez dodatkov, potrebnih za vsakodnevno uporabo. Poudarili so tudi, da potrošniki dajejo prednost kakovosti pred ceno ter da kolesa po nizki ceni in slabe kakovosti ogrozijo kolesarjevo izkušnjo in varnost.

| (336) | Ocenjeno je bilo, da učinek protidampinških ukrepov na potrošniško ceno ni znaten, saj je bila za nekatere kitajske proizvajalce določena ničelna stopnja dajatve, na trgu EU pa obstajajo in so prisotni drugi viri dobave. Poleg tega večina proizvajalcev koles v Uniji posluje na podlagi sistema izvzetij, na podlagi katerega se lahko osnovni deli za kolesa iz LRK uvozijo brez dajatve do 60 % skupne vrednosti uporabljenih delov. To zagotavlja enake konkurenčne pogoje in hkrati krepi konkurenco na trgu med kolesi, proizvedenimi v EU, in uvoženimi kolesi. |
| --- | --- |

(336)

Ocenjeno je bilo, da učinek protidampinških ukrepov na potrošniško ceno ni znaten, saj je bila za nekatere kitajske proizvajalce določena ničelna stopnja dajatve, na trgu EU pa obstajajo in so prisotni drugi viri dobave. Poleg tega večina proizvajalcev koles v Uniji posluje na podlagi sistema izvzetij, na podlagi katerega se lahko osnovni deli za kolesa iz LRK uvozijo brez dajatve do 60 % skupne vrednosti uporabljenih delov. To zagotavlja enake konkurenčne pogoje in hkrati krepi konkurenco na trgu med kolesi, proizvedenimi v EU, in uvoženimi kolesi.

| (337) | Zbornica CCCME je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da so se stroški nakupa koles za potrošnike Unije povečali in da si ljudje z nizkim dohodkom zaradi protidampinških ukrepov ne morejo več kupiti kolesa. Zbornica CCCME je dodala, da je narava protidampinških ukrepov zaščititi interese manjšinskih proizvajalcev višjega cenovnega razreda na račun okolja in javnega zdravja. |
| --- | --- |

(337)

Zbornica CCCME je v svojih pripombah na končno razkritje trdila, da so se stroški nakupa koles za potrošnike Unije povečali in da si ljudje z nizkim dohodkom zaradi protidampinških ukrepov ne morejo več kupiti kolesa. Zbornica CCCME je dodala, da je narava protidampinških ukrepov zaščititi interese manjšinskih proizvajalcev višjega cenovnega razreda na račun okolja in javnega zdravja.

| (338) | Komisija je navedla, da je nadaljevanje ukrepov povečalo raznolikost dobaviteljev in posledično raznolikost cen. Kot je prikazano v preglednicah 6 in 7 v uvodnih izjavah 223 oziroma 228, so bile povprečne uvozne cene iz drugih držav pogosto nižje od cen uvoza iz LRK. Zato ukrepi niso negativno vplivali na potrošnike Unije. |
| --- | --- |

(338)

Komisija je navedla, da je nadaljevanje ukrepov povečalo raznolikost dobaviteljev in posledično raznolikost cen. Kot je prikazano v preglednicah 6 in 7 v uvodnih izjavah 223 oziroma 228, so bile povprečne uvozne cene iz drugih držav pogosto nižje od cen uvoza iz LRK. Zato ukrepi niso negativno vplivali na potrošnike Unije.

| (339) | Kar zadeva drugo trditev zbornice CCCME, je Komisija ponovila svoj odgovor v uvodni izjavi 268 in se sklicevala na tabelo 12 v uvodni izjavi 250, v kateri je navedeno, da je povprečna prodajna cena v Uniji znašala med 118 in 129 EUR na kos, kar se ne more šteti za okvirno ceno za kolesa višjega cenovnega razreda. |
| --- | --- |

(339)

Kar zadeva drugo trditev zbornice CCCME, je Komisija ponovila svoj odgovor v uvodni izjavi 268 in se sklicevala na tabelo 12 v uvodni izjavi 250, v kateri je navedeno, da je povprečna prodajna cena v Uniji znašala med 118 in 129 EUR na kos, kar se ne more šteti za okvirno ceno za kolesa višjega cenovnega razreda.

| (340) | Oba zahtevka sta bila zato prav tako zavrnjena. |
| --- | --- |

(340)

Oba zahtevka sta bila zato prav tako zavrnjena.

| (341) | Na podlagi navedenega je bilo sklenjeno, da trenutno veljavni ukrepi ne vplivajo negativno na položaj uporabnikov in da nadaljevanje ukrepov ne bi čezmerno vplivalo nanje. |
| --- | --- |

(341)

Na podlagi navedenega je bilo sklenjeno, da trenutno veljavni ukrepi ne vplivajo negativno na položaj uporabnikov in da nadaljevanje ukrepov ne bi čezmerno vplivalo nanje.

5.7   Interesi drugih strani

Interesi drugih strani

| (342) | Industrijo koles v Uniji sestavlja približno 400 družb, zlasti MSP, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa je neposredno zaposlovala več kot 20 000 ljudi na trgu Unije. Sindikat evropskih industrijskih delavcev IndustriALL, tj. zveza neodvisnih sindikatov, ki predstavlja fizične delavce in uradnike v različnih sektorjih, je izrazil podporo nadaljevanju ukrepov. Trdil je, da bi ukrepi okrepili rast te industrije, ki naj bi kot celota v petih letih zaposlovala 200 000 ljudi. Trdil je tudi, da bi ukrepi industriji omogočili, da se spopade s strateškimi izzivi preoblikovanja koles v pametna kolesa ali organizira krožno gospodarstvo za kolesa (recikliranje, ponovna uporaba, ponovna izdelava). |
| --- | --- |

(342)

Industrijo koles v Uniji sestavlja približno 400 družb, zlasti MSP, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa je neposredno zaposlovala več kot 20 000 ljudi na trgu Unije. Sindikat evropskih industrijskih delavcev IndustriALL, tj. zveza neodvisnih sindikatov, ki predstavlja fizične delavce in uradnike v različnih sektorjih, je izrazil podporo nadaljevanju ukrepov. Trdil je, da bi ukrepi okrepili rast te industrije, ki naj bi kot celota v petih letih zaposlovala 200 000 ljudi. Trdil je tudi, da bi ukrepi industriji omogočili, da se spopade s strateškimi izzivi preoblikovanja koles v pametna kolesa ali organizira krožno gospodarstvo za kolesa (recikliranje, ponovna uporaba, ponovna izdelava).

| (343) | Združenje AEGIS Europe, ki združuje 25 evropskih združenj industrijskih panog, je prav tako izrazilo podporo ukrepom ter trdilo, da ukrepi zagotavljajo enake konkurenčne pogoje in odpravljajo izkrivljanje trga, ki ga v mednarodnem trgovinskem okolju ustvarja gospodarski model, ki ga vodi država in ki izkrivlja trgovino. |
| --- | --- |

(343)

Združenje AEGIS Europe, ki združuje 25 evropskih združenj industrijskih panog, je prav tako izrazilo podporo ukrepom ter trdilo, da ukrepi zagotavljajo enake konkurenčne pogoje in odpravljajo izkrivljanje trga, ki ga v mednarodnem trgovinskem okolju ustvarja gospodarski model, ki ga vodi država in ki izkrivlja trgovino.

5.8   Sklep

Sklep

| (344) | Komisija je na podlagi razpoložljivih informacij o interesu Unije sklenila, da ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi dokončnih protidampinških ukrepov za uvoz koles s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(344)

Komisija je na podlagi razpoložljivih informacij o interesu Unije sklenila, da ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi dokončnih protidampinških ukrepov za uvoz koles s poreklom iz LRK.

6.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (345) | Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bila predvidena ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz koles s poreklom iz LRK. Odobreno jim je bilo tudi obdobje po tem razkritju, v katerem so lahko predložile pripombe. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani. |
| --- | --- |

(345)

Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bila predvidena ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz koles s poreklom iz LRK. Odobreno jim je bilo tudi obdobje po tem razkritju, v katerem so lahko predložile pripombe. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani.

| (346) | Iz navedenega sledi, da bi bilo treba na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz koles s poreklom iz LRK in so bili uvedeni z Uredbo Sveta (EU) št. 502/2013, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) 2018/49, in njenimi razširitvami, kakor je določeno v Izvedbeni uredbi (EU) št. 501/2013 in Izvedbeni uredbi (EU) 2015/776. |
| --- | --- |

(346)

Iz navedenega sledi, da bi bilo treba na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz koles s poreklom iz LRK in so bili uvedeni z Uredbo Sveta (EU) št. 502/2013, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) 2018/49, in njenimi razširitvami, kakor je določeno v Izvedbeni uredbi (EU) št. 501/2013 in Izvedbeni uredbi (EU) 2015/776.

| (347) | Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) bi bilo treba takoj predložiti Komisiji (103) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer z navedeno spremembo imena ali navedeno spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Po potrebi bo Uredba ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve. |
| --- | --- |

(347)

Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) bi bilo treba takoj predložiti Komisiji (103) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer z navedeno spremembo imena ali navedeno spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Po potrebi bo Uredba ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve.

103

| (348) | V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 (104) se obresti, ki jih je treba plačati, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, izračunajo z obrestno mero, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja ter je objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca. |
| --- | --- |

(348)

V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 (104) se obresti, ki jih je treba plačati, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, izračunajo z obrestno mero, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja ter je objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca.

104

Uradnega lista Evropske unije

| (349) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) osnovne uredbe – |
| --- | --- |

(349)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) osnovne uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz dvokoles in drugih podobnih koles (tudi dostavnih triciklov, vendar brez enokolesnikov), brez motornega pogona, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN 8712 00 30 in ex 8712 00 70 (oznake TARIC 8712007091, 8712007092 in 8712007099), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo naslednje družbe, je:

| Družba | Dokončna dajatev | TARIC Dodatna oznaka |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd | 19,2 % | B772 |
| Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. | 0 % | B773 |
| Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd. | 0 % | B774 |
| Vse druge družbe
  (razen družbe Giant (Kitajska) Co. Ltd. – dodatna oznaka TARIC C329 ) | 48,5 % | B999 |

Družba

Dokončna dajatev

TARIC Dodatna oznaka

Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd

19,2 %

B772

Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.

0 %

B773

Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.

0 %

B774

Vse druge družbe

(razen družbe Giant (Kitajska) Co. Ltd. – dodatna oznaka TARIC C329 )

48,5 %

B999

3.   Dokončna protidampinška dajatev, ki se uporablja za uvoz s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kakor je določena v odstavku 2, se razširi tudi na uvoz enakih dvokoles in drugih podobnih koles, poslanih iz Indonezije, Malezije, Šrilanke (105) in Tunizije, ne glede na to, ali so deklarirana kot izdelek s poreklom iz Indonezije, Malezije, Šrilanke in Tunizije ali ne, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN 8712 00 30 in ex 8712 00 70 (oznaki TARIC 8712003010 in 8712007091), razen tistih, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe:

| Država | Družba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Indonezija | P.T. Insera Sena, 393 Jawa Street, Buduran, Sidoarjo 61252, Indonezija | B765 |
| | PT Wijaya Indonesia Makmur Bicycle Industries (Wim Cycle), Raya Bambe KM. 20, Driyorejo, Gresik 61177, Jawa Timur, Indonezija | B766 |
| | P.T. Terang Dunia Internusa (United Bike), Jl. Anggrek Neli Murni 114 Slipi, 11480, Jakarta Barat, Indonezija | B767 |
| Šrilanka | Asiabike Industrial Limited, No 114, Galle Road, Henamulla, Panadura, Šrilanka | B768 |
| | BSH Ventures (Private) Limited, No 84, Campbell Place, Colombo-10, Šrilanka | B769 |
| | Samson Bikes (Pvt) Ltd., No 110, Kumaran Rathnam Road, Colombo 02, Šrilanka | B770 |
| Tunizija | Euro Cycles SA, Zone Industrielle Kelaa Kebira, 4060, Sousse, Tunizija | B771 |
| | Look Design System Route de Tunis Km6 — BP 18, 8020 Soliman, Tunizija | C206 |

Država

Družba

Dodatna oznaka TARIC

Indonezija

P.T. Insera Sena, 393 Jawa Street, Buduran, Sidoarjo 61252, Indonezija

B765

PT Wijaya Indonesia Makmur Bicycle Industries (Wim Cycle), Raya Bambe KM. 20, Driyorejo, Gresik 61177, Jawa Timur, Indonezija

B766

P.T. Terang Dunia Internusa (United Bike), Jl. Anggrek Neli Murni 114 Slipi, 11480, Jakarta Barat, Indonezija

B767

Šrilanka

Asiabike Industrial Limited, No 114, Galle Road, Henamulla, Panadura, Šrilanka

B768

BSH Ventures (Private) Limited, No 84, Campbell Place, Colombo-10, Šrilanka

B769

Samson Bikes (Pvt) Ltd., No 110, Kumaran Rathnam Road, Colombo 02, Šrilanka

B770

Tunizija

Euro Cycles SA, Zone Industrielle Kelaa Kebira, 4060, Sousse, Tunizija

B771

Look Design System Route de Tunis Km6 — BP 18, 8020 Soliman, Tunizija

C206

4.   Dokončna protidampinška dajatev, ki se uporablja za uvoz s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kakor je določena v odstavku 2, se razširi tudi na uvoz enakih dvokoles in drugih podobnih koles, poslanih iz Kambodže, Pakistana in Filipinov, ne glede na to, ali so deklarirana kot izdelek s poreklom iz Kambodže, Pakistana in Filipinov ali ne, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN 8712 00 30 in ex 8712 00 70 (oznaki TARIC 8712003020 in 8712007092), razen tistih, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe:

| Država | Družba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Kambodža | A and J (Cambodia) Co., Ltd, Special Economic Zone Tai Seng Bavet, Sangkar Bavet, Krong Baver, Ket Svay Rieng, Kambodža | C035 |
| | Smart Tech (Cambodia) Co., Ltd, Tai Seng Bavet Special Economic Zone, National Road No 1, Bavet City, Svay Rieng, Kambodža | C036 |
| | Speedtech Industrial Co. Ltd., Manhattan (Svay Rieng) Special Economic Zone, National Road No 1, Sangkat Bavet, Krong Bavet, Svay Rieng Province, Kambodža | C037 |
| | Bestway Industrial Co., Manhattan (Svay Rieng) Special Economic Zone, National Road No 1, Sangkat Bavet, Krong Bavet, Svay Rieng Province, Kambodža | C037 |
| Filipini | Procycle Industrial Inc., Hong Chang Compound, Brgy. Lantic, Carmona, Cavite, Filipini | C038 |

Država

Družba

Dodatna oznaka TARIC

Kambodža

A and J (Cambodia) Co., Ltd, Special Economic Zone Tai Seng Bavet, Sangkar Bavet, Krong Baver, Ket Svay Rieng, Kambodža

C035

Smart Tech (Cambodia) Co., Ltd, Tai Seng Bavet Special Economic Zone, National Road No 1, Bavet City, Svay Rieng, Kambodža

C036

Speedtech Industrial Co. Ltd., Manhattan (Svay Rieng) Special Economic Zone, National Road No 1, Sangkat Bavet, Krong Bavet, Svay Rieng Province, Kambodža

C037

Bestway Industrial Co., Manhattan (Svay Rieng) Special Economic Zone, National Road No 1, Sangkat Bavet, Krong Bavet, Svay Rieng Province, Kambodža

C037

Filipini

Procycle Industrial Inc., Hong Chang Compound, Brgy. Lantic, Carmona, Cavite, Filipini

C038

5.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe v zvezi s carinami.

6.   Pogoj za uporabo individualnih stopenj protidampinške dajatve ali izjem, določenih za družbe iz odstavkov 2, 3 in 4, je, da se carinskim organom držav članic predloži veljaven trgovinski račun, ki vsebuje izjavo z datumom in podpisom uradnika subjekta, ki je izdal tak račun, ter njegovim imenom in funkcijo, s takim besedilom:

„Podpisani potrjujem, da je (količina) koles, prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta račun, proizvedla (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v (zadevna država). Izjavljam, da so podatki na tem računu popolni in resnični.“

Če tak račun ni predložen, se uporabi stopnja dajatve, ki velja za „vse druge družbe“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. avgusta 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  Uredba Sveta (EGS) št. 2474/93 z dne 8. septembra 1993 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz v Skupnost koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in dokončnem pobiranju začasne protidampinške dajatve (UL L 228, 9.9.1993, str. 1).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 71/97 z dne 10. januarja 1997 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (EGS) št. 2474/93 na kolesa s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz nekaterih delov za kolesa iz Ljudske republike Kitajske, in o obračunavanju razširjene dajatve na takšen uvoz, registriran po Uredbi (ES) št. 703/96 (UL L 16, 18.1.1997, str. 55).

3

(4)  Uredba Komisije (ES) št. 88/97 z dne 20. januarja 1997 o dovoljenju za oprostitev plačila uvozne dajatve na uvoz nekaterih delov za kolesa s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, uvedene z Uredbo Sveta (EGS) št. 2474/93 in razširjene z Uredbo Sveta (ES) št. 71/97 o protidampinški dajatvi (UL L 17, 21.1.1997, str. 17).

4

(5)  Uredba Sveta (EU) št. 502/2013 z dne 29. maja 2013 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 990/2011 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po vmesnem pregledu v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 1225/2009 (UL L 153, 5.6.2013, str. 17).

5

(6)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 501/2013 z dne 29. maja 2013 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 990/2011 na uvoz koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz koles, poslanih iz Indonezije, Malezije, Šrilanke in Tunizije, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz Indonezije, Malezije, Šrilanke in Tunizije ali ne (UL L 153, 5.6.2013, str. 1).

6

(7)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/776 z dne 18. maja 2015 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo Sveta (EU) št. 502/2013 na uvoz koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz koles, poslanih iz Kambodže in Pakistana ter s Filipinov, ne glede na to, ali so deklarirana kot izdelki s poreklom iz Kambodže ali Pakistana ali s Filipinov ali ne (UL L 122, 19.5.2015, str. 4).

7

(8)  Sodba Sodišča Evropske unije z dne 14. decembra 2017 v zadevi C-61/16 P, EBMA proti Giant (China), ECLI:EU:C:2017:968.

8

(9)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/49 z dne 11. januarja 2018 o spremembi Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 501/2013 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 990/2011 na uvoz koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz koles, poslanih iz, med drugim, Tunizije, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz, med drugim, Tunizije ali ne, po pregledu glede novega izvoznika v skladu s členoma 11(4) in 13(4) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 7, 12.1.2018, str. 31).

9

(10)  
  UL C 294, 5.9.2017, str. 3.

10

(11)  
  UL C 189, 4.6.2018, str. 18.

11

(12)  Delovni dokument služb Komisije o znatnih izkrivljanjih v gospodarstvu Ljudske republike Kitajske za namene preiskav trgovinske zaščite z dne 20. decembra 2017 (SWD(2017) 483 final, str. 2).

12

(13)  Poročilo – poglavje 2, str. 6 in 7.

13

(14)  Poročilo – poglavje 2, str. 10.

14

(15)  http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law

15

(16)  Poročilo – poglavje 2, str. 20 in 21.

16

(17)  Poročilo – poglavje 3, str. 41, 73 in 74.

17

(18)  Poročilo – poglavje 6, str. 120 in 121.

18

(19)  Poročilo – poglavje 6, str. 122–135.

19

(20)  Poročilo – poglavje 7, str. 167 in 168.

20

(21)  Poročilo – poglavje 8, str. 169, 170, 200 in 201.

21

(22)  Poročilo – poglavje 2, str. 15 in 16, poglavje 4, str. 50 in 84, poglavje 5, str. 108 in 109.

22

(23)  Spletišče združenja CBA: http://www.china-bicycle.com/information/?cid=11 (obiskano 26. marca 2019).

23

(24)  Glej statut združenja CBA: http://www.china-bicycle.com/information/?cid=33 (obiskano 27. marca 2019).

24

(25)  Glej uvodne izjave 136–138 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/72 z dne 17. januarja 2019 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz električnih koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

25

(26)  Poročilo – poglavje 5, str. 100 in 101.

26

(27)  Poročilo – poglavje 2, str. 26.

27

(28)  Poročilo – poglavje 2, str. 31 in 32.

28

(29)  Glej https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU.

29

(30)  http://money.finance.sina.com.cn/corp/view/vCI_CorpManagerInfo.php?stockid=600679&Name=%D6%DC%CE%C0%D6%D0

30

(31)  http://www.600818.cn/about.asp?id=5 in http://money.finance.sina.com.cn/corp/view/vCI_CorpManagerInfo.php?stockid=600818&Name=%B9%CB%BE%F5%D0%C2.

31

(32)  Poročilo – poglavja 14.1 do 14.3.

32

(33)  Poročilo – poglavje 4, str. 41, 42 in 83.

33

(34)  Glej poročilo – poglavje 14 o jeklu, poglavje 15 o aluminiju, poglavje 16 o kemijskem sektorju (ki delno zajema gumo) in poglavje 12 o surovinah (ki vsebuje dodatne informacije o gumi).

34

(35)  Celotno besedilo načrta je na voljo na spletišču ministrstva za industrijo in informacijsko tehnologijo (MIIT): http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/c5353943/content.html.

35

(36)  Uvod v načrt za prilagoditev in posodobitev jeklarstva.

36

(37)  13. petletni načrt za gospodarski in družbeni razvoj Ljudske republike Kitajske (2016–2020), http://en.ndrc.gov.cn/newsrelease/201612/P020161207645765233498.pdf.

37

(38)  Poročilo – poglavje 14, str. 349.

38

(39)  Poročilo – poglavje 14, str. 352.

39

(40)  Katalog s smernicami za prestrukturiranje industrije (različica iz leta 2011) (sprememba iz leta 2013), izdan na podlagi odredbe št. 9 nacionalne komisije za razvoj in reforme z dne 27. marca 2011 in spremenjen v skladu s sklepom nacionalne komisije za razvoj in reforme o spremembi ustreznih klavzul Kataloga s smernicami za prestrukturiranje industrije (različica iz leta 2011), izdanim na podlagi odredbe št. 21 nacionalne komisije za razvoj in reforme z dne 16. februarja 2013.

40

(41)  Glej uvodno izjavo 56 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/969 z dne 8. junija 2017 o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/649 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 146, 9.6.2017, str. 17).

41

(42)  Avstralska protidampinška komisija, Aluminium Extrusions from China (Ekstrudirani izdelki iz aluminija iz Kitajske), Poročilo 248, str. 79 (13. julij 2015).

42

(43)  Taube, M. (2017). Analysis of Market Distortions in the Chinese Non-Ferrous Metals Industry (Analiza izkrivljanj trga v kitajski industriji neželeznih kovin), Think!Desk, 24. april 2017, str. 51.

43

(44)  Glej na primer poročilo v zvezi s tem, da vladi province Shandong ni uspelo omejiti širitve zmogljivosti za aluminij: https://mp.weixin.qq.com/s?__biz=MzI2OTUyMzA0Nw==&mid=2247494318&idx=1&sn=9690ca50845c19f38eafff659516817a&chksm=eaddaba6ddaa22b071a5e2588aa787ed6f6a1a964ccae55c4d85c6f7ccbfcb5cedd3cdceac9d&scene=0&pass_ticket=JFplYZoDqNTFmOPYUGJbMwF0XlC1N3hAJ3EYPpsKx6rkt4fSeZ4TwIvB5BffX4du#rd (obiskano 22. februarja 2019).

44

(45)  Poročilo – poglavje 15, str. 387 in 388.

45

(46)  Poročilo – poglavje 12, str. 275–282.

46

(47)  Poročilo – poglavje 15, str. 378–382, 390.

47

(48)  Poročilo – poglavje 15, str. 386.

48

(49)  Poročilo – poglavje 15, str. 377–387.

49

(50)  Poročilo – poglavje 6, str. 138–149.

50

(51)  Poročilo – poglavje 9, str. 216.

51

(52)  Poročilo – poglavje 9, str. 213–215.

52

(53)  Poročilo – poglavje 9, str. 209–211.

53

(54)  Glej uvodne izjave 503–515 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/72 z dne 17. januarja 2019 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz električnih koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 16, 18.1.2019, str. 5) (C/2019/43).

54

(55)  Glej uvodne izjave 478–493 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/1690 z dne 9. novembra 2018 o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/1579 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ter o razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) 2018/163 (UL L 283, 12.11.2018, str. 1) (C/2018/7349).

55

(56)  Poročilo – poglavje 13, str. 332–337.

56

(57)  Poročilo – poglavje 13, str. 336.

57

(58)  Poročilo – poglavje 13, str. 337–341.

58

(59)  Poročilo – poglavje 6, str. 114–117.

59

(60)  Poročilo – poglavje 6, str. 119.

60

(61)  Poročilo – poglavje 6, str. 120.

61

(62)  Poročilo – poglavje 6, str. 121 in 122, 126–128 ter 133–135.

62

(63)  Poročilo, prav tam.

63

(64)  Poročilo – poglavje 14, str. 362 in 363, v katerem so navedene preiskave trgovinske zaščite EU (glede nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in glede nekaterih jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske), pa tudi preiskave trgovinske zaščite, ki so jih izvedli avstralski, kanadski, indijski ali ameriški organi.

64

(65)  Poročilo – poglavje 6, str. 127, zlasti v zvezi z oceno MDS.

65

(66)  Glej uvodne izjave 175–346 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/72 z dne 17. januarja 2019 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz električnih koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 16, 18.1.2019, str. 5) (C/2019/43).

66

(67)  Glej uvodne izjave 347–367, prav tam.

67

(68)  Glej uvodne izjave 551–557, prav tam.

68

(69)  Glej uvodne izjave 562–575, prav tam.

69

(70)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/72 z dne 17. januarja 2019 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz električnih koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

70

(71)  Glej sodbo Sodišča z dne 28. februarja 2018 v zadevi C-301/16 P.

71

(72)  Odprti podatki Svetovne banke – višji srednji dohodek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

72

(73)  Če nobena država s podobno stopnjo razvoja ne proizvaja izdelka, ki se pregleduje, se lahko upošteva proizvodnja izdelka, ki je v isti splošni kategoriji in/ali sektorju kot izdelek, ki se pregleduje.

73

(74)  Vir: podatkovna zbirka Orbis, ki jo zagotavlja družba Bureau Van Dick (https://orbis.bvdinfo.com/version-2019228/home.serv?product=OrbisNeo).

74

(75)  Podatkovna zbirka Global Trade Atlas – GTA (https://www.gtis.com/gta/secure/htscty_wta.cfm).

75

(76)  Tajska je bila umaknjena s seznama držav upravičenk do splošnega sistema preferencialov iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 978/2012 z učinkom od 1. januarja 2015 v skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1421/2013.

76

(77)  Vir: podatkovna zbirka Orbis, ki jo zagotavlja družba Bureau Van Dick (https://orbis.bvdinfo.com/version-2019228/home.serv?product=OrbisNeo).

77

(78)  Vir: podatkovna zbirka Orbis, ki jo zagotavlja družba Bureau Van Dick (https://orbis.bvdinfo.com/version-2019228/home.serv?product=OrbisNeo).

78

(79)  http://comext.eurostat.ec.europa.eu/ANALYTICAL_S10_V17_ECAS/Analytical.html

79

(80)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/energy/data/main-tables

80

(81)  https://www.bloomberg.com/

81

(82)  Družba Yong Yi 4. julija 2018 še ni umaknila svojega sodelovanja v preiskavi, zato so se informacije iz Priloge III uporabile kot vir.

82

(83)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/energy/data/database

83

(84)  Vir: podatkovna zbirka Orbis, ki jo zagotavlja družba Bureau Van Dick (https://orbis.bvdinfo.com/version-2019228/home.serv?product=OrbisNeo).

84

(85)  Izračunani kot povprečje poslovnih prihodkov, zmanjšano za dobiček iz poslovanja, finančni dobiček, stroške prodanega blaga (materialni stroški, stroški zaposlenih, amortizacija).

85

(86)  Izračunan kot dobiček pred obdavčitvijo nad stroški prodanega blaga (materialni stroški, stroški zaposlenih, amortizacija).

86

(87)  Uredba (EU) 2017/2321 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o spremembi Uredbe (EU) 2016/1036 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije, in Uredbe (EU) 2016/1037 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (UL L 338, 19.12.2017, str. 1).

87

(88)  To je bilo izračunano z ekstrapolacijo ob predpostavki, da celotna proizvodnja 80 milijonov enot predstavlja 68 % celotne zmogljivosti, kar bi bilo torej enako 117 milijonom enot.

88

(89)  Uredba Sveta (EU) št. 502/2013 z dne 29. maja 2013 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 990/2011 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po vmesnem pregledu v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 1225/2009 (UL L 153, 5.6.2013, str. 17).

89

(90)  Vir: podatkovna zbirka Global Trade Atlas – GTA (https://www.gtis.com/gta/secure/htscty_wta.cfm), statistični podatki so na voljo na ravni oznake HS 8712 00 (zadevni izdelek: oznaki KN 8712 00 30 in 8712 00 70).

90

(91)  https://www.usitc.gov/tata/hts/index.htm, Komisija ZDA za mednarodno trgovino – uradni harmonizirani tarifni program za leto 2019.

91

(92)  https://www.federalregister.gov/documents/2019/05/09/2019-09681/notice-of-modification-of-section-301-action-chinas-acts-policies-and-practices-related-to

92

(93)  Vir: podatkovna zbirka Global Trade Atlas – GTA.

93

(94)  https://www.federalregister.gov/documents/2019/05/09/2019-09681/notice-of-modification-of-section-301-action-chinas-acts-policies-and-practices-related-to

94

(95)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/73 z dne 17. januarja 2019 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz električnih koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 16, 18.1.2019, str. 108).

95

(96)  Vir: statistični podatki na podlagi podatkov, ki so jih države članice sporočile Komisiji v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe.

96

(97)  https://ec.europa.eu/eurostat/en/web/products-datasets/-/EARN_MW_CUR

97

(98)  Dopis združenja EBMA z dne 1. maja 2019.

98

(99)  http://www.china-bicycle.com/information/?cid=11

99

(100)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/72 z dne 17. januarja 2019 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz električnih koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 16, 18.1.2019, str. 5).

100

(101)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/73 z dne 17. januarja 2019 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz električnih koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 16, 18.1.2019, str. 108).

101

(102)  
  „European bicycle market – Employment and Investment figures in 2018“ (Evropski trg koles – podatki o zaposlovanju in naložbah v letu 2018), posodobitev iz marca 2019, str. 5.

102

(103)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

103

(104)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

104

(105)  Vključno z družbo City Cycle Industries – dodatna oznaka TARIC B131 (Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/28 z dne 9. januarja 2018 o ponovni uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz koles, ne glede na to, ali so deklarirana kot izdelek s poreklom iz Šrilanke ali ne (UL L 5, 10.1.2018, str. 27)).

105

---