# Euroopa Liidu L 205/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 205 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik5. august 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 205

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik5. august 2019

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1313, 2. august 2019, milles käsitletakse loa andmist Bacillus amyloliquefaciens'e (NRRL B-50508), Bacillus amyloliquefaciens'e (NRRL B-50509) ja Bacillus subtilis'e (NRRL B-50510) preparaadi kasutamiseks nuumsigade ja vähe levinud nuumsealiikide söödalisandina (loa hoidja Cargill Incorporated, keda esindab Provimi Holding BV) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1314, 2. august 2019, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 muuta Escherichia coli tüve K-12 abil toodetud uuendtoidu lakto-N-neotetraoosi spetsifikatsiooni ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (
  1
  ) | 4 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1315, 2. august 2019, milles käsitletakse Enterococcus faecium'i (DSM 7134) preparaadi lubamist emiste söödalisandina joogivees (loa hoidja Lactosan GmbH & Co) (
  1
  ) | 7 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/1316, 15. juuli 2019, Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise kokkuleppe (mis käsitleb kõrgekvaliteedilise veiseliha tariifikvoodi osa eraldamist Ameerika Ühendriikidele, millele on osutatud muudetud vastastikuse mõistmise memorandumis, mis käsitleb teatavaid kasvuhormoone mittesaavatelt loomadelt pärit veiseliha importi ning Ameerika Ühendriikide poolt teatavate Euroopa Liidu toodete suhtes kehtestatud kõrgendatud tollimakse (2014)) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta | 10 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/1317, 18. juuli 2019, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise majanduspartnerluslepingu alusel moodustatud ühiskomitees seoses vahekohtunike nimekirja koostamisega | 12 |
| | | SOOVITUSED |
| | * | Komisjoni soovitus (EL) 2019/1318, 30. juuli 2019, ettevõttesiseste nõuetele vastavuse programmide kohta kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollimiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 428/2009 | 15 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1313, 2. august 2019, milles käsitletakse loa andmist Bacillus amyloliquefaciens'e (NRRL B-50508), Bacillus amyloliquefaciens'e (NRRL B-50509) ja Bacillus subtilis'e (NRRL B-50510) preparaadi kasutamiseks nuumsigade ja vähe levinud nuumsealiikide söödalisandina (loa hoidja Cargill Incorporated, keda esindab Provimi Holding BV) (
  1
  )

Bacillus amyloliquefaciens

Bacillus amyloliquefaciens'e

Bacillus subtilis

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1314, 2. august 2019, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 muuta Escherichia coli tüve K-12 abil toodetud uuendtoidu lakto-N-neotetraoosi spetsifikatsiooni ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (
  1
  )

Escherichia coli

N

1

4

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1315, 2. august 2019, milles käsitletakse Enterococcus faecium'i (DSM 7134) preparaadi lubamist emiste söödalisandina joogivees (loa hoidja Lactosan GmbH & Co) (
  1
  )

Enterococcus faecium

1

7

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/1316, 15. juuli 2019, Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise kokkuleppe (mis käsitleb kõrgekvaliteedilise veiseliha tariifikvoodi osa eraldamist Ameerika Ühendriikidele, millele on osutatud muudetud vastastikuse mõistmise memorandumis, mis käsitleb teatavaid kasvuhormoone mittesaavatelt loomadelt pärit veiseliha importi ning Ameerika Ühendriikide poolt teatavate Euroopa Liidu toodete suhtes kehtestatud kõrgendatud tollimakse (2014)) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta

10

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/1317, 18. juuli 2019, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise majanduspartnerluslepingu alusel moodustatud ühiskomitees seoses vahekohtunike nimekirja koostamisega

12

SOOVITUSED

*

Komisjoni soovitus (EL) 2019/1318, 30. juuli 2019, ettevõttesiseste nõuetele vastavuse programmide kohta kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollimiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 428/2009

15

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määruse (EL) 2017/2391 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1059/2003 territoriaalsete tüpoloogiate (Tercet) osas) parandus ( ELT L 350, 29.12.2017 ) | 33 |

Parandused

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määruse (EL) 2017/2391 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1059/2003 territoriaalsete tüpoloogiate (Tercet) osas) parandus ( ELT L 350, 29.12.2017 )

( ELT L 350, 29.12.2017 )

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 5.8.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1313,

2. august 2019,

milles käsitletakse loa andmist Bacillus amyloliquefaciens'e (NRRL B-50508), Bacillus amyloliquefaciens'e (NRRL B-50509) ja Bacillus subtilis'e (NRRL B-50510) preparaadi kasutamiseks nuumsigade ja vähe levinud nuumsealiikide söödalisandina (loa hoidja Cargill Incorporated, keda esindab Provimi Holding BV)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati taotlus Bacillus amyloliquefaciens'e (NRRL B-50508), Bacillus amyloliquefaciens'e (NRRL B-50509) ja Bacillus subtilis'e (NRRL B-50510) preparaadi kasutamise lubamiseks. Taotlusele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati taotlus Bacillus amyloliquefaciens'e (NRRL B-50508), Bacillus amyloliquefaciens'e (NRRL B-50509) ja Bacillus subtilis'e (NRRL B-50510) preparaadi kasutamise lubamiseks. Taotlusele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (3) | Taotluses käsitletakse loa andmist Bacillus amyloliquefaciens'e (NRRL B-50508), Bacillus amyloliquefaciens'e (NRRL B-50509) ja Bacillus subtilis'e (NRRL B-50510) preparaadi kasutamiseks nuumsigade ja vähe levinud nuumsealiikide söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses käsitletakse loa andmist Bacillus amyloliquefaciens'e (NRRL B-50508), Bacillus amyloliquefaciens'e (NRRL B-50509) ja Bacillus subtilis'e (NRRL B-50510) preparaadi kasutamiseks nuumsigade ja vähe levinud nuumsealiikide söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 27. veebruari 2019. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimustel ei avalda Bacillus amyloliquefaciens'e (NRRL B-50508), Bacillus amyloliquefaciens'e (NRRL B-50509) ja Bacillus subtilis'e (NRRL B-50510) preparaat kahjulikku mõju loomatervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealust söödalisandit käsitatakse võimaliku hingamisteede sensibilisaatorina, isegi kui selle võimaliku tolmuna õhku eraldumine on vähene, ning et söödalisandi võimaliku nahka või silmi sensibiliseeriva või ärritava toime kohta ei saa teha mingeid järeldusi. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste tervisele, eelkõige söödalisandi käitlejate puhul. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et lisand võib soovitatava annuse juures olla tõhus nuumsigade söödaväärinduse parandamisel ning et seda järeldust võib laiendada vähe levinud nuumsealiikidele. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Ühtlasi kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 27. veebruari 2019. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimustel ei avalda Bacillus amyloliquefaciens'e (NRRL B-50508), Bacillus amyloliquefaciens'e (NRRL B-50509) ja Bacillus subtilis'e (NRRL B-50510) preparaat kahjulikku mõju loomatervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealust söödalisandit käsitatakse võimaliku hingamisteede sensibilisaatorina, isegi kui selle võimaliku tolmuna õhku eraldumine on vähene, ning et söödalisandi võimaliku nahka või silmi sensibiliseeriva või ärritava toime kohta ei saa teha mingeid järeldusi. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste tervisele, eelkõige söödalisandi käitlejate puhul. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et lisand võib soovitatava annuse juures olla tõhus nuumsigade söödaväärinduse parandamisel ning et seda järeldust võib laiendada vähe levinud nuumsealiikidele. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Ühtlasi kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.

| (5) | Bacillus amyloliquefaciens'e (NRRL B-50508), Bacillus amyloliquefaciens'e (NRRL B-50509) ja Bacillus subtilis'e (NRRL B-50510) preparaadi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel. |
| --- | --- |

(5)

Bacillus amyloliquefaciens'e (NRRL B-50508), Bacillus amyloliquefaciens'e (NRRL B-50509) ja Bacillus subtilis'e (NRRL B-50510) preparaadi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised söödalisandid“ ja funktsionaalrühma „soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained“, lubatakse kasutada söödalisandina loomade söötmisel vastavalt lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. august 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  EFSA Journal 2019;17(3):5647.

2

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Kategooria: zootehnilised söödalisandid. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained. |
| 4b1893 | Cargill Incorporated, keda esindab Provimi Holding BV | Bacillus amyloliquefaciens (NRRL B-50508=, Bacillus amyloliquefaciens (NRRL B-50509) ja

  Bacillus subtilis (NRRL B-50510) | Söödalisandi koostis


  Bacillus amyloliquefaciens'e (NRRL B-50508), Bacillus amyloliquefaciens'e (NRRL B-50509) ja Bacillus subtilis'e (NRRL B-50510) preparaat, mis sisaldab vähemalt järgmist: Bacillus spp 2,5 × 109 CFU/g (suhe 1:1:1)
  Pulbrina

  Toimeaine kirjeldus:


  Bacillus amyloliquefaciens'e (NRRL B-50508), Bacillus amyloliquefaciens'e (NRRL B-50509) ja Bacillus subtilis'e (NRRL B-50510) elujõuline eos

  Analüüsimeetod
   (1)

  Tuvastamine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE)
  Loendamine söödalisandis, eelsegus ja söödas: pindkülvimeetod trüptoon-soja-agaril (EN 15784) | Nuumsead
  Vähe levinud nuumsealiigid | — | 1,5 × 108 | — | 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

CFU/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

Kategooria: zootehnilised söödalisandid. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained.

4b1893

Cargill Incorporated, keda esindab Provimi Holding BV

Bacillus amyloliquefaciens (NRRL B-50508=, Bacillus amyloliquefaciens (NRRL B-50509) ja

Bacillus subtilis (NRRL B-50510)

Söödalisandi koostis

Bacillus amyloliquefaciens'e (NRRL B-50508), Bacillus amyloliquefaciens'e (NRRL B-50509) ja Bacillus subtilis'e (NRRL B-50510) preparaat, mis sisaldab vähemalt järgmist: Bacillus spp 2,5 × 109 CFU/g (suhe 1:1:1)

Pulbrina

Toimeaine kirjeldus:

Bacillus amyloliquefaciens'e (NRRL B-50508), Bacillus amyloliquefaciens'e (NRRL B-50509) ja Bacillus subtilis'e (NRRL B-50510) elujõuline eos

Analüüsimeetod
   (1)

Tuvastamine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE)

Loendamine söödalisandis, eelsegus ja söödas: pindkülvimeetod trüptoon-soja-agaril (EN 15784)

Nuumsead

Vähe levinud nuumsealiigid

—

1,5 × 108

—

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit ja nahakaitsevahendeid. |
| --- | --- |

2.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit ja nahakaitsevahendeid.

25. august 2029

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 5.8.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/4

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1314,

2. august 2019,

millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 muuta Escherichia coli tüve K-12 abil toodetud uuendtoidu lakto-N-neotetraoosi spetsifikatsiooni ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrust (EL) 2015/2283, mis käsitleb uuendtoitu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001, (1) eriti selle artiklit 12,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule lasta ainult loa saanud ja liidu loetellu kantud uuendtoitu. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule lasta ainult loa saanud ja liidu loetellu kantud uuendtoitu.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artiklile 8 on võetud vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega on kehtestatud liidus lubatud uuendtoitude loetelu. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artiklile 8 on võetud vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega on kehtestatud liidus lubatud uuendtoitude loetelu.

| (3) | Määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 kohaselt peab komisjon esitama rakendusakti eelnõu uuendtoidu liidu turule laskmise lubamise ja liidu loetelu ajakohastamise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 kohaselt peab komisjon esitama rakendusakti eelnõu uuendtoidu liidu turule laskmise lubamise ja liidu loetelu ajakohastamise kohta.

| (4) | Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2016/375 (3) on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 (4) alusel lubatud lasta toidu uuendkoostisosana turule keemiliselt sünteesitud lakto-N-neotetraoosi. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2016/375 (3) on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 (4) alusel lubatud lasta toidu uuendkoostisosana turule keemiliselt sünteesitud lakto-N-neotetraoosi.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 5 kohaselt teatas äriühing Glycom A/S (edaspidi „taotleja“) 1. septembril 2016 komisjonile oma kavatsusest lasta toidu uuendkoostisosana turule Escherichia coli tüve K-12 abil toodetud lakto-N-neotetraoos. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 5 kohaselt teatas äriühing Glycom A/S (edaspidi „taotleja“) 1. septembril 2016 komisjonile oma kavatsusest lasta toidu uuendkoostisosana turule Escherichia coli tüve K-12 abil toodetud lakto-N-neotetraoos.

| (6) | Komisjonile saadetud teatise koosseisus esitas taotleja ka määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõike 4 kohase Iirimaa pädeva asutuse aruande, milles on taotleja esitatud teaduslike tõendite alusel jõutud järeldusele, et Escherichia coli tüve K-12 abil toodetud lakto-N-neotetraoos on sisuliselt samaväärne komisjoni rakendusotsusega (EL) 2016/375 lubatud sünteetilise lakto-N-neotetraoosiga. Seega lisati mikroorganismide abil saadud lakto-N-neotetraoos liidu uuendtoitude loetellu. |
| --- | --- |

(6)

Komisjonile saadetud teatise koosseisus esitas taotleja ka määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõike 4 kohase Iirimaa pädeva asutuse aruande, milles on taotleja esitatud teaduslike tõendite alusel jõutud järeldusele, et Escherichia coli tüve K-12 abil toodetud lakto-N-neotetraoos on sisuliselt samaväärne komisjoni rakendusotsusega (EL) 2016/375 lubatud sünteetilise lakto-N-neotetraoosiga. Seega lisati mikroorganismide abil saadud lakto-N-neotetraoos liidu uuendtoitude loetellu.

| (7) | Taotleja esitas 18. detsembril 2018 määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõike 1 alusel taotluse Escherichia coli tüve K-12 abil toodetud lakto-N-neotetraoosi spetsifikatsioonide muutmiseks, et vähendada lakto-N-neotetraoosi tootmisprotsessi energia- ja keskkonnakoormust ning vähendada kulu toodetud ühiku kohta. Muudatused on seotud lakto-N-neotetraoosi sisalduse vähenemisega vähemalt 92 protsendilt vähemalt 80 protsendini ning uuendtoidus väikeses koguses sisalduvate sahhariidide sisalduse suurenemisega, nimelt D-laktoosi sisalduse suurenemisega kuni 3,0 protsendilt kuni 10,0 protsendini ja para-lakto-N-neoheksaoosi sisalduse suurenemisega kuni 3,0 protsendilt kuni 5,0 protsendini. |
| --- | --- |

(7)

Taotleja esitas 18. detsembril 2018 määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõike 1 alusel taotluse Escherichia coli tüve K-12 abil toodetud lakto-N-neotetraoosi spetsifikatsioonide muutmiseks, et vähendada lakto-N-neotetraoosi tootmisprotsessi energia- ja keskkonnakoormust ning vähendada kulu toodetud ühiku kohta. Muudatused on seotud lakto-N-neotetraoosi sisalduse vähenemisega vähemalt 92 protsendilt vähemalt 80 protsendini ning uuendtoidus väikeses koguses sisalduvate sahhariidide sisalduse suurenemisega, nimelt D-laktoosi sisalduse suurenemisega kuni 3,0 protsendilt kuni 10,0 protsendini ja para-lakto-N-neoheksaoosi sisalduse suurenemisega kuni 3,0 protsendilt kuni 5,0 protsendini.

| (8) | Ühtlasi tegi taotleja ettepaneku, et selle tagamiseks, et uuendtoidu üldine puhtus oleks pärast selle spetsifikatsioonis eespool kirjeldatud muudatuste tegemist sama kui praegu lubatud lakto-N-neotetraoosi puhul, peaks lakto-N-neotetraoosi ja väikeses koguses esinevate sahhariidide (D-laktoos, lakto-N-trioos II, para-lakto-N-neoheksaoos ja lakto-N-neotetraoosi fruktoosisomeer) summaarne sisaldus uuendtoidus olema vähemalt 92,0 %. |
| --- | --- |

(8)

Ühtlasi tegi taotleja ettepaneku, et selle tagamiseks, et uuendtoidu üldine puhtus oleks pärast selle spetsifikatsioonis eespool kirjeldatud muudatuste tegemist sama kui praegu lubatud lakto-N-neotetraoosi puhul, peaks lakto-N-neotetraoosi ja väikeses koguses esinevate sahhariidide (D-laktoos, lakto-N-trioos II, para-lakto-N-neoheksaoos ja lakto-N-neotetraoosi fruktoosisomeer) summaarne sisaldus uuendtoidus olema vähemalt 92,0 %.

| (9) | Taotletud muudatused kõnealuse uuendtoidu spetsifikatsioonis tulenevad tootmisprotsessis tehtavatest muudatustest, mis hõlmavad kristallimise teel puhastamise etapi asendamist pihustuskuivatamise etapiga, mida praegu kasutatakse Escherichia coli tüve K-12 abil lakto-N-neotetraoosi tootmisel. Seepärast palus taotleja muuta mikroorganismide abil saadud lakto-N-neotetraoosi kannet liidus lubatud uuendtoitude loetelus, et kajastada seda tootmisprotsessi puhastamisetapi muutust. |
| --- | --- |

(9)

Taotletud muudatused kõnealuse uuendtoidu spetsifikatsioonis tulenevad tootmisprotsessis tehtavatest muudatustest, mis hõlmavad kristallimise teel puhastamise etapi asendamist pihustuskuivatamise etapiga, mida praegu kasutatakse Escherichia coli tüve K-12 abil lakto-N-neotetraoosi tootmisel. Seepärast palus taotleja muuta mikroorganismide abil saadud lakto-N-neotetraoosi kannet liidus lubatud uuendtoitude loetelus, et kajastada seda tootmisprotsessi puhastamisetapi muutust.

| (10) | Komisjon leidis, et taotletud muudatused, mis puudutavad lubatud uuendtoidu sahhariidide (mis on ka rinnapiima koostisosad) sisaldust ning võimaldavad säilitada uuendtoidus nii nende kui ka väikeses koguses sisalduvate muude sahhariidide suure summaarse üldsisalduse, ei muuda ohutuskaalutlusi, mis võimaldasid anda loa sünteetilise lakto-N-neotetraoosi ja Escherichia coli tüve K-12 abil toodetud lakto-N-neotetraoosi jaoks, ning seetõttu ei ole vaja konsulteerida Euroopa Toiduohutusametiga. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon leidis, et taotletud muudatused, mis puudutavad lubatud uuendtoidu sahhariidide (mis on ka rinnapiima koostisosad) sisaldust ning võimaldavad säilitada uuendtoidus nii nende kui ka väikeses koguses sisalduvate muude sahhariidide suure summaarse üldsisalduse, ei muuda ohutuskaalutlusi, mis võimaldasid anda loa sünteetilise lakto-N-neotetraoosi ja Escherichia coli tüve K-12 abil toodetud lakto-N-neotetraoosi jaoks, ning seetõttu ei ole vaja konsulteerida Euroopa Toiduohutusametiga.

| (11) | Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes on taotletud muudatused kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 lõikega 1. Seetõttu on asjakohane muuta Escherichia coli tüve K-12 abil toodetud lakto-N-neotetraoosi kui uuendtoidu spetsifikatsiooni nii, et lakto-N-neotetraoosi, D-laktoosi ja para-lakto-N-neoheksaoosi sisaldus ning lakto-N-neotetraoosi ja väikeses koguses sisalduvate muude sahhariidide (D-laktoos, lakto-N-trioos II, para-lakto-N-neoheksaoos ja lakto-N-neotetraoosi fruktoosisomeer) üldsisaldus vastaksid taotluse kohasele sisaldusele. |
| --- | --- |

(11)

Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes on taotletud muudatused kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 lõikega 1. Seetõttu on asjakohane muuta Escherichia coli tüve K-12 abil toodetud lakto-N-neotetraoosi kui uuendtoidu spetsifikatsiooni nii, et lakto-N-neotetraoosi, D-laktoosi ja para-lakto-N-neoheksaoosi sisaldus ning lakto-N-neotetraoosi ja väikeses koguses sisalduvate muude sahhariidide (D-laktoos, lakto-N-trioos II, para-lakto-N-neoheksaoos ja lakto-N-neotetraoosi fruktoosisomeer) üldsisaldus vastaksid taotluse kohasele sisaldusele.

| (12) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Escherichia coli tüve K-12 abil toodetud lakto-N-neotetraoosi käsitlevat kannet liidus lubatud uuendtoitude loetelus, millele on osutatud määruse (EL) 2015/2283 artiklis 6, muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. august 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 327, 11.12.2015, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 20. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2470, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 uuendtoidu kohta kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu (ELT L 351, 30.12.2017, lk 72).

2

(3)  Komisjoni 11. märtsi 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/375, millega antakse luba lakto-N-neotetraoosi turule laskmiseks toidu uuendkoostisosana Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 alusel (ELT L 70, 16.3.2016, lk 22).

3

N

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta (EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1).

4

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 tabelis 2 (Spetsifikatsioonid) asendatakse lakto-N-neotetraoosi (mikroorganismidest) käsitlev kanne järgmise kandega:

| „Lakto-N-neotetraoos

  (mikroorganismidest) | Määratlus:

  Keemiline nimetus: β-D-galaktopüranosüül-(1→4)-2-atseetamido-2-desoksü-β-D-glükopüranosüül-(1→3)-β-D-galaktopüranosüül-(1→4)-D-glükopüranoos
  Keemiline valem: C26H45NO21

  CASi nr: 13007-32-4
  Molekulmass: 707,63 g/mol

  Allikas:

  geneetiliselt muundatud Escherichia coli tüvi K-12

  Kirjeldus:

  Lakto-N-neotetraoos on valge või valkjas pulber, mida toodetakse mikrobioloogiliselt.

  Puhtus:

  Analüütiliselt määratud sisaldus (veevaba): ≥ 80 %
  D-laktoos: ≤ 10,0 %
  Lakto-N-trioos II: ≤ 3,0 %

  para-lakto-N-neoheksaoos: ≤ 5,0 %
  Lakto-N-neotetraoosi fruktoosisomeer: ≤ 1,0 %
  Sahhariidide (lakto-N-neotetraoos, D-laktoos, lakto-N-trioos II, para-lakto-N-neoheksaoos ja lakto-N-neotetraoosi fruktoosisomeer) summaarne sisaldus: ≥ 92 %
  pH (temperatuuril 20 °C, 5 % lahus): 4,0–7,0
  Vesi: ≤ 9,0 %
  Sulfaattuhk: ≤ 0,4 %
  Lahustijäägid (metanool): ≤ 100 mg/kg
  Valgujäägid: ≤ 0,01 %

  Mikrobioloogilised kriteeriumid:

  Aeroobsete mesofiilsete bakterite üldarv: ≤ 500 CFU/g
  Pärmseened: ≤ 10 CFU/g
  Hallitusseened: ≤ 10 CFU/g
  Endotoksiinide jäägid: ≤ 10 EU/mg |
| --- | --- |
| CFU: kolooniat moodustav ühik; EU: endotoksiiniühik“ |

„Lakto-N-neotetraoos

(mikroorganismidest)

Määratlus:

Keemiline nimetus: β-D-galaktopüranosüül-(1→4)-2-atseetamido-2-desoksü-β-D-glükopüranosüül-(1→3)-β-D-galaktopüranosüül-(1→4)-D-glükopüranoos

Keemiline valem: C26H45NO21

CASi nr: 13007-32-4

Molekulmass: 707,63 g/mol

Allikas:

geneetiliselt muundatud Escherichia coli tüvi K-12

Kirjeldus:

Lakto-N-neotetraoos on valge või valkjas pulber, mida toodetakse mikrobioloogiliselt.

Puhtus:

Analüütiliselt määratud sisaldus (veevaba): ≥ 80 %

D-laktoos: ≤ 10,0 %

Lakto-N-trioos II: ≤ 3,0 %

para-lakto-N-neoheksaoos: ≤ 5,0 %

Lakto-N-neotetraoosi fruktoosisomeer: ≤ 1,0 %

Sahhariidide (lakto-N-neotetraoos, D-laktoos, lakto-N-trioos II, para-lakto-N-neoheksaoos ja lakto-N-neotetraoosi fruktoosisomeer) summaarne sisaldus: ≥ 92 %

pH (temperatuuril 20 °C, 5 % lahus): 4,0–7,0

Vesi: ≤ 9,0 %

Sulfaattuhk: ≤ 0,4 %

Lahustijäägid (metanool): ≤ 100 mg/kg

Valgujäägid: ≤ 0,01 %

Mikrobioloogilised kriteeriumid:

Aeroobsete mesofiilsete bakterite üldarv: ≤ 500 CFU/g

Pärmseened: ≤ 10 CFU/g

Hallitusseened: ≤ 10 CFU/g

Endotoksiinide jäägid: ≤ 10 EU/mg

CFU: kolooniat moodustav ühik; EU: endotoksiiniühik“

---

| 5.8.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/7

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1315,

2. august 2019,

milles käsitletakse Enterococcus faecium'i (DSM 7134) preparaadi lubamist emiste söödalisandina joogivees (loa hoidja Lactosan GmbH & Co)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati loa taotlus Enterococcus faecium'i (DSM 7134) preparaadi kasutamiseks emiste söödalisandina. Taotlusele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati loa taotlus Enterococcus faecium'i (DSM 7134) preparaadi kasutamiseks emiste söödalisandina. Taotlusele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (3) | Taotlus käsitleb Enterococcus faecium'i (DSM 7134) preparaadi lubamist kasutamiseks joogivees ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“. |
| --- | --- |

(3)

Taotlus käsitleb Enterococcus faecium'i (DSM 7134) preparaadi lubamist kasutamiseks joogivees ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 23. jaanuari 2019. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimustel ei avalda Enterococcus faecium'i (DSM 7134) preparaat kahjulikku mõju loomatervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis samuti järeldusele, et kõnealust söödalisandit käsitatakse naha ja hingamisteede sensibilisaatorina. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, mis võimaldavad ära hoida kahjulikku mõju inimeste tervisele, eelkõige söödalisandi käitlejate puhul. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealune söödalisand võib emiste joogivees kasutamise puhul anda häid tulemusi zootehniliste näitajate parandamisel. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Ühtlasi kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimeetodi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 23. jaanuari 2019. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimustel ei avalda Enterococcus faecium'i (DSM 7134) preparaat kahjulikku mõju loomatervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis samuti järeldusele, et kõnealust söödalisandit käsitatakse naha ja hingamisteede sensibilisaatorina. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, mis võimaldavad ära hoida kahjulikku mõju inimeste tervisele, eelkõige söödalisandi käitlejate puhul. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealune söödalisand võib emiste joogivees kasutamise puhul anda häid tulemusi zootehniliste näitajate parandamisel. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Ühtlasi kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimeetodi kohta.

| (5) | Enterococcus faecium'i (DSM 7134) preparaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel. |
| --- | --- |

(5)

Enterococcus faecium'i (DSM 7134) preparaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Loa andmine

Lisas nimetatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised söödalisandid“ ja funktsionaalrühma „soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. august 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  EFSA Journal 2019;17(2):5612.

2

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFUd liitri joogivee kohta |
| Kategooria: zootehnilised söödalisandid Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained |
| 4b1841 | Lactosan Starterkulturen GmbH & Co | Enterococcus faecium DSM 7134 | Söödalisandi koostis


  Enterococcus faecium'i (DSM 7134) preparaat, milles on vähemalt:
  pulbrit: 1 × 1010 CFU/g söödalisandit

  Toimeaine kirjeldus


  Enterococcus faecium'i (DSM 7134) elujõulised rakud

  Analüüsimeetod
   (1)

  Loendamine: pindkülvimeetod, kasutades sapi-eskuliin-asiidagarit (EN 15788)
  Identifitseerimine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE) | Emised | — | 2,5 × 108 | — | 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

CFUd liitri joogivee kohta

Kategooria: zootehnilised söödalisandid Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained

4b1841

Lactosan Starterkulturen GmbH & Co

Enterococcus faecium DSM 7134

Söödalisandi koostis

Enterococcus faecium'i (DSM 7134) preparaat, milles on vähemalt:

pulbrit: 1 × 1010 CFU/g söödalisandit

Toimeaine kirjeldus

Enterococcus faecium'i (DSM 7134) elujõulised rakud

Analüüsimeetod
   (1)

Loendamine: pindkülvimeetod, kasutades sapi-eskuliin-asiidagarit (EN 15788)

Identifitseerimine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE)

Emised

—

2,5 × 108

—

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit ja kaitsekindaid. |
| --- | --- |

2.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit ja kaitsekindaid.

| 3. | Söödalisandi kasutamisel joogivees tuleb tagada söödalisandi ühtlane jaotumine. |
| --- | --- |

3.

Söödalisandi kasutamisel joogivees tuleb tagada söödalisandi ühtlane jaotumine.

25. august 2029

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

OTSUSED

| 5.8.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/10

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/1316,

15. juuli 2019,

Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise kokkuleppe (mis käsitleb kõrgekvaliteedilise veiseliha tariifikvoodi osa eraldamist Ameerika Ühendriikidele, millele on osutatud muudetud vastastikuse mõistmise memorandumis, mis käsitleb teatavaid kasvuhormoone mittesaavatelt loomadelt pärit veiseliha importi ning Ameerika Ühendriikide poolt teatavate Euroopa Liidu toodete suhtes kehtestatud kõrgendatud tollimakse (2014)) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit avas vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 617/2009 (1) kõrgekvaliteedilise veiseliha aastase tariifikvoodi (edaspidi „tariifikvoot“). |
| --- | --- |

(1)

Liit avas vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 617/2009 (1) kõrgekvaliteedilise veiseliha aastase tariifikvoodi (edaspidi „tariifikvoot“).

| (2) | 19. oktoobril 2018 andis nõukogu komisjonile loa alustada Ameerika Ühendriikidega liidu nimel läbirääkimisi tariifikvoodi kasutamise üle, sealhulgas tariifikvoodi riikidele eraldamise üle, eesmärgiga leida lõplik lahendus Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) vaidlusele asjas DS26 („EÜ – liha ja lihatoodetega (hormoonidega) seotud meetmed“). Läbirääkimised viidi Ameerika Ühendriikidega edukalt lõpule 27. veebruaril 2019. |
| --- | --- |

(2)

19. oktoobril 2018 andis nõukogu komisjonile loa alustada Ameerika Ühendriikidega liidu nimel läbirääkimisi tariifikvoodi kasutamise üle, sealhulgas tariifikvoodi riikidele eraldamise üle, eesmärgiga leida lõplik lahendus Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) vaidlusele asjas DS26 („EÜ – liha ja lihatoodetega (hormoonidega) seotud meetmed“). Läbirääkimised viidi Ameerika Ühendriikidega edukalt lõpule 27. veebruaril 2019.

| (3) | 19. oktoobril 2018 volitas nõukogu komisjoni küsima muude oluliste tarnijariikide nõusolekut seoses tariifikvoodi riikidele eraldamisega, järgides seejuures vajalikul määral kehtivaid WTO eeskirju ja andmata seejuures alust taotleda mistahes hüvitist. Muud olulised tarnijariigid on kirjalikult kinnitanud, et nad nõustuvad tariifikvoodi riikidele eraldamisega. |
| --- | --- |

(3)

19. oktoobril 2018 volitas nõukogu komisjoni küsima muude oluliste tarnijariikide nõusolekut seoses tariifikvoodi riikidele eraldamisega, järgides seejuures vajalikul määral kehtivaid WTO eeskirju ja andmata seejuures alust taotleda mistahes hüvitist. Muud olulised tarnijariigid on kirjalikult kinnitanud, et nad nõustuvad tariifikvoodi riikidele eraldamisega.

| (4) | Kokkulepe tuleks allkirjastada, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval, |
| --- | --- |

(4)

Kokkulepe tuleks allkirjastada, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise kokkuleppe, mis käsitleb kõrgekvaliteedilise veiseliha tariifikvoodi osa eraldamist Ameerika Ühendriikidele, millele on osutatud Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelises muudetud vastastikuse mõistmise memorandumis, mis käsitleb teatavaid kasvuhormoone mittesaavatelt loomadelt pärit veiseliha importi ja Ameerika Ühendriikide poolt teatavate Euroopa Liidu toodete suhtes kehtestatud kõrgendatud tollimakse (2014), liidu nimel allkirjastamiseks antakse luba, eeldusel et nimetatud kokkulepe (2) sõlmitakse.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud kokkuleppele liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 15. juuli 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

J. LEPPÄ

---

(1)  Nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 617/2009, millega avatakse kõrgekvaliteedilise veiseliha autonoomne imporditariifikvoot (ELT L 182, 15.7.2009, lk 1).

1

(2)  Kokkuleppe tekst avaldatakse koos selle sõlmimise otsusega.

2

---

| 5.8.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/12 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/12

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/1317,

18. juuli 2019,

seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise majanduspartnerluslepingu alusel moodustatud ühiskomitees seoses vahekohtunike nimekirja koostamisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsusega (EL) 2018/1907 (1) sõlmis liit 20. detsembril 2018 Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise majanduspartnerluslepingu (2) (edaspidi „leping“), mis jõustus 1. veebruaril 2019. Lepingu artikli 22.1 lõike 4 kohaselt tagab ühiskomitee kõnealuse lepingu nõuetekohase ja tõhusa toimimise. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsusega (EL) 2018/1907 (1) sõlmis liit 20. detsembril 2018 Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise majanduspartnerluslepingu (2) (edaspidi „leping“), mis jõustus 1. veebruaril 2019. Lepingu artikli 22.1 lõike 4 kohaselt tagab ühiskomitee kõnealuse lepingu nõuetekohase ja tõhusa toimimise.

| (2) | Lepingu artikli 21.9 lõikes 1 on sätestatud, et ühiskomitee koostab nimekirja vähemalt üheksast isikust, kes soovivad ja saavad tegutseda vahekohtunikena. Lepingu artikli 22.2 lõike 3 kohaselt võib ühiskomitee otsuseid vastu võtta ka kirjalikult. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikli 21.9 lõikes 1 on sätestatud, et ühiskomitee koostab nimekirja vähemalt üheksast isikust, kes soovivad ja saavad tegutseda vahekohtunikena. Lepingu artikli 22.2 lõike 3 kohaselt võib ühiskomitee otsuseid vastu võtta ka kirjalikult.

| (3) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ühiskomitees võetav seisukoht, kuna vahekohtunike nimekirja koostamise otsus on liidule siduv. |
| --- | --- |

(3)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ühiskomitees võetav seisukoht, kuna vahekohtunike nimekirja koostamise otsus on liidule siduv.

| (4) | Seetõttu peaks liidu võetav seisukoht ühiskomitees põhinema lisatud otsuse eelnõul, |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu peaks liidu võetav seisukoht ühiskomitees põhinema lisatud otsuse eelnõul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise majanduspartnerluslepingu alusel loodud ühiskomitees seoses vahekohtunike nimekirja koostamisega, põhineb ühiskomitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 18. juuli 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

T. TUPPURAINEN

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 2018. aasta otsus (EL) 2018/1907 Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise majanduspartnerluslepingu sõlmimise kohta (ELT L 330, 27.12.2018, lk 1).

1

(2)  
  ELT L 330, 27.12.2018, lk 3.

2

---

EELNÕU

EUROOPA LIIDU JA JAAPANI VAHELISE MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU ALUSEL MOODUSTATUD ÜHISKOMITEE OTSUS nr .../2019,

...,

millega koostatakse nimekiri isikutest, kes soovivad ja saavad tegutseda vahekohtunikena

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse 17. juulil 2018. aastal alla kirjutatud Euroopa Liidu ja Jaapani vahelist majanduspartnerluslepingut ning eelkõige selle artikli 21.9 lõiget 1 ning artikli 22.2 lõiget 3,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Koostatakse vahekohtunikuna tegutseda soovivate ja saavate isikute nimekiri, mis on esitatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

...,

Ühiskomitee nimel

Jaapani välisminister

ELi esindaja

LISA

Vahekohtunike nimekiri, millele on osutatud lepingu artikli 21.9 lõikes 1

Euroopa Liidu esitatud vahekohtunikud

| 1. | Pieter Jan KUIJPER |
| --- | --- |

1.

Pieter Jan KUIJPER

| 2. | Laurence BOISSON DE CHAZOURNES |
| --- | --- |

2.

Laurence BOISSON DE CHAZOURNES

| 3. | Giorgio SACERDOTI |
| --- | --- |

3.

Giorgio SACERDOTI

| 4. | Hélène RUIZ FABRI |
| --- | --- |

4.

Hélène RUIZ FABRI

Jaapani esitatud vahekohtunikud

| 1. | Akio SHIMIZU |
| --- | --- |

1.

Akio SHIMIZU

| 2. | Ichiro ARAKI |
| --- | --- |

2.

Ichiro ARAKI

| 3. | Shotaro OSHIMA |
| --- | --- |

3.

Shotaro OSHIMA

| 4. | Kozo KAWAI |
| --- | --- |

4.

Kozo KAWAI

| 5. | Hironobu SAKAI |
| --- | --- |

5.

Hironobu SAKAI

Eesistujad

| 1. | Merit JANOW (Ameerika Ühendriigid) |
| --- | --- |

1.

Merit JANOW (Ameerika Ühendriigid)

| 2. | David UNTERHALTER (Lõuna-Aafrika) |
| --- | --- |

2.

David UNTERHALTER (Lõuna-Aafrika)

| 3. | Christian HÄBERLI (Šveits) |
| --- | --- |

3.

Christian HÄBERLI (Šveits)

| 4. | Armand DE MESTRAL (Kanada) |
| --- | --- |

4.

Armand DE MESTRAL (Kanada)

| 5. | William DAVEY (Ameerika Ühendriigid) |
| --- | --- |

5.

William DAVEY (Ameerika Ühendriigid)

| 6. | Jennifer A. HILLMAN (Ameerika Ühendriigid) |
| --- | --- |

6.

Jennifer A. HILLMAN (Ameerika Ühendriigid)

---

SOOVITUSED

| 5.8.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/15 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/15

---

KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2019/1318,

30. juuli 2019,

ettevõttesiseste nõuetele vastavuse programmide kohta kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollimiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 428/2009

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,

võttes arvesse nõukogu 5. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 428/2009 (millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks) (1) artikli 19 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 428/2009 kehtestatakse liidu kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 428/2009 kehtestatakse liidu kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks.

| (2) | Kahesuguse kasutusega kaupade puhul tõhusa, ühtse ja järjepideva ekspordikontrolli süsteemi rakendamine on vajalik selleks, et edendada ELi ja rahvusvahelist julgeolekut ning tagada nii liikmesriikide kui ka Euroopa Liidu (EL) rahvusvaheliste kohustuste ja ülesannete järgimine eelkõige seoses tuumarelva leviku tõkestamise ning ELi ettevõtjate võrdsete võimaluste edendamisega. |
| --- | --- |

(2)

Kahesuguse kasutusega kaupade puhul tõhusa, ühtse ja järjepideva ekspordikontrolli süsteemi rakendamine on vajalik selleks, et edendada ELi ja rahvusvahelist julgeolekut ning tagada nii liikmesriikide kui ka Euroopa Liidu (EL) rahvusvaheliste kohustuste ja ülesannete järgimine eelkõige seoses tuumarelva leviku tõkestamise ning ELi ettevõtjate võrdsete võimaluste edendamisega.

| (3) | Ettevõttesiseste nõuetele vastavuse programmidega seotud ühiste lähenemisviiside ja tavadega saab aidata kaasa kontrollide ühtsele ja järjepidevale kohaldamisele kogu ELis. |
| --- | --- |

(3)

Ettevõttesiseste nõuetele vastavuse programmidega seotud ühiste lähenemisviiside ja tavadega saab aidata kaasa kontrollide ühtsele ja järjepidevale kohaldamisele kogu ELis.

| (4) | Võttes arvesse teaduse ja tehnoloogia kiiret arengut ning tänapäevaste tarneahelate keerukust, sõltub tõhus kaubanduse kontroll suurel määral eksportijate teadlikkusest ja nende aktiivsest tegevusest kaubanduspiirangute järgimisel. Selleks rakendavad ettevõtted tavaliselt sise-eeskirju ja menetlusi, mida nimetatakse ettevõttesiseseks nõuetele vastavuse programmiks. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse teaduse ja tehnoloogia kiiret arengut ning tänapäevaste tarneahelate keerukust, sõltub tõhus kaubanduse kontroll suurel määral eksportijate teadlikkusest ja nende aktiivsest tegevusest kaubanduspiirangute järgimisel. Selleks rakendavad ettevõtted tavaliselt sise-eeskirju ja menetlusi, mida nimetatakse ettevõttesiseseks nõuetele vastavuse programmiks.

| (5) | Suunistega luuakse raamistik, mis aitab eksportijatel kindlaks teha, hallata ja maandada kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollimisega seotud riske ning tagada asjakohaste ELi ja siseriiklike õigus- ja haldusnormide järgimine. |
| --- | --- |

(5)

Suunistega luuakse raamistik, mis aitab eksportijatel kindlaks teha, hallata ja maandada kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollimisega seotud riske ning tagada asjakohaste ELi ja siseriiklike õigus- ja haldusnormide järgimine.

| (6) | Suunistega luuakse ka raamistik, et toetada liikmesriikide pädevaid asutusi riskide hindamisel, kui nad täidavad oma ülesandeid ühekordsete, koond- või riiklike üldiste ekspordilubade, vahendusteenuste osutamise lubade, ühenduseväliste kahesuguse kasutusega kaupade transiidi või määruse (EÜ) nr 428/2009 IV lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupade ühendusesisese veo lubade andmise üle otsustamisel. |
| --- | --- |

(6)

Suunistega luuakse ka raamistik, et toetada liikmesriikide pädevaid asutusi riskide hindamisel, kui nad täidavad oma ülesandeid ühekordsete, koond- või riiklike üldiste ekspordilubade, vahendusteenuste osutamise lubade, ühenduseväliste kahesuguse kasutusega kaupade transiidi või määruse (EÜ) nr 428/2009 IV lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupade ühendusesisese veo lubade andmise üle otsustamisel.

| (7) | Need suunised peaksid olema mittesiduvad ning eksportijad vastutavad ise määrusest tulenevate kohustuste täitmise eest, samas kui komisjon peaks tagama, et suunised oleksid alati asjakohased, |
| --- | --- |

(7)

Need suunised peaksid olema mittesiduvad ning eksportijad vastutavad ise määrusest tulenevate kohustuste täitmise eest, samas kui komisjon peaks tagama, et suunised oleksid alati asjakohased,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

Liikmesriikide pädevad asutused ja eksportijad peaksid määruse (EÜ) nr 428/2009 kohaselt võtma arvesse käesoleva soovituse lisas esitatud mittesiduvaid suuniseid, et täita oma kohustusi vastavalt asjaomasele määrusele.

Brüssel, 30. juuli 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Cecilia MALMSTRÖM

---

(1)  
  ELT L 134, 29.5.2009, lk 1.

1

---

LISA

ELI SUUNISED ETTEVÕTTESISESTE NÕUETELE VASTAVUSE PROGRAMMIDE KOHTA KAHESUGUSE KASUTUSEGA KAUPADEGA KAUPLEMISE KONTROLLIMISEKS

SISSEJUHATUS

Tõhus kontroll kahesuguse kasutusega kaupadega (tooted, tarkvara ja tehnoloogia) kauplemise üle on oluline massihävitusrelvade levikuga ja tavarelvade destabiliseeriva koondumisega seotud riskide vastu võitlemisel. Kahesuguse kasutusega kaupadega tegelevad ettevõtted on kohustatud järgima Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide õigus- ja haldusnormide alusel kehtestatud strateegilise kaubanduse kontrolli nõudeid (1). Nad peavad hoiduma osalemast tehingutes, mille puhul kahtlustatakse, et kaupu võidakse kasutada massihävitusrelvade levitamiseks.

Võttes arvesse kiiret teaduslikku ja tehnoloogilist arengut, praeguste tarneahelate keerukust ja valitsusväliste osalejate üha kasvavat tähtsust, sõltub tõhus kaubanduse kontroll suurel määral ettevõtte (2) teadlikkusest ja aktiivsetest jõupingutustest kaubanduspiirangute järgimisel. Selleks loovad ettevõtted tavaliselt sisekorra ja -menetlused, mida tuntakse ka ettevõttesisese nõuetele vastavuse programmina (ICP), et tagada kooskõla kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli käsitlevate ELi ja riiklike õigusnormidega. Nende põhimõtete ja menetluste kohaldamisala ja ulatus sõltub tavaliselt konkreetse ettevõtte suurusest ja äritegevusest.

Selleks et toetada ettevõtteid rangete ELi ja siseriiklike õigusnormide täitmise tagamisel, luuakse käesolevate suunistega raamistik kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli mõju kindlakstegemiseks ja haldamiseks ning sellega seotud riskide leevendamiseks. Tõhusa ICP loomiseks keskendutakse suunistes seitsmele põhielemendile. Iga põhielementi on täpsemalt tutvustatud osas „Mida oodatakse?“, kus on kirjeldatud iga põhielemendi eesmärki, ja osas „Millised on võetavad sammud?“, kus täpsustatakse võetavad meetmed ja kirjeldatakse võimalikke lahendusi nõuetele vastavuse menetluste väljatöötamiseks või nende rakendamiseks. Käesoleva dokumendi lõpus on esitatud rida kasulikke küsimusi ettevõtte ICP kohta ning loetelu kõrvalesuunamise riskist märku andvatest näitajatest ja ohumärkidest, mis viitavad kahtlastele päringutele või tellimustele.

ELi suunised ettevõttesiseste nõuetele vastavuse programmide kohta kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollimiseks töötati välja võttes arvesse olemasolevaid ekspordikontrolli nõudeid ja eelkõige järgmist:

| — | 2011. aasta Wassenaari kokkuleppe dokument „Best Practice Guidelines on Internal Compliance Programmes for Dual-Use Goods and Technologies“
   (3), |
| --- | --- |

—

2011. aasta Wassenaari kokkuleppe dokument „Best Practice Guidelines on Internal Compliance Programmes for Dual-Use Goods and Technologies“
   (3),

| — | tuumatarneriikide grupi dokument „Best Practice Guide for Industry“
   (4), |
| --- | --- |

—

tuumatarneriikide grupi dokument „Best Practice Guide for Industry“
   (4),

| — | komisjoni soovituse 2011/24/EL (5) ICP elemendid, |
| --- | --- |

—

komisjoni soovituse 2011/24/EL (5) ICP elemendid,

| — | Neljanda Wiesbadeni konverentsi (2015) dokument „Private Sector Engagement in Strategic Trade Controls: Recommendations for Effective Approaches on United Nations Security Council Resolution 1540 (2004) Implementation“, |
| --- | --- |

—

Neljanda Wiesbadeni konverentsi (2015) dokument „Private Sector Engagement in Strategic Trade Controls: Recommendations for Effective Approaches on United Nations Security Council Resolution 1540 (2004) Implementation“,

| — | Ameerika Ühendriikide 2017. aasta ekspordikontrolli ja sellega seotud piirijulgeolekuprogrammi ICP juhendi veebisait (6). |
| --- | --- |

—

Ameerika Ühendriikide 2017. aasta ekspordikontrolli ja sellega seotud piirijulgeolekuprogrammi ICP juhendi veebisait (6).

Suunised sisaldavad seitset põhielementi, mida ei tohiks käsitada ammendava loeteluna, samuti ei ole need järjestatud olulisuse järgi. Need on mõeldud ettevõtte kohandatud ICP nurgakivideks ning nende eesmärk on aidata ettevõtetel leida kõige asjakohasemaid vahendeid ja menetlusi kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolliga seotud ELi ja siseriiklike õigusnormide täitmiseks. Asjaomaste ettevõtete puhul eeldatakse, et nad juba kohaldavad ekspordikontrolli suhtes mitmeid põhimõtteid ja menetlusi. Kõnealuste ettevõtete puhul võiks põhielementide struktuur lihtsustada nende nõuetele vastavuse tagamise meetodi võrdlemist. Ettevõtte nõuetele vastavuse tagamise meetod, mis hõlmab põhimõtteid ja sisemenetlusi vähemalt kõikide põhielementide jaoks, peaks olema kooskõlas ELi kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli ICP suunistega. Kui ettevõte on kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemist käsitlevat nõuetele vastavuse tagamise meetodit välja töötamas, siis põhielementide struktuur annab üldise kondikava nõuete täitmiseks.

Üldiselt on ICP väljatöötamise kõige olulisem aspekt, et see peab olema ettevõtte organisatsiooni ja tegevuse seisukohast oluline ning tagama, et siseprotsessid on kergesti mõistetavad ja järgitavad, ning hõlmama igapäevaseid toiminguid ja menetlusi. ICP individuaalsed nõuded ja tunnused sõltuvad ettevõtte konkreetse äritegevuse mahust, struktuurist ja ulatusest, aga ka tema kaupade strateegilisest olemusest ja võimalikust lõppkasutusest või -kasutajatest, klientide geograafilisest paiknemisest ja sisemiste ekspordiprotsesside keerukusest. Seepärast on oluline rõhutada, et käesolevate suuniste väljatöötamisel kaaluti süstemaatiliselt võimalikke rakendamisega seotud probleeme väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks.

Vastutuse välistamine

Käesolevad suunised ei ole siduvad ja neid ei tohiks käsitada juriidilise nõuandena. Käesolevad suunised ei piira otsuste tegemist lubade kohta, mille eest vastutavad pädevad asutused määruse (EÜ) nr 428/2009 kohaselt.

Kui soovite käesoleva dokumendi sisu kohta anda tagasisidet, võtke palun ühendust oma pädeva asutusega (vt 3. lisa).

ELi KAHESUGUSE KASUTUSEGA KAUPADEGA KAUPLEMISE KONTROLLI ICP SUUNISED

Kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli ICP puhul on olulised järgmised põhielemendid.

| 1. | Kõrgema juhtkonna pühendumus nõuete täitmisele |
| --- | --- |

1.

Kõrgema juhtkonna pühendumus nõuete täitmisele

| 2. | Organisatsiooni struktuur, ülesanded ja vahendid |
| --- | --- |

2.

Organisatsiooni struktuur, ülesanded ja vahendid

| 3. | Koolitus ja teadlikkuse suurendamine |
| --- | --- |

3.

Koolitus ja teadlikkuse suurendamine

| 4. | Tehingute järelevalve protsess ja menetlused |
| --- | --- |

4.

Tehingute järelevalve protsess ja menetlused

| 5. | Tulemuslikkuse hindamine, auditid, aruandlus ja parandusmeetmed |
| --- | --- |

5.

Tulemuslikkuse hindamine, auditid, aruandlus ja parandusmeetmed

| 6. | Registrite pidamine ja dokumendid |
| --- | --- |

6.

Registrite pidamine ja dokumendid

| 7. | Füüsiline julgeolek ja infoturve |
| --- | --- |

7.

Füüsiline julgeolek ja infoturve

Iga põhielemendi puhul on osas
  „Mida oodatakse“? kirjeldatud ICPga seotud eesmärki. Osas
  „Millised on võetavad sammud?“
  täpsustatakse võetavad meetmed ja kirjeldatakse võimalikke lahendusi nõuetele vastavuse menetluste arendamiseks või nende rakendamiseks.

Seda silmas pidades peaksid kahesuguse kasutusega kaupadega tegelevad ettevõtted lähtuma ICPde väljatöötamisel kõnealustest põhielementidest. Iga ettevõte peaks oma kohandatud ICP raames kirjeldama, kuidas ta rakendab asjaomaseid põhielemente, võttes arvesse konkreetseid asjaolusid.

Seda tehes peaksid kõik kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemises osalevad ettevõtted kaaluma eelkõige osas
  „Millised on võetavad sammud?“
  esitatud meetmeid, kuigi ettevõtted võivad nendest meetmetest kõrvale kalduda, kui selleks on ettevõttepõhiseid põhjuseid.

RISKIHINDAMINE

ICP tuleb kohandada äri suuruse, struktuuri ja ulatusega ning eelkõige ettevõtte konkreetse äritegevusega ja sellega seotud riskidega. Kui ettevõte soovib töötada välja või vaadata läbi oma kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli nõuetele vastavuse programmi, on soovitatav alustada riskihindamisega, et määrata kindlaks oma konkreetne kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise riskiprofiil. See aitab ettevõttel saada teavet, milline osa tema tegevusest peab kuuluma ICP alla ja kohandada ICP ettevõtte konkreetse olukorraga.

Riskihindamisel tuleks hoolikalt hinnata tooteportfelli, kliendibaasi ja äritegevust, mida kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontroll mõjutab või võib mõjutada. Ettevõte peaks tegema kindlaks asjakohased nõrgad kohad ja riskid, et nende riskide maandamist saaks käsitleda ICP raames. Kuigi riskihindamisega ei ole võimalik tuvastada kõiki nõrku kohti ja riske, millega ettevõte võib tulevikus kokku puutuda, annab see parema aluse oma ICP väljatöötamiseks või läbivaatamiseks.

Sageli on ettevõtetel juba olemas sisekontrollimenetlused ja seetõttu ei pea nad ICPde kavandamisel nullist alustama. Riskihindamine toetab ettevõtet olemasolevate tegevuspõhimõtete ja menetluste hindamisel ekspordikontrolliga seotud riskide seisukohast ning aitab vajaduse korral leida meetmed nende kohandamiseks. Olemasolevate põhimõtete ja ekspordikontrolli nõuete vahelise koostoime edendamine on veel üks samm, mida tuleks algusest peale arvesse võtta. Näiteks on hea tava lisada viited ekspordikontrolli põhimõtetele ja nõuetele ettevõtte tegevusjuhisesse, kui see on olemas.

Riskihindamise tulemused mõjutavad ettevõtte konkreetsete vastavusmenetluste väljatöötamiseks või rakendamiseks vajalikke meetmeid ja asjakohaseid lahendusi.

Ettevõte võib üritada võimalikult palju kasutada üldisi, kontsernisiseseid ICP lahendusi, kuid peab alati järgima kõiki kehtivaid ELi ja liikmesriikide õigusnorme.

VOLITATUD ETTEVÕTJA (7)

Kui ettevõttel on kehtiv volitatud ettevõtja luba, võib ICP väljatöötamise või läbivaatamise eesmärgil arvesse võtta ettevõtte asjaomaste tollitoimingute nõuetele vastavuse hindamist.

Võttes arvesse, et tolliasutused on teie ettevõtte tollimenetlusi ja -protseduure kontrollinud, võib volitatud ettevõtja staatus olla kasulik ICP põhielementidega seotud menetluste kehtestamise või läbivaatamise seisukohast, nagu registrite pidamine ja füüsiline julgeolek.

1.   Kõrgema juhtkonna pühendumus nõuete täitmisele

Tõhus ICP kajastab ülalt-alla protsessi, mille puhul ettevõtte kõrgem juhtkond peab nõuetele vastavuse kohustuste ja kultuuri edendamist oluliseks ja legitiimseks ning eraldab selleks organisatoorsed, inim- ja tehnilised ressursid.

Mida oodatakse?

Kõrgema tasandi juhtkonna pühendumuse eesmärk on luua kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollimiseks nõuete täitmise juhtimine (juhtimine eeskuju kaudu) ja ettevõtte vastavuskultuur.

Kirjalik avaldus, millega kõrgem juhtkond toetab ettevõttesiseseid vastavusmenetlusi, edendab ettevõtte teadlikkust kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli eesmärkidest ning vastavust asjakohastele ELi ja liikmesriikide õigusnormidele.

Selline pühendumus näitab kõrgema juhtkonna selget, tugevat ja pidevat kaasatust ning toetust. Selle tulemuseks on piisavad organisatoorsed, inim- ja tehnilised ressursid, et ettevõte saaks täita oma nõuetele vastavuse kohustusi. Juhtkond suhtleb selgelt ja regulaarselt töötajatega ettevõtte pühendumusest, et edendada nõuetele vastavuse kultuuri.

Millised on võetavad sammud?

Töötage välja pühendumuse avaldus, milles kinnitatakse, et ettevõte järgib kõiki ELi ja liikmesriikide kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli käsitlevaid õigusnorme.

Määrake kindlaks juhtkonna konkreetsed nõuetele vastavuse ootused ja rõhutage tõhusate vastavusmenetluste tähtsust ja väärtust (8).

Teavitage pühendumuse avaldusest selgelt ja korrapäraselt kõiki töötajaid (ka neid, kes ei ole kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolliga seotud), et edendada nõuete täitmise kultuuri (9).

2.   Organisatsiooni struktuur, ülesanded ja vahendid

Nõuete täitmise menetluste tõhusaks väljatöötamiseks ja rakendamiseks on olulised piisavad organisatsioonilised, inim- ja tehnilised ressursid. Kui organisatsiooniline struktuur on ebaselge ja ülesanded ei ole üheselt määratletud, võib ICP puhul ilmneda probleeme seoses järelevalve puudumise ja määratlemata rollidega. Tugev struktuur aitab organisatsioonidel lahendada probleeme, kui need tekivad, ja hoida ära autoriseerimata tehingute toimumist.

Mida oodatakse?

Ettevõttel on kirjalikult sätestatud organisatsiooniline struktuur (näiteks organisatsiooni skeem), mis võimaldab teostada sisemisi nõuete täitmise kontrolle. Selles on kindlaks määratud isik(ud), kellel lasub üldine kohustus tagada, et ettevõte täidab nõuete täitmisega seotud kohustusi. Pidage meeles, et mõnes liikmesriigis peab see olema kõrgema juhtkonna liige.

Kõik nõuete täitmisega seotud funktsioonid, kohustused ja ülesanded on piiritletud, määratud ja omavahel seotud viisil, mis kinnitab juhtkonnale, et ettevõte täidab nõudeid. Kui see on asjakohane või isegi vajalik, võib ekspordikontrolliga seotud funktsioone ja/või ülesandeid (kuid mitte üldist vastutust) delegeerida majandusüksuse sees või jagada kahe või enama äriühingu vahel ELis.

Ettevõte täidab kõik kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemisega seotud töökohad töötajatega, kellel on tõendatavalt nõutavad oskused. Vähemalt üks isik ettevõttes (mitte tingimata üksi) täidab kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollifunktsiooni. Seda funktsiooni võivad ELis tegutsevad äriühingud jagada tingimusel, et säilitatakse asjakohane kontrollitase. Pidage meeles, et mõnes ELi liikmesriigis ei pruugi see olla võimalik, kuna riiklikud ekspordikontrolli käsitlevad õigusaktid nõuavad selleks otstarbeks isiku määramist kohapeal.

Kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollitöötajad peaksid olema võimalikult kaitstud huvide konflikti eest. Kõnealustel töötajatel on õigus vahetult aru anda isiku(te)le, kellel on üldine vastutus kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli eest, ning neil peaks lisaks olema õigus tehinguid peatada.

Kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollitöötajatel peab olema juurdepääs asjakohastele õigusaktidele, sealhulgas kõige uuematele kontrollitavate kaupade loeteludele ning embargo või sanktsioonide all olevate sihtkohtade ja üksuste loeteludele. Kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolliga seotud asjakohased toimingulised ja organisatsioonilised protsessid ja menetlused dokumenteeritakse, kogutakse kokku ja jaotatakse kõikidele asjaomastele töötajatele.

Ettevõtte dokumenteeritud protsesside ja menetluste kogum (mis on esitatud nt nõuete täitmise juhendis) peab olema ajakohane. Sõltuvalt ettevõtte suurusest ja äritegevuse mahust peaks kaaluma vajadust IT-toe järele sisemiste nõuetele vastavuse menetluste puhul.

Millised on võetavad sammud?

Määrake kindlaks kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollitöötajate arv, võttes arvesse õiguslikke ja tehnilisi aspekte. Määrake ettevõttes vähemalt üks isik vastutavaks kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise eest ning tagage, et tema puudumise korral (nt haigus, puhkus jne) saab ülesande täita samavõrra kvalifitseeritud asendaja. Olenevalt tellimuste keskmisest mahust võib kõnealune isik täita kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi kontrolliga seotud tööülesandeid osalise tööajaga.

Piiritlege selgelt ja määrake kõik nõuete täitmisega seotud funktsioonid, kohustused ja ülesanded, näiteks organisatsiooni skeemis. Võimaluse korral määratlege selgelt asendamisega seotud funktsioonid.

Veenduge, et kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli organisatsioonisisene struktuur on kogu organisatsioonis teada ja et nende ülesannete kohta käivaid sisedokumente ajakohastatakse ja jagatakse töötajatele korrapäraselt. Tehke ettevõtte sees teatavaks kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli eest vastutava isiku kontaktandmed. Kui kauplemise kontrolli ülesandeid tellitakse allhanke korras, tuleb korraldada suhtlemine ja teabevahetus selle ettevõttega.

Määratlege kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemisega tegelevate juriidiliste ja tehniliste töötajate jaoks vajalikud teadmised ja oskused. Soovitatakse koostada ametijuhendid.

Tagage, et kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollitöötajad oleksid võimalikult kaitstud huvide konflikti eest. Sõltuvalt ettevõtte suurusest võib nõuete täitmise eest vastutavaks määrata sobiva osakonna või üksuse. Näiteks: isikud, kes teevad lõpliku otsuse selle kohta, kas kaupu saab saata, ei ole müügiosakonna, vaid õigusosakonna töötajad. Võimaldage kõnealustel töötajatel tegutseda ekspertidena, kes viivad ettevõtte otsusteni, mis päädivad nõuetele vastavate tehingutega.

Dokumenteerige ja jagage kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise põhimõtted ja menetlused kõigile asjaomastele töötajatele.

Koguge dokumenteeritud põhimõtted ja menetlused kokku ning kaaluge nende avaldamist nõuetele vastavuse juhendina.

3.   Koolitus ja teadlikkuse suurendamine

Kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli alane koolitus ja teadlikkuse suurendamine on oluline selleks, et töötajad saaksid oma ülesandeid nõuetekohaselt täita ja võtta nõuetele vastavuse kohustusi tõsiselt.

Mida oodatakse?

Ettevõte tagab koolituse kaudu, et kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollitöötajad on teadlikud kõigist asjakohastest ekspordikontrolli eeskirjadest, samuti ettevõtte ICPst ja kõigist nende muudatustest. Sobivad koolitused on näiteks välisseminarid, pädevate asutuste pakutavatel teabeüritustel osalemine, asutusesisesed koolitused jne.

Lisaks suurendab ettevõte töötajate teadlikkust kõigil asjaomastel tasanditel.

Millised on võetavad sammud?

Pakkuge kohustuslikku ja korrapärast koolitust kõigile kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemisega tegelevatele töötajatele, et tagada vajalikud teadmised eeskirjade ja ettevõtte ICP täitmiseks.

Tagage koolitusega, et kõik asjaomased töötajad on teadlikud kõigist asjakohastest kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli käsitlevatest õigusnormidest, põhimõtetest ja kontroll-lehtedest ning nende kõigist muudatustest niipea, kui pädevad asutused on need avalikustanud. Võimaluse korral kaaluge vajaduspõhiseid koolitusi.

Töötage välja üldise teadlikkuse tõstmise meetmed kõigile töötajatele ning erikoolitused, näiteks ostmise, inseneritöö, projektijuhtimise, kaupade saatmise, kliendisuhete ja arvete esitamise valdkonnas.

Kaaluge, kui see on asjakohane, kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollimiseks mõeldud riiklike või ELi koolituste kasutamist.

Võtke võimaluse korral oma eksporditeadlikkuse tõstmise või koolitusprogrammides arvesse tulemuslikkuse hindamise, auditite, aruandluse ja parandusmeetmete käigus saadud kogemusi.

4.   Tehingute järelevalve protsess ja menetlused

Operatiivse rakendamise seisukohast on ICP kõige olulisem element tehingute järelevalve. See element sisaldab ettevõtte sisemeetmeid, millega tagatakse, et tehinguid ei tehta ilma nõutava litsentsita ega asjakohaseid kaubanduspiiranguid või -keelde rikkudes.

Tehingute järelevalve menetlustega kogutakse ja analüüsitakse asjakohast teavet kauba klassifitseerimise, tehingu riskihindamise, loa kindlaksmääramise ja kohaldamise ning loa saamise järgse kontrolli kohta.

Tehingute järelevalve meetmed võimaldavad ettevõttel töötada välja ja säilitada teatav hoolsusstandard seoses kahtlaste päringute või tellimuste käsitlemisega.

Mida oodatakse?

Ettevõte kehtestab menetluse, et hinnata, kas kahesuguse kasutusega kaupadega seotud tehingu suhtes kohaldatakse riiklikku või ELi kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli ning määrab kindlaks kohaldatavad protsessid ja menetlused. Korduvate tehingute puhul tuleb tehingute järelevalvet teostada korrapäraselt.

See põhielement jaguneb järgmiselt:

| — | kaupade, tarkvara ja tehnoloogia klassifitseerimine; |
| --- | --- |

—

kaupade, tarkvara ja tehnoloogia klassifitseerimine;

| — | tehingute riskihindamine, sealhulgas






  — | kontrollid kaubandusega seotud embargode või sanktsioonidega hõlmatud või tundlike sihtkohtade ja üksuste (10) suhtes; |
| --- | --- | --- |

—

tehingute riskihindamine, sealhulgas

—

kontrollid kaubandusega seotud embargode või sanktsioonidega hõlmatud või tundlike sihtkohtade ja üksuste (10) suhtes;

| — | väidetava lõppkasutuse ja seotud osaliste uurimine; |
| --- | --- |

—

väidetava lõppkasutuse ja seotud osaliste uurimine;

| — | kõrvalesuunamise riski hindamine; |
| --- | --- |

—

kõrvalesuunamise riski hindamine;

| — | lauskontroll loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade puhul; |
| --- | --- |

—

lauskontroll loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade puhul;

| — | vajaduse korral loanõuete ja -taotluste kindlaksmääramine, sealhulgas vahendamise, edasitoimetamise ja transiidi puhul ning |
| --- | --- |

—

vajaduse korral loanõuete ja -taotluste kindlaksmääramine, sealhulgas vahendamise, edasitoimetamise ja transiidi puhul ning

| — | loa saamise järgsed kontrollid, sealhulgas saadetiste ja loa tingimustele vastavuse kontroll. |
| --- | --- |

—

loa saamise järgsed kontrollid, sealhulgas saadetiste ja loa tingimustele vastavuse kontroll.

Tehingute järelevalve protsessi käigus tekkinud kahtluse korral, eelkõige seoses väidetava lõppkasutuse ja seotud osaliste uurimise või kõrvalesuunamise riski hindamise tulemustega, konsulteerige palun pädeva asutusega selles ELi liikmesriigis, kus teie ettevõte on asutatud.

Tehingute järelevalvet võib teha käsitsi või automaatselt, sõltuvalt teie ettevõtte vajadustest ja olemasolevatest vahenditest.

Millised on võetavad sammud?

Kaupade klassifitseerimine

Kaupade klassifitseerimiseks tuleb otsustada, kas kaubad on loetletud. Selleks võrreldakse kauba tehnilisi omadusi ELi ja riiklike kahesuguse kasutusega kaupade loeteludega. Vajaduse korral tehke kindaks, kas kauba suhtes kohaldatakse ELi või teie ettevõtte asukohajärgse ELi liikmesriigi kehtestatud piiravaid meetmeid (sealhulgas sanktsioone).

Kahesuguse kasutusega kaubad (füüsiline toode, tarkvara või tehnoloogia) võivad vajada luba erinevatel põhjustel.

Pöörake erilist tähelepanu kahesuguse kasutusega komponentide ja varuosade klassifitseerimisele ning sellise kahesuguse kasutusega tarkvara ja tehnoloogia klassifitseerimisele, mida saab edastada e-posti teel või teha kättesaadavaks näiteks välismaise pilveteenuse kaudu.

Koguge teavet teie kahesuguse kasutusega kaupade võimaliku väärkasutuse kohta, näiteks seoses sõjaliste tavarelvade või massihävitusrelvade levikuga. Jagage seda teavet ettevõtte sees.

Soovitatav on küsida tarnija(te)lt teavet teie ettevõtte töödeldavate või koostatavate materjalide, komponentide ja allsüsteemide klassifitseerimise kohta kahesuguse kasutusega kaubaks, ka tootmises kasutatavate masinate puhul. Teie ettevõtte ülesanne on siiski kontrollida tarnija(te)lt saadud klassifikatsiooni.

Vastavalt kahesuguse kasutusega kaupade määruse (EÜ) nr 428/2009 artikli 22 lõikele 10 märkige (viitega asjakohastele õigusaktidele) ELi siseseid vedusid käsitlevates äridokumentides, et tehing hõlmab kahesuguse kasutusega kaupu ja neid kontrollitakse, kui neid eksporditakse EList.

Tehingute riskihindamine

Kontrollid embargode või sanktsioonidega hõlmatud või tundlike sihtkohtade ja üksuste suhtes

Kontrollige, et ühegi osalise (vahendajad, ostja, kaubasaaja või lõppkasutaja) suhtes ei kohaldata piiravaid meetmeid (sanktsioone), uurides ajakohastatud sanktsioonide loetelusid (11).

Väidetava lõppkasutuse ja seotud osaliste uurimine

Tundke oma kliente ja nendepoolset toodete lõppkasutust.

Tutvuge pädeva asutuse esitatud teabega lõppkasutuse aruandeid käsitlevate ELi ja riiklike eeskirjade ja nõuete kohta. Isegi kui puudub riiklik kohustus esitada nõuetekohaselt täidetud ja allkirjastatud lõppkasutuse aruanne, võib see olla kasulik vahend lõppkasutaja/kaubasaaja usaldusväärsuse kontrollimiseks ning saadavat teavet võib kasutada selleks, et määrata kindlaks, kas loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade puhul on vaja luba, kui on kindlaks tehtud lõppkasutuse probleemid määruse (EÜ) nr 428/2009 (12) artikli 4 tingimuste kohaselt.

Olge valvsad kõrvalesuunamise riskist märku andvate näitajate ja kahtlaste päringute või tellimuste osas, nt hinnake, kas märgitud lõppkasutus on kooskõlas lõppkasutaja tegevuse ja/või turgudega. 2. lisas on esitatud küsimuste loetelu, mis toetab väidetava lõppkasutuse ja seotud osaliste tausta uurimist.

Kõrvalesuunamise riski hindamine

Olge valvsad kõrvalesuunamise riskist märku andvate näitajate ja kahtlaste päringute või tellimuste osas. 2. lisas on esitatud küsimuste loetelu, mis toetab kõrvalesuunamise riski hindamist.

Pöörake erilist tähelepanu loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade lauskontrollile, kui väidetava lõppkasutuse ja seotud osaliste uurimine või kõrvalesuunamise riski hindamine annab teavet, mis on määruse (EÜ) nr 428/2009 artikli 4 tingimuste kohaselt murettekitav.

Lauskontroll loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade puhul

Tagage, et ettevõte on kehtestanud korra, millega teha kindlaks, kas ta on teadlik teabe olemasolust väidetava lõppkasutusega seotud probleemide kohta (määruse (EÜ) nr 428/2009 artikli 4 tingimuste kohaselt). Kui eksportija on sellest teadlik, tagab ettevõte, et eksport ei toimu pädevat asutust teavitamata ja ilma, et oleks saadud pädeva asutuse lõplik otsus.

Kui pädevad asutused teavitavad eksportijat sellest, et on olemas teave väidetava lõppkasutusega seotud probleemide kohta (määruse (EÜ) nr 428/2009 artikli 4 tingimuste kohaselt), peab ettevõttel olema kehtestatud kord, millega tagatakse teabe kiire liikumine ja ekspordi viivitamatu peatamine. Tuleb tagada, et eksport ei toimuks ilma pädeva asutuse loata.

Loa olemasolu kindlakstegemine ja loa taotlemine, sealhulgas vahendamise, edasitoimetamise ja transiidi puhul

Veenduge, et teie ettevõttel on pädeva ekspordikontrolliasutuse kontaktandmed.

Koguge ja levitage teavet erinevate loaliikide (sh individuaalsed, üld- ja koondload) ja kontrollitavate tegevuste (sealhulgas eksport, vahendamine, edasitoimetamine ja transiit) kohta ning loataotlemise korra kohta, mis on seotud kohaldatava ELi ja riikliku kontrolliga kahesuguse kasutusega kaupade puhul.

Olge teadlikud kontrollitavatest ekspordiliikidest, mis ei ole nii ilmsed (nt eksport pilveteenuse või isikliku pagasi kaudu), ja kahesuguse kasutusega kauba kontrollimeetmetest muude tegevuste puhul peale ekspordi, nagu tehniline abi või vahendamine.

Loa saamise järgsed kontrollid, sealhulgas saadetiste ja loa tingimustele vastavuse kontroll

Enne saadetise tegelikku saatmist tuleks teha lõplik kontroll, et kõik nõuetele vastavuse tagamise etapid oleksid nõuetekohaselt läbitud. See on sobiv hetk kontrollimaks, kas kaubad on õigesti klassifitseeritud, kas on tuvastatud ohumärgid, kas üksuste uurimine oli tõhus ja kas saadetise jaoks on olemas kehtiv luba.

Lõpptehingu riskihindamine on vajalik juhul, kui vahepeal on asjakohaseid õigusakte muudetud, näiteks kaup on nüüd kantud kahesuguse kasutusega kaupade loetellu või lõppkasutaja suhtes on võetud sanktsioone.

Rakendage menetlust, millega saadetis peatatakse või pannakse ootele, kui mõni nõuetest ei ole täidetud või kui on esinenud mõni ohumärk. Kõnealused kaubad peaks ekspordiks vabastama üksnes nõuetele vastavuse eest vastutav isik.

Veenduge, et loa tingimused on täidetud (sealhulgas aruandlus).

Pange tähele, et kõik muudatused eksportiva ettevõtte andmetes (nt nimi, aadress ja õiguslik seisund), lõppkasutaja ja/või vahendajate andmetes ning lubatud kaupade andmetes võivad mõjutada loa kehtivust.

5.   Tulemuslikkuse hindamine, auditid, aruandlus ja parandusmeetmed

ICP ei ole staatiline meetmete kogum ning seetõttu tuleb see läbi vaadata ja seda testida, kui see osutub vajalikuks nõuetele vastavuse tagamiseks.

Tulemuslikkuse hindamine ja auditid näitavad, kas ICP rakendamine on tõhus ning kooskõlas kohaldatavate riiklike ja ELi ekspordikontrollinõuetega.

Hästi toimival ICP-l on selge aruandluskord töötajate teavitamise ja eskalatsioonitegevuse kohta, kui on tekkinud nõuete rikkumise kahtlus või rikkumine on tuvastatud. Usaldusväärse vastavuskultuuri osana peavad töötajad tundma end enesekindlalt ja julgelt, kui nad tõstatavad heauskselt küsimusi või annavad teada muredest seoses nõuetele vastavusega.

Tulemuslikkuse hindamised, auditid ja aruandlusmenetlused on kavandatud selleks, et avastada vastuolusid ning täpsustada ja muuta menetlusi juhul, kui nendega kaasneb (võib kaasneda) nõuete rikkumine.

Mida oodatakse?

Ettevõte töötab välja tulemuslikkuse hindamise menetlused, et kontrollida ettevõtte igapäevast vastavustööd ja seda, kas ekspordikontrollitoiminguid rakendatakse vastavalt ICP nõuetele. Tulemuslikkuse hindamine ettevõtte sees võimaldab rikkumise juhtude varajast avastamist ning kahju ohjamise järelmeetmete väljatöötamist. Tulemuslikkuse hindamine vähendab seega ettevõtte riske.

Ettevõttel on olemas auditite läbiviimise kord, mis hõlmab süstemaatilisi, suunatud ja dokumenteeritud kontrolle, kinnitamaks, et ICPd rakendatakse nõuetekohaselt. Auditeid võib teha ettevõttesiseselt või kasutades kvalifitseeritud välisaudiitoreid.

Aruandlus on kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemisega tegeleva personali ja teiste asjaomaste töötajate jaoks kehtestatud kord seoses teavitamis- ja eskalatsioonimeetmetega, mida võetakse kahesuguse kasutusega kaupadega seotud nõuete rikkumise kahtluse või tuvastatud juhtumite korral. See ei osuta välisele aruandekohustusele, nt juhul, kui teie ettevõte on registreeritud liidu üldise ekspordiloa kasutamiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 428/2009.

Parandusmeetmed on meetmete kogum, millega tagatakse ICP nõuetekohane rakendamine ja vastavusmenetluste kindlakstehtud nõrkade kohtade kõrvaldamine.

Millised on võetavad sammud?

Nähke igapäevase tegevuse osana ette pistelise kontrolli mehhanismid ettevõttes toimuva kaubanduse kontrolli töövoo jälgimiseks, et tagada mis tahes rikkumiste avastamine varases etapis. Teine lähenemisviis on kasutada „nelja silma“ põhimõtet, mille puhul teine inimene vaatab läbi kaubanduskontrolli käsitlevad otsused ja kontrollib neid.

Töötage välja ja viige läbi auditeid, et kontrollida ICP ülesehitust, asjakohasust ja tõhusust.

Tagage, et kõik ICP aspektid kaasatakse auditisse.

Veenduge, et töötajad tunnevad end enesekindlalt ja julgelt, kui nad tõstatavad heauskselt küsimusi või annavad teada muredest seoses nõuetele vastavusega.

Kehtestage rikkumisest teatamise ja eskalatsioonimenetlused, mis reguleeriks töötajate tegevust juhul, kui on toimunud kahesuguse kasutusega kaupadega seotud nõuete rikkumine või on selle kahtlus. Seda võivad teha ka kolmandad isikud.

Dokumenteerige kõik kahesuguse kasutusega kaupade kontrolli käsitlevate riiklike ja ELi õigusaktide ja seotud parandusmeetmete võimalikud rikkumiskahtlused kirjalikult.

Võtke tõhusad parandusmeetmed, et kohandada ekspordikontrollitoiminguid või ICP-d vastavalt tulemuslikkuse hindamise, ICP süsteemiauditi või aruandluse tulemustele. Neid tulemusi, sealhulgas menetluste ja parandusmeetmete läbivaatamist, soovitatakse jagada kahesuguse kasutusega kaupade kontrollitöötajate ja juhtkonnaga. Kui parandusmeetmed on rakendatud, soovitatakse muudetud menetlused edastada kõikidele asjaomastele töötajatele.

Arutelu pädeva asutusega võib aidata kaasa kahju kontrollimisele ja võimalikele viiside leidmisele ettevõtte ekspordikontrolli tugevdamiseks.

6.   Registrite pidamine ja dokumendid

Teie ettevõtte nõuetele vastavuse tagamiseks tehtavate jõupingutuste jaoks on oluline, et kahesuguse kasutusega kaupade kontrolliga seotud andmed oleksid proportsionaalsed, täpsed ja jälgitavad. Põhjalik registrisüsteem aitab teie ettevõttel läbi viia tulemuslikkuse hindamisi ja auditeid, mis on kooskõlas ELi ja/või riiklike dokumentide säilitamise nõuetega, ning hõlbustab koostööd pädevate asutustega kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise üle teostatava kontrolli puhul.

Mida oodatakse?

Registrite pidamine on kahesuguse kasutusega kaupadega seotud tegevust käsitlevate õiguslike dokumentide säilitamise, haldamise ja jälgitavuse menetluste ja suuniste kogum. Teatavate dokumentide säilitamise nõue tuleneb seadusest, kuid teie ettevõtte huvides võib olla pidada registrit mõnede muude dokumentide kohta (nt sisedokument, milles kirjeldatakse kauba liigitamise tehnilist otsust). Kui kõik vajalikud andmed on nõuetekohaselt kogutud ja dokumenteeritud, võimaldab see kahesuguse kasutusega kaupade igapäevaste kontrollitegevuste ja ka perioodiliste auditite käigus tõhusamat otsingut ja dokumentide kättesaamist.

Millised on võetavad sammud?

Kontrollige registrite pidamise õiguslikke nõudeid (hoidmisperiood, dokumentide sisu jne) asjaomases ELi liikmesriigis ja selle liikmesriigi õigusaktides, kus ettevõte on asutatud.

Et kõik asjakohased dokumendid oleksid käepärast, kaaluge registrite pidamise nõuete kindlaksmääramist vahendajatega, sealhulgas ekspediitorite ja turustajatega sõlmitavates lepingutes.

Looge kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollimiseks sobiv registreerimis- ja otsingusüsteem. Toimivad märgendamis- ja otsingufunktsioonid on olulised nii paber- kui ka e-süsteemide puhul.

Veenduge, et ekspordikontrolliga seotud dokumente säilitatakse järjepidevalt ja et neid on võimalik pädevale asutusele või muudele kolmandatele isikutele kontrollimiseks või auditeerimiseks viivitamata kättesaadavaks teha.

Soovitatav on säilitada varasem kirjavahetus pädeva asutusega, samuti seoses lõppkasutuse või -kasutajate kontrolliga loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade puhul ja tehnilise klassifitseerimise alase nõu puhul.

7.   Füüsiline julgeolek ja infoturve

Kahesuguse kasutusega kaupadega, sealhulgas tarkvara ja tehnoloogiaga kauplemise kontroll toimub riikliku ja rahvusvahelise julgeoleku ning välispoliitika eesmärkide tõttu. Seetõttu peaksid kahesuguse kasutusega kaubad olema nende tundlikkuse tõttu kaitstud. Ajakohased turvameetmed aitaksid vähendada riske, mis on seotud kontrollitavate kaupade loata kõrvaldamise või neile juurdepääsu saamisega. Füüsilise julgeoleku meetmed on olulised, kuid kontrollitava elektroonilise tarkvara või tehnoloogia olemusest tulenevalt võib kahesuguse kasutusega kauplemise eeskirjade järgimise tagamine olla eriti keeruline ning nõuda ka infoturbe meetmete võtmist.

Mida oodatakse?

Füüsiline julgeolek ja infoturve tähistavad sisemenetlusi, mille eesmärk on tagada, et töötajad, töövõtjad, tarnijad või külastajad ei saaks kahesuguse kasutusega kaupadele loata juurdepääsu ning välistatud oleks nende kõrvaldamine. Nende menetluste abil töötatakse ettevõttes välja turvakultuur ja tagatakse, et kahesuguse kasutusega kaubad, sealhulgas tarkvara ja tehnoloogia, ei lähe kaotsi, seda ei varastata ega ekspordita ilma kehtiva loata.

Millised on võetavad sammud?

Füüsiline julgeolek

Veenduge vastavalt ettevõtte riskihindamisele, et kahesuguse kasutusega kaubad on kaitstud töötajate või kolmandate isikute poolt loata kõrvaldamise eest. Kaaluda võiks näiteks kaupade füüsilist kaitsmist, piiratud juurdepääsuga alade loomist ja juurdepääsu- või väljumiskontrolli.

Infoturve

Kehtestage põhilised kaitsemeetmed ja menetlused, et tagada kontrollitava kahesuguse kasutusega tarkvara või tehnoloogia turvaline säilitamine ja kättesaadavus elektroonilises vormingus, sealhulgas viirusetõrje, failide krüpteerimine, kontrolljäljed ja logifailid, kasutajate juurdepääsu kontroll ja tulemüür. Kui see on teie ettevõtte puhul asjakohane, siis kaaluge kaitsemeetmete võtmist, kui tarkvara või tehnoloogia laaditakse üles pilve, seda talletatakse pilves või seda edastatakse pilve kaudu.

---

(1)  Määrus (EÜ) nr 428/2009.

(2)  Käesolevas dokumendis tuleks mõistet „ettevõte“ mõista laias tähenduses. See hõlmab teadusuuringutega tegelevaid, akadeemilisi ja muid üksusi, mis määruse (EÜ) nr 428/2009 kohaselt kvalifitseeruvad eksportijateks. Käesolevates suunistes ei esitata (praeguses etapis) konkreetseid nõuandeid eri sektorite ja osalejate kohta.

(3)  Vt ka https://www.wassenaar.org/app/uploads/2015/06/2-Internal-Compliance-Programmes.pdf

(4)  Vt ka http://www.nuclearsuppliersgroup.org/images/Files/National_Practices/NSG_Measures_for_industry_update_revised_v3.0.pdf

(5)  Komisjoni 11. jaanuari 2011. aasta soovitus 2011/24/EL kaitseettevõtjate sertifitseerimise kohta kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ artikli 9 alusel (ELT L 11, 15.1.2011, lk 62).

(6)  Vt ka http://icpguidelines.com

(7)  Vt ka https://ec.europa.eu/taxation_customs/general-information-customs/customs-security/authorised-economic-operator-aeo_en

(8)  Pühendumuse avalduses võiks näiteks väita, et ükski ettevõtte nimel tegutsev isik ei tohi mitte mingil juhul võimaldada kaupade eksporti, vahendamist, transiiti või edasitoimetamisest ELi ja liikmesriikide kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli käsitlevate õigusnormide vastaselt. Ekspordikontrolli vajalikkusest arusaamise parandamiseks võib avalduses lühidalt kirjeldada selle eesmärke. Samuti võiks rõhutada, kui oluline on ekspordikontrolli nõuete järgimine, nii et töötajad mõistaksid võimalikke rikkumisi, kuna neid on teavitatud autoriseerimata tehingutega seotud riskidest ja nende võimalikest tagajärgedest (kriminaalõiguslikud tagajärjed, mainekahju, finantskahju, distsiplinaarvastutus jne) ettevõttele ja tehingutega seotud töötajatele. Juhtkonna pühendumus nõuete täitmisele peaks soovitatavalt olema võimalikult lihtne.

(9)  Ettevõtted võiksid samuti kaaluda avalduse avaldamist veebisaitidel ja muude kommertskanalite kaudu, et teavitada kolmandaid isikuid ettevõtte pühendumusest ekspordikontrolli nõuete täitmisele.

(10)  
  „Tundlikud sihtkohad ja üksused“ ei ole üksnes embargo või sanktsioonide all olevad sihtkohad, vaid ka muud sihtkohad, kuhu (teatavate) kahesuguse kasutusega kaupade saatmine võib konkreetsetel juhtudel olla kriitiline, näiteks massihävitusrelvade leviku tõkestamise või inimõigustega seotud probleemide tõttu, nagu on kindlaks määranud pädev asutus. Pange tähele, et seoses inimõigustega võib kohaldada ka muid määrusi, nt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/125 (ELT L 30, 31.1.2019, lk 1), millega kehtestatakse kontroll selliste kaupade ekspordi üle, mida võidakse kasutada surmanuhtluse täideviimiseks või piinamiseks.

(11)  Konsolideeritud ELi sanktsioonide loetelu (https://eeas.europa.eu/topics/sanctions-policy/8442/consolidated-list-sanctions_en) ja ELi sanktsioonide kaart (https://www.sanctionsmap.eu) võivad teid aidata sanktsioonide uurimisel.

(12)  Kui teie klient ei ole teadlik lõppkasutuse aruande vajalikkusest, kaaluge (üheleheküljelise) kaaskirja koostamist, milles selgitatakse kahesuguse kasutusega kaupade kontrolli põhialuseid ja märgitakse, et nõutav dokument kiirendab loa taotlemist või võib selleks olla isegi kohustuslik.

1. lisa

Kasulikud küsimused ettevõtte ICP kohta

Ettevõtted või asutused võivad kasutada järgmist mittetäielikku loetelu kasulikest küsimustest, mis puudutavad ettevõtte ICPd. Küsimused on seotud kõigi põhielementidega, kuid mitte tingimata iga kirjeldatud sammuga.

Küsimused võivad olla kasulikud kas ICP väljatöötamisel või hilisemas etapis olemasoleva ICP läbivaatamisel. Need ei asenda teie ettevõtte ICP hindamist seoses käesolevate suuniste põhiosas esitatud punktide „Mida oodatakse?“ ja „Millised on võetavad sammud?“ üksikasjadega. Nendele küsimustele antud vastuseid ei tuleks ka käsitada kui kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolliga seotud nõuetekohase ICP kinnitust.

1.   Kõrgema juhtkonna pühendumus nõuete täitmisele

| — | Kas on olemas kõrgema juhtkonna pühendumuse avaldus, kus on selgelt välja toodud ettevõtte pühendumus kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollile? |
| --- | --- |

—

Kas on olemas kõrgema juhtkonna pühendumuse avaldus, kus on selgelt välja toodud ettevõtte pühendumus kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollile?

| — | Kas see avaldus on kõigile töötajatele kergesti kättesaadav? |
| --- | --- |

—

Kas see avaldus on kõigile töötajatele kergesti kättesaadav?

2.   Organisatsiooni struktuur, vastutus ja vahendid

| — | Kas teie ettevõte on määranud isiku(d), kes vastutab või vastutavad töötajate küsimustele vastamise eest ettevõtte nõuete täitmise menetluste, kahtlaste päringute või võimalike rikkumiste korral? Kas vastutava(te) isiku(te) kontaktandmed on kättesaadavad kõigile asjaomastele töötajatele? |
| --- | --- |

—

Kas teie ettevõte on määranud isiku(d), kes vastutab või vastutavad töötajate küsimustele vastamise eest ettevõtte nõuete täitmise menetluste, kahtlaste päringute või võimalike rikkumiste korral? Kas vastutava(te) isiku(te) kontaktandmed on kättesaadavad kõigile asjaomastele töötajatele?

| — | Millised teie ettevõtte osad või tegevused on seotud kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli ja nõuetele vastavusega? |
| --- | --- |

—

Millised teie ettevõtte osad või tegevused on seotud kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli ja nõuetele vastavusega?

| — | Millises teie ettevõtte osas asuvad kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemisega seotud töötajad? Kas võib esineda huvide konflikt? |
| --- | --- |

—

Millises teie ettevõtte osas asuvad kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemisega seotud töötajad? Kas võib esineda huvide konflikt?

| — | Kui teie ettevõte otsustab tellida kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise juhtimise allhanke korras, kuidas toimub suhtlemine teie ettevõttega? |
| --- | --- |

—

Kui teie ettevõte otsustab tellida kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise juhtimise allhanke korras, kuidas toimub suhtlemine teie ettevõttega?

| — | Kui palju inimesi töötab ainult kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise valdkonnas või vastutab selle eest muid ülesandeid täites? Kas on olemas asendajad? |
| --- | --- |

—

Kui palju inimesi töötab ainult kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise valdkonnas või vastutab selle eest muid ülesandeid täites? Kas on olemas asendajad?

| — | Kuidas on korraldatud ekspordikontrolli töötajate ja kõrgema juhtkonna vaheline suhe, näiteks seoses teabevahetusega? |
| --- | --- |

—

Kuidas on korraldatud ekspordikontrolli töötajate ja kõrgema juhtkonna vaheline suhe, näiteks seoses teabevahetusega?

| — | Kas teie ettevõte dokumenteerib ja jagab kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise põhimõtted ja menetlused kõigile asjaomastele töötajatele? Millises vormis? |
| --- | --- |

—

Kas teie ettevõte dokumenteerib ja jagab kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise põhimõtted ja menetlused kõigile asjaomastele töötajatele? Millises vormis?

| — | Kas on olemas elektroonilised vahendid, mis toetavad teie ettevõtte vastavusmenetlusi? |
| --- | --- |

—

Kas on olemas elektroonilised vahendid, mis toetavad teie ettevõtte vastavusmenetlusi?

3.   Koolitus ja teadlikkuse suurendamine

| — | Kas teie ettevõtte pakub (kohandatud) nõuete täitmise koolitust või teadlikkuse suurendamise meetmeid? |
| --- | --- |

—

Kas teie ettevõtte pakub (kohandatud) nõuete täitmise koolitust või teadlikkuse suurendamise meetmeid?

| — | Milliseid nõuete täitmise koolitusi või teadlikkuse suurendamise meetmeid ettevõte pakub? Näiteks: välisseminarid, pädevate asutuste pakutavatel teabeüritustel osalemine, asutusesisesed koolitused jne. |
| --- | --- |

—

Milliseid nõuete täitmise koolitusi või teadlikkuse suurendamise meetmeid ettevõte pakub? Näiteks: välisseminarid, pädevate asutuste pakutavatel teabeüritustel osalemine, asutusesisesed koolitused jne.

| — | Kuidas tagatakse, et kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollitöötajatel on juurdepääs kõigile asjakohastele õigusnormidele? |
| --- | --- |

—

Kuidas tagatakse, et kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollitöötajatel on juurdepääs kõigile asjakohastele õigusnormidele?

4.   Tehingute järelevalve protsess ja menetlused

4.1.   Kaupade klassifitseerimine

| — | Kas kõiki asjaomaseid tooteid hinnatakse ELi ja riiklike kahesuguse kasutusega kaupade loetelude või piiravate meetmete alusel ja kes selle eest vastutab? |
| --- | --- |

—

Kas kõiki asjaomaseid tooteid hinnatakse ELi ja riiklike kahesuguse kasutusega kaupade loetelude või piiravate meetmete alusel ja kes selle eest vastutab?

| — | Kas teie ettevõte tegeleb kahesuguse kasutusega tarkvara või tehnoloogia elektroonilise edastamisega? Kui jah, siis kuidas tagab ettevõte tarkvara või tehnoloogia elektroonilise edastamise nõuetele vastavuse? |
| --- | --- |

—

Kas teie ettevõte tegeleb kahesuguse kasutusega tarkvara või tehnoloogia elektroonilise edastamisega? Kui jah, siis kuidas tagab ettevõte tarkvara või tehnoloogia elektroonilise edastamise nõuetele vastavuse?

| — | Kas on kehtestatud kord, mille alusel töötajad pääsevad kontrollitavale tehnoloogiale või tarkvarale juurde välismaal viibides? |
| --- | --- |

—

Kas on kehtestatud kord, mille alusel töötajad pääsevad kontrollitavale tehnoloogiale või tarkvarale juurde välismaal viibides?

| — | Kas ettevõtte saadud või toodetud toodete klassifikatsioon registreeritakse? |
| --- | --- |

—

Kas ettevõtte saadud või toodetud toodete klassifikatsioon registreeritakse?

| — | Kas riigi ja ELi kahesuguse kasutusega kaupade loeteludes tehtavad muudatused jõuavad ettevõtte klassifitseerimismenetlustesse? |
| --- | --- |

—

Kas riigi ja ELi kahesuguse kasutusega kaupade loeteludes tehtavad muudatused jõuavad ettevõtte klassifitseerimismenetlustesse?

| — | Pidades silmas kahesuguse kasutusega kaupade määruse (EÜ) nr 428/2009 artikli 22 lõiget 10, kas ELi siseseid vedusid käsitlevates äridokumentides on mainitud, et tehing hõlmab kahesuguse kasutusega kaupu ja neid kontrollitakse, kui neid eksporditakse EList? |
| --- | --- |

—

Pidades silmas kahesuguse kasutusega kaupade määruse (EÜ) nr 428/2009 artikli 22 lõiget 10, kas ELi siseseid vedusid käsitlevates äridokumentides on mainitud, et tehing hõlmab kahesuguse kasutusega kaupu ja neid kontrollitakse, kui neid eksporditakse EList?

4.2.   Tehingute riskihindamine

Mittetäielik loetelu ohumärke puudutavatest küsimustest, mis võivad toetada teie ettevõtte tehingute hindamisprotsessi klientide kahtlaste päringute avastamiseks on esitatud 2. lisas.

| — | Millised on tehingute riskihindamise positiivsete ja negatiivsete tulemustega tegelemise menetlused? |
| --- | --- |

—

Millised on tehingute riskihindamise positiivsete ja negatiivsete tulemustega tegelemise menetlused?

| — | Kuidas tehingute riskihindamise nn valepositiivsete tulemustega (nt ebavajalik teadaanne probleemist) tegeldakse? |
| --- | --- |

—

Kuidas tehingute riskihindamise nn valepositiivsete tulemustega (nt ebavajalik teadaanne probleemist) tegeldakse?

Kontrollid embargode või sanktsioonidega hõlmatud või tundlike sihtkohtade ja üksuste suhtes

| — | Kuidas võtab teie ettevõte tehingu riskihindamise käigus arvesse piiravaid meetmeid (sealhulgas sanktsioone)? |
| --- | --- |

—

Kuidas võtab teie ettevõte tehingu riskihindamise käigus arvesse piiravaid meetmeid (sealhulgas sanktsioone)?

Väidetava lõppkasutuse ja seotud osaliste uurimine

| — | Millised on sisemenetlused väidetava lõppkasutuse ja seotud osaliste kontrollimiseks? |
| --- | --- |

—

Millised on sisemenetlused väidetava lõppkasutuse ja seotud osaliste kontrollimiseks?

| — | Kuidas (uusi) seotud osalisi kontrollitakse? Kas kontrollite korrapäraselt uuesti ka olemasolevaid kliente? |
| --- | --- |

—

Kuidas (uusi) seotud osalisi kontrollitakse? Kas kontrollite korrapäraselt uuesti ka olemasolevaid kliente?

Lauskontroll loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade puhul

| — | Kuidas kogutakse teavet märgitud lõppkasutuse probleemide kohta (lauskontrolli tähenduses) (1) ja kuidas seda kasutatakse? |
| --- | --- |

—

Kuidas kogutakse teavet märgitud lõppkasutuse probleemide kohta (lauskontrolli tähenduses) (1) ja kuidas seda kasutatakse?

Kõrvalesuunamise riski hindamine

| — | Kas teie ettevõte on kehtestanud menetlused kõrvalesuunamise riski hindamiseks? |
| --- | --- |

—

Kas teie ettevõte on kehtestanud menetlused kõrvalesuunamise riski hindamiseks?

4.3.   Loa olemasolu kindlakstegemine ja loa taotlemine, sealhulgas kontrollitava vahendamise, edasitoimetamise ja transiidi puhul

| — | Kuidas tagatakse, et iga üksikjuhtumi puhul taotletakse/kasutatakse õiget loatüüpi (individuaalsed, üld- või koondload)? |
| --- | --- |

—

Kuidas tagatakse, et iga üksikjuhtumi puhul taotletakse/kasutatakse õiget loatüüpi (individuaalsed, üld- või koondload)?

| — | Kuidas tagatakse, et vähem ilmseid ekspordiliike ja muid tegevusi, mille suhtes kohaldatakse piiranguid, sellisena ka käsitatakse ja et need ei ole vastuolus ELi ja liikmesriikide kahesuguse kasutusega kaupade kontrolli käsitlevate õigusaktidega? |
| --- | --- |

—

Kuidas tagatakse, et vähem ilmseid ekspordiliike ja muid tegevusi, mille suhtes kohaldatakse piiranguid, sellisena ka käsitatakse ja et need ei ole vastuolus ELi ja liikmesriikide kahesuguse kasutusega kaupade kontrolli käsitlevate õigusaktidega?

4.4.   Loa saamise järgsed kontrollid, sealhulgas saadetiste ja loa tingimustele vastavuse kontroll

| — | Kas tehingu lõplik riskihindamine toimub enne saatmist? |
| --- | --- |

—

Kas tehingu lõplik riskihindamine toimub enne saatmist?

| — | Kuidas tagab teie ettevõte loa (lubade) tingimuste täitmise? |
| --- | --- |

—

Kuidas tagab teie ettevõte loa (lubade) tingimuste täitmise?

5.   Tulemuslikkuse hindamine, auditid, sisearuandlus ja parandusmeetmed

| — | Kas igapäevase äritegevusega seotud toiminguid kontrollitakse (juhusliku) kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli tulemuslikkuse hindamise käigus? |
| --- | --- |

—

Kas igapäevase äritegevusega seotud toiminguid kontrollitakse (juhusliku) kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrolli tulemuslikkuse hindamise käigus?

| — | Kas teie ettevõttel on olemas sise- või välisauditimenetlused? |
| --- | --- |

—

Kas teie ettevõttel on olemas sise- või välisauditimenetlused?

| — | Kas teie ettevõttel on olemas rikkumisest teatamise või eskalatsioonimenetlused? |
| --- | --- |

—

Kas teie ettevõttel on olemas rikkumisest teatamise või eskalatsioonimenetlused?

| — | Milliseid parandusmeetmeid teie ettevõte nõuete rikkumise korral võtab? |
| --- | --- |

—

Milliseid parandusmeetmeid teie ettevõte nõuete rikkumise korral võtab?

6.   Registrite pidamine ja dokumendid

| — | Millised on ettevõtte kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemisega seotud dokumentide registreerimise ja otsimise menetlused? Kas teie ettevõte on kaalunud pädeva asutusega peetud varasema kirjavahetuse dokumenteerimist? |
| --- | --- |

—

Millised on ettevõtte kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemisega seotud dokumentide registreerimise ja otsimise menetlused? Kas teie ettevõte on kaalunud pädeva asutusega peetud varasema kirjavahetuse dokumenteerimist?

| — | Kas registripidamisele esitatavad õiguslikud nõuded on teada kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollitöötajatele ja asjaomastele äripartneritele? |
| --- | --- |

—

Kas registripidamisele esitatavad õiguslikud nõuded on teada kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollitöötajatele ja asjaomastele äripartneritele?

| — | Kas registreid kontrollitakse täielikkuse, täpsuse ja kvaliteedi osas? |
| --- | --- |

—

Kas registreid kontrollitakse täielikkuse, täpsuse ja kvaliteedi osas?

7.   Füüsiline julgeolek ja infoturve

| — | Kas teie ettevõte rakendab küberturbemeetmeid, et kahesuguse kasutusega kaubad, sealhulgas tarkvara ja tehnoloogia, ei läheks kaotsi, seda ei varastataks ega eksporditaks ilma kehtiva loata? |
| --- | --- |

—

Kas teie ettevõte rakendab küberturbemeetmeid, et kahesuguse kasutusega kaubad, sealhulgas tarkvara ja tehnoloogia, ei läheks kaotsi, seda ei varastataks ega eksporditaks ilma kehtiva loata?

| — | Kas teie ettevõte suudab määratleda füüsilise julgeoleku ja infoturbe kriitilised etapid ning nendega seotud nõrgad kohad kahesuguse kasutusega kaupade puhul? |
| --- | --- |

—

Kas teie ettevõte suudab määratleda füüsilise julgeoleku ja infoturbe kriitilised etapid ning nendega seotud nõrgad kohad kahesuguse kasutusega kaupade puhul?

---

(1)  Määruse (EÜ) nr 428/2009 artikkel 4.

2. lisa

Ohumärgid, mis on seotud kahtlaste päringutega

Valvsus kahtlaste päringute või tellimuste suhtes on oluline massihävitusrelvade leviku, nende kättetoimetamise viiside ja tavarelvade destabiliseeriva koondumisega seotud riskide vastu võitlemisel. Kõnealuse teabe jagamine pädeva asutusega on väga soovitatav ja mõnel juhul ELi ning siseriiklike õigusnormide alusel kohustuslik. Kahtluse korral konsulteerige pädeva asutusega.

Allpool esitatud ohumärkide loetelu põhineb olemasolevatel parimatel tavadel ja on tuletatud järgmisest:

| — | Wassenaari kokkuleppe nõustamisküsimuste loetelu tööstusharule (lepiti kokku 2003. aasta täiskogul ja vaadati läbi 2018. aasta täiskogul) |
| --- | --- |

—

Wassenaari kokkuleppe nõustamisküsimuste loetelu tööstusharule (lepiti kokku 2003. aasta täiskogul ja vaadati läbi 2018. aasta täiskogul)

| — | 2010. aasta nõuetele vastavuse juhend (Department for Business Innovation & Skills, Ühendkuningriik) ja |
| --- | --- |

—

2010. aasta nõuetele vastavuse juhend (Department for Business Innovation & Skills, Ühendkuningriik) ja

| — | teiste ELi liikmesriikide pädevate asutuste lähenemisviisid ICP-le. |
| --- | --- |

—

teiste ELi liikmesriikide pädevate asutuste lähenemisviisid ICP-le.

Teie ettevõtte kogemustele tuginedes saab teha järgnevas loetelus täiendusi või muudatusi. Te ise teate kõige paremini, mis teie ärivaldkonnas kahtlusi äratab.

Teie ettevõte peab olema valvas, kui avastatakse üks või mitu järgmistest ohumärkidest.

Teie toode

| — | Teie toode on alles arendamisel või sellel ei ole koduturul veel palju kliente; |
| --- | --- |

—

Teie toode on alles arendamisel või sellel ei ole koduturul veel palju kliente;

| — | teie toote omadused on tehniliselt paremad kui konkurentide omad; |
| --- | --- |

—

teie toote omadused on tehniliselt paremad kui konkurentide omad;

| — | teie klient palus tavatoodet tavatult kohandada või modifitseerimistaotlused tekitavad küsimusi seoses kohandatud toote võimalike rakendustega; |
| --- | --- |

—

teie klient palus tavatoodet tavatult kohandada või modifitseerimistaotlused tekitavad küsimusi seoses kohandatud toote võimalike rakendustega;

| — | teie tootel on teadaolev kahesugune, sõjaline või tundlik kasutus. |
| --- | --- |

—

teie tootel on teadaolev kahesugune, sõjaline või tundlik kasutus.

Lõppkasutus ja lõppkasutaja

| — | Klient on teie ettevõtte jaoks uus ja teadmised temast on puudulikud või ebajärjepidevad või on avalikest allikatest keeruline leida kliendi kohta teavet; |
| --- | --- |

—

Klient on teie ettevõtte jaoks uus ja teadmised temast on puudulikud või ebajärjepidevad või on avalikest allikatest keeruline leida kliendi kohta teavet;

| — | lõppkasutaja on kaubandusettevõte, turustaja või asub vabakaubanduspiirkonnas, nii et teie ettevõte ei pruugi olla teadlik, kuhu teie toode lõpuks jõuab; |
| --- | --- |

—

lõppkasutaja on kaubandusettevõte, turustaja või asub vabakaubanduspiirkonnas, nii et teie ettevõte ei pruugi olla teadlik, kuhu teie toode lõpuks jõuab;

| — | lõppkasutaja on seotud sõjaväe, kaitsetööstuse või riikliku teadusasutusega, kuid väidetav lõppkasutus on tsiviilotstarbeline; |
| --- | --- |

—

lõppkasutaja on seotud sõjaväe, kaitsetööstuse või riikliku teadusasutusega, kuid väidetav lõppkasutus on tsiviilotstarbeline;

| — | jääb mulje, et klient ei tunne toodet ega selle näitajaid (nt ilmselgelt puuduvad tehnilised teadmised); |
| --- | --- |

—

jääb mulje, et klient ei tunne toodet ega selle näitajaid (nt ilmselgelt puuduvad tehnilised teadmised);

| — | klient soovib toodet, mis tundub olevat kavandatud rakenduse jaoks liiga tõhus; |
| --- | --- |

—

klient soovib toodet, mis tundub olevat kavandatud rakenduse jaoks liiga tõhus;

| — | päringutega seotud kontaktandmed (nt telefoninumbrid, e-posti aadressid ja aadressid) asuvad asjaomasest ettevõttest erinevas riigis või on aja jooksul muutunud; |
| --- | --- |

—

päringutega seotud kontaktandmed (nt telefoninumbrid, e-posti aadressid ja aadressid) asuvad asjaomasest ettevõttest erinevas riigis või on aja jooksul muutunud;

| — | ettevõttel on välismaine nimi (nt keeles, mis on peakontori asukohariigi seisukohast ootamatu); |
| --- | --- |

—

ettevõttel on välismaine nimi (nt keeles, mis on peakontori asukohariigi seisukohast ootamatu);

| — | ettevõtte veebisaidi sisu on puudulik võrreldes sellega, mis on tavaliselt ettevõtte veebisaidil; |
| --- | --- |

—

ettevõtte veebisaidi sisu on puudulik võrreldes sellega, mis on tavaliselt ettevõtte veebisaidil;

| — | klient ei soovi jagada teavet kaupade lõppkasutuse kohta (nt lõppkasutaja aruande kaudu), anda selgeid vastuseid tavaliste läbirääkimiste rutiinsetele äri- või tehnilistele küsimustele või esitada lõppkasutaja aruannet; |
| --- | --- |

—

klient ei soovi jagada teavet kaupade lõppkasutuse kohta (nt lõppkasutaja aruande kaudu), anda selgeid vastuseid tavaliste läbirääkimiste rutiinsetele äri- või tehnilistele küsimustele või esitada lõppkasutaja aruannet;

| — | antakse ebaveenvaid selgitusi selle kohta, miks kaubad on vajalikud, võttes arvesse kliendi tavapärast äritegevust või kaupade tehnilist keerukust. |
| --- | --- |

—

antakse ebaveenvaid selgitusi selle kohta, miks kaubad on vajalikud, võttes arvesse kliendi tavapärast äritegevust või kaupade tehnilist keerukust.

Saadetis

| — | Nõutakse tavatuid saatmis-, pakendamis- või märgistamistingimusi; keeldutakse tavapärastest saatmise, konteinerite/veokite pitseerimise ja saaja/lõppkasutaja poolt kättesaamise kinnituse andmise tingimustest. |
| --- | --- |

—

Nõutakse tavatuid saatmis-, pakendamis- või märgistamistingimusi; keeldutakse tavapärastest saatmise, konteinerite/veokite pitseerimise ja saaja/lõppkasutaja poolt kättesaamise kinnituse andmise tingimustest.

Finants- ja lepingutingimused

| — | Ebatavaliselt soodsad maksetingimused, näiteks põhjendamatult kõrge hinna maksmine, täieliku ettemakse tegemine või soov teha kohe täielik sularahamakse; |
| --- | --- |

—

Ebatavaliselt soodsad maksetingimused, näiteks põhjendamatult kõrge hinna maksmine, täieliku ettemakse tegemine või soov teha kohe täielik sularahamakse;

| — | makse teevad muud osapooled kui klient või väidetavad vahendajad ja makse teekond on toodetest erinev; |
| --- | --- |

—

makse teevad muud osapooled kui klient või väidetavad vahendajad ja makse teekond on toodetest erinev;

| — | keeldutakse tavapärastest paigaldus-, koolitus- või hooldusteenustest; |
| --- | --- |

—

keeldutakse tavapärastest paigaldus-, koolitus- või hooldusteenustest;

| — | paigaldamiskoht on range turvakontrolli all või asub piirkonnas, millele juurdepääs on väga piiratud; |
| --- | --- |

—

paigaldamiskoht on range turvakontrolli all või asub piirkonnas, millele juurdepääs on väga piiratud;

| — | paigaldamiskoht on eksportija äri või paigaldatava tootetüübi seisukohast ebaharilik; |
| --- | --- |

—

paigaldamiskoht on eksportija äri või paigaldatava tootetüübi seisukohast ebaharilik;

| — | on ebaharilikke nõudmisi lõppsihtkohtade, klientide või kaupade spetsifikatsioonide konfidentsiaalsuse suhtes; |
| --- | --- |

—

on ebaharilikke nõudmisi lõppsihtkohtade, klientide või kaupade spetsifikatsioonide konfidentsiaalsuse suhtes;

| — | soovitakse liigselt varuosi või puudub huvi mis tahes varuosade vastu. |
| --- | --- |

—

soovitakse liigselt varuosi või puudub huvi mis tahes varuosade vastu.

Pädeva asutusega teabe jagamine kahtlaste päringute kohta on hea äritava ja väga soovitatav. Lisaks on kasulik jagada teavet ettevõtte tarneahelas ja teiste eksportijatega, kui see on asjakohane, kuna relvakaubitsejad saadavad päringuid erinevatele ettevõtetele, lootes, et mõni osutub edukaks või saadakse kriitiline kogus materjali erinevatest allikatest (kui iga üksikpäring ei tekita veel kahtlusi). Kahtluse korral konsulteerige pädeva asutusega.

3. lisa

ELi liikmesriikide pädevate ekspordikontrolliasutuste loetelu

http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2016/august/tradoc_154880.pdf

---

Parandused

| 5.8.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/33

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määruse (EL) 2017/2391 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1059/2003 territoriaalsete tüpoloogiate (Tercet) osas) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 350, 29. detsember 2017
  )

Leheküljel 3 artikli 1 punktiga 5 lisatava artikli 4b lõike 3 punkti a esimese taande teises alataandes

asendatakse

| „— | „väikelinnad ja eeslinnad“ või „keskmise asustustihedusega alad“,“ |
| --- | --- |

„—

„väikelinnad ja eeslinnad“ või „keskmise asustustihedusega alad“,“

järgmisega:

| „— | „väiksemad linnad ja eeslinnad“ või „keskmise asustustihedusega alad“,“. |
| --- | --- |

„—

„väiksemad linnad ja eeslinnad“ või „keskmise asustustihedusega alad“,“.

Leheküljel 4 artikli 1 punktiga 5 lisatava artikli 4b lõike 3 punkti b taandes

asendatakse

| „— | „linnad“ ja nende „pendelrändealad“;“ |
| --- | --- |

„—

„linnad“ ja nende „pendelrändealad“;“

järgmisega:

| „— | „linnad“ ja nende „töörände alad“;“. |
| --- | --- |

„—

„linnad“ ja nende „töörände alad“;“.

Leheküljel 4 artikli 1 punktiga 5 lisatava artikli 4b lõike 3 punktis c

asendatakse

| „c) | mereäärsed alad:






  — | „mereäärsed alad“, |
| --- | --- | --- |

„c)

—

„mereäärsed alad“,

| — | „muud kui mereäärsed alad“.“ |
| --- | --- |

—

„muud kui mereäärsed alad“.“

järgmisega:

| „c) | rannikualad:






  — | „rannikualad“, |
| --- | --- | --- |

„c)

—

„rannikualad“,

| — | „muud kui rannikualad“.“ |
| --- | --- |

—

„muud kui rannikualad“.“

Leheküljel 4 artikli 1 punktiga 5 lisatava artikli 4b lõike 4 punktis c

asendatakse

| „c) | mereäärsete piirkondade tüpoloogia:






  — | „mereäärsed piirkonnad“, |
| --- | --- | --- |

„c)

—

„mereäärsed piirkonnad“,

| — | „muud kui mereäärsed piirkonnad“.“ |
| --- | --- |

—

„muud kui mereäärsed piirkonnad“.“

järgmisega:

| „c) | rannikupiirkondade tüpoloogia:






  — | „rannikupiirkonnad“, |
| --- | --- | --- |

„c)

—

„rannikupiirkonnad“,

| — | „muud kui rannikupiirkonnad“.“ |
| --- | --- |

—

„muud kui rannikupiirkonnad“.“

---