# Euroopa Liidu L 281/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 281 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik31. oktoober 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 281

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik31. oktoober 2019

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2019/1838, 30. oktoober 2019, millega määratakse 2020. aastaks kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused ning muudetakse määrust (EL) 2019/124 teatavate püügivõimaluste kohta teistes vetes | 1 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2019/1838, 30. oktoober 2019, millega määratakse 2020. aastaks kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused ning muudetakse määrust (EL) 2019/124 teatavate püügivõimaluste kohta teistes vetes

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 31.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 281/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 281/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2019/1838,

30. oktoober 2019,

millega määratakse 2020. aastaks kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused ning muudetakse määrust (EL) 2019/124 teatavate püügivõimaluste kohta teistes vetes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (1) kohaselt tuleb kaitsemeetmete vastuvõtmisel võtta arvesse kättesaadavaid teadus-, tehnilisi ja majandusnõuandeid, mis võivad asjakohasel juhul hõlmata kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee ning muude nõuandvate organite koostatud aruandeid ja samuti asjaomastes geograafilistes piirkondades või pädevusvaldkondades moodustatud nõuandekomisjonidelt saadud nõuandeid ning liikmesriikide ühiseid soovitusi. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (1) kohaselt tuleb kaitsemeetmete vastuvõtmisel võtta arvesse kättesaadavaid teadus-, tehnilisi ja majandusnõuandeid, mis võivad asjakohasel juhul hõlmata kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee ning muude nõuandvate organite koostatud aruandeid ja samuti asjaomastes geograafilistes piirkondades või pädevusvaldkondades moodustatud nõuandekomisjonidelt saadud nõuandeid ning liikmesriikide ühiseid soovitusi.

| (2) | Nõukogul on kohustus võtta vastu kalapüügivõimaluste kehtestamise ja jaotamise meetmed, sealhulgas määrata asjakohasel juhul kindlaks teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikidele selliselt, et iga kalavaru või püügiviisi puhul oleks tagatud kõikide liikmesriikide püügitegevuse suhteline stabiilsus, ning võttes asjakohaselt arvesse määruses (EL) nr 1380/2013 sätestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogul on kohustus võtta vastu kalapüügivõimaluste kehtestamise ja jaotamise meetmed, sealhulgas määrata asjakohasel juhul kindlaks teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikidele selliselt, et iga kalavaru või püügiviisi puhul oleks tagatud kõikide liikmesriikide püügitegevuse suhteline stabiilsus, ning võttes asjakohaselt arvesse määruses (EL) nr 1380/2013 sätestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke.

| (3) | Määruses (EL) nr 1380/2013 on sätestatud ühise kalanduspoliitika eesmärk saavutada maksimaalsele jätkusuutlikule saagikusele vastav kasutamise määr võimaluse korral 2015. aastaks ning seejärel järk-järgult, laienedes kõikidele varudele hiljemalt 2020. aastaks. |
| --- | --- |

(3)

Määruses (EL) nr 1380/2013 on sätestatud ühise kalanduspoliitika eesmärk saavutada maksimaalsele jätkusuutlikule saagikusele vastav kasutamise määr võimaluse korral 2015. aastaks ning seejärel järk-järgult, laienedes kõikidele varudele hiljemalt 2020. aastaks.

| (4) | Lubatud kogupüük (TAC) tuleks seega kooskõlas määrusega (EL) nr 1380/2013 kehtestada kättesaadava teadusnõuande põhjal ning arvestades bioloogilisi ja sotsiaal-majanduslikke aspekte, tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise ja pidades ka silmas arvamusi, mis on esitatud sidusrühmadega peetud konsultatsioonide käigus. |
| --- | --- |

(4)

Lubatud kogupüük (TAC) tuleks seega kooskõlas määrusega (EL) nr 1380/2013 kehtestada kättesaadava teadusnõuande põhjal ning arvestades bioloogilisi ja sotsiaal-majanduslikke aspekte, tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise ja pidades ka silmas arvamusi, mis on esitatud sidusrühmadega peetud konsultatsioonide käigus.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/1139 (2) on kehtestatud Läänemere tursa-, räime- ja kiluvarude majandamise ja püügi mitmeaastane kava (edaspidi „kava“). Kava eesmärk on tagada, et mere bioloogiliste ressursside kasutamisel taastatakse ja säilitatakse püütavate liikide populatsioonid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. Selleks tuleb asjaomaste kalavarude kalastussuremuse sihttase, mis on väljendatud vahemikena, saavutada võimalikult kiiresti ning järk-järgult tõusvalt 2020. aastaks. 2020. aastal kohaldatavate Läänemere tursa-, räime- ja kiluvarude püügipiirangute kehtestamisel on asjakohane pidada silmas kava eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/1139 (2) on kehtestatud Läänemere tursa-, räime- ja kiluvarude majandamise ja püügi mitmeaastane kava (edaspidi „kava“). Kava eesmärk on tagada, et mere bioloogiliste ressursside kasutamisel taastatakse ja säilitatakse püütavate liikide populatsioonid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. Selleks tuleb asjaomaste kalavarude kalastussuremuse sihttase, mis on väljendatud vahemikena, saavutada võimalikult kiiresti ning järk-järgult tõusvalt 2020. aastaks. 2020. aastal kohaldatavate Läänemere tursa-, räime- ja kiluvarude püügipiirangute kehtestamisel on asjakohane pidada silmas kava eesmärkide saavutamist.

| (6) | Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) on märkinud, et Läänemere lääneosa räime biomass on ICESi alarajoonides 20–24 jätkuvalt allpool kudekarja biomassi piirmäära miinimumtaset (Blim), millest allpool võib paljunemisvõime olla vähenenud. Sellest tulenevalt soovitas ICES 29. mail 2019 antud iga-aastases kalavarude nõuandes neid varusid mitte püüda. Seepärast tuleks vastavalt määruse (EL) 2016/1139 artikli 5 lõikele 2 võtta kõik asjakohased parandusmeetmed, et tagada asjaomase kalavaru kiire taastumine maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagavast tasemest kõrgemal tasemel. Lisaks eeldab see säte täiendavate parandusmeetmete vastuvõtmist. Selleks tuleb arvesse võtta ühise kalanduspoliitika ja eelkõige kava eesmärkide saavutamise ajakava, võttes arvesse võetud parandusmeetmete oodatavat mõju, pidades samal ajal kinni eesmärgist saavutada majanduslik, sotsiaalne ja tööhõivealane kasu, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 2. Sellest tulenevalt ja kooskõlas määruse (EL) 2016/1139 artikli 4 lõikega 4 ja artikli 5 lõikega 2 on asjakohane, et Läänemere lääneosa räime püügi võimalused kehtestatakse tasemel, mis on väiksem kalastussuremuse tasemete vahemikust, võttes arvesse biomassi vähenemist. |
| --- | --- |

(6)

Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) on märkinud, et Läänemere lääneosa räime biomass on ICESi alarajoonides 20–24 jätkuvalt allpool kudekarja biomassi piirmäära miinimumtaset (Blim), millest allpool võib paljunemisvõime olla vähenenud. Sellest tulenevalt soovitas ICES 29. mail 2019 antud iga-aastases kalavarude nõuandes neid varusid mitte püüda. Seepärast tuleks vastavalt määruse (EL) 2016/1139 artikli 5 lõikele 2 võtta kõik asjakohased parandusmeetmed, et tagada asjaomase kalavaru kiire taastumine maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagavast tasemest kõrgemal tasemel. Lisaks eeldab see säte täiendavate parandusmeetmete vastuvõtmist. Selleks tuleb arvesse võtta ühise kalanduspoliitika ja eelkõige kava eesmärkide saavutamise ajakava, võttes arvesse võetud parandusmeetmete oodatavat mõju, pidades samal ajal kinni eesmärgist saavutada majanduslik, sotsiaalne ja tööhõivealane kasu, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 2. Sellest tulenevalt ja kooskõlas määruse (EL) 2016/1139 artikli 4 lõikega 4 ja artikli 5 lõikega 2 on asjakohane, et Läänemere lääneosa räime püügi võimalused kehtestatakse tasemel, mis on väiksem kalastussuremuse tasemete vahemikust, võttes arvesse biomassi vähenemist.

| (7) | Läänemere idaosa tursavaru puhul oli ICESil pärast mitut aastat võimalik teha jälle analüütiline hindamine. ICESi hinnang näitas, et biomass on väiksem kui Blim -väärtus ja see jääks keskpikas perspektiivis Blim-väärtusest allapoole isegi siis, kui kalapüüki üldse ei toimuks. Seepärast soovitas ICES teaduslikus nõuandes neid varusid 2020. aastal mitte püüda. ICESil ei olnud siiski võimalik määrata kindlaks kalastussuremuse vahemike väärtusi. Kalavarude hindamise põhjal ja võimalikult kiireks reageerimiseks võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2019/1248, (3) millega kehtestatakse erakorralised meetmed, et leevendada tõsist ohtu Läänemere idaosa tursa (Gadus morhua) varu säilimisele. Vastavalt määruse (EL) 2016/1139 artikli 5 lõikele 2 tuleb 2020. aasta kalapüügivõimalused kehtestada nii, et tagada asjaomase kalavaru kiire taastumine maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagavast tasemest kõrgemal tasemel. |
| --- | --- |

(7)

Läänemere idaosa tursavaru puhul oli ICESil pärast mitut aastat võimalik teha jälle analüütiline hindamine. ICESi hinnang näitas, et biomass on väiksem kui Blim -väärtus ja see jääks keskpikas perspektiivis Blim-väärtusest allapoole isegi siis, kui kalapüüki üldse ei toimuks. Seepärast soovitas ICES teaduslikus nõuandes neid varusid 2020. aastal mitte püüda. ICESil ei olnud siiski võimalik määrata kindlaks kalastussuremuse vahemike väärtusi. Kalavarude hindamise põhjal ja võimalikult kiireks reageerimiseks võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2019/1248, (3) millega kehtestatakse erakorralised meetmed, et leevendada tõsist ohtu Läänemere idaosa tursa (Gadus morhua) varu säilimisele. Vastavalt määruse (EL) 2016/1139 artikli 5 lõikele 2 tuleb 2020. aasta kalapüügivõimalused kehtestada nii, et tagada asjaomase kalavaru kiire taastumine maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagavast tasemest kõrgemal tasemel.

| (8) | Kui Läänemere idaosa tursa püügi võimalused kehtestatakse vastavalt teaduslikus nõuandes esitatud tasemele, võib kohustus lossida kogu segapüügist, sealhulgas Läänemere idaosa tursa kaaspüügist saadud saak tekitada püüki piiravate liikide probleemi. Selleks et saavutada õige tasakaal ühest küljest kalapüügi jätkuva lubamise vahel, arvestades võimalikke tõsiseid sotsiaal-majanduslikke tagajärgi ning teisest küljest kõnealuse kalavaru hea bioloogilise seisundi saavutamise vajadust, võttes arvesse, et segapüügi puhul on raske püüda korraga kõiki varusid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel, on asjakohane kehtestada Läänemere idaosa tursa kaaspüügi jaoks konkreetne lubatud kogupüük. Sellest olenemata võiks olla lubatud tursa püüdmine üksnes teadusuuringute eesmärgil ning järgides täielikult tingimusi, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1241 (4) artiklis 25. Lubatud kogupüügi tase peaks hoidma ära kalastussuremuse suurenemise ning pakkuma stiimuleid selektiivsuse suurendamiseks ja soovimatu saagi vältimiseks. |
| --- | --- |

(8)

Kui Läänemere idaosa tursa püügi võimalused kehtestatakse vastavalt teaduslikus nõuandes esitatud tasemele, võib kohustus lossida kogu segapüügist, sealhulgas Läänemere idaosa tursa kaaspüügist saadud saak tekitada püüki piiravate liikide probleemi. Selleks et saavutada õige tasakaal ühest küljest kalapüügi jätkuva lubamise vahel, arvestades võimalikke tõsiseid sotsiaal-majanduslikke tagajärgi ning teisest küljest kõnealuse kalavaru hea bioloogilise seisundi saavutamise vajadust, võttes arvesse, et segapüügi puhul on raske püüda korraga kõiki varusid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel, on asjakohane kehtestada Läänemere idaosa tursa kaaspüügi jaoks konkreetne lubatud kogupüük. Sellest olenemata võiks olla lubatud tursa püüdmine üksnes teadusuuringute eesmärgil ning järgides täielikult tingimusi, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1241 (4) artiklis 25. Lubatud kogupüügi tase peaks hoidma ära kalastussuremuse suurenemise ning pakkuma stiimuleid selektiivsuse suurendamiseks ja soovimatu saagi vältimiseks.

| (9) | ICES peaks 2019. aasta novembris avaldama nõuande Läänemere idaosa tursa vältimatu kaaspüügi taseme kohta püügi puhul, mis ei ole suunatud Läänemere idaosa tursale. Kui ICESi soovitatud tase erineb käesolevas määruses sätestatud tasemest, tuleks Läänemere idaosa tursa lubatud kogupüüki muuta tagamaks, et see on kooskõlas ICESi nõuandega ja hõlmab üksnes selle kalavaru vältimatut kaaspüüki muu kalapüügi puhul. |
| --- | --- |

(9)

ICES peaks 2019. aasta novembris avaldama nõuande Läänemere idaosa tursa vältimatu kaaspüügi taseme kohta püügi puhul, mis ei ole suunatud Läänemere idaosa tursale. Kui ICESi soovitatud tase erineb käesolevas määruses sätestatud tasemest, tuleks Läänemere idaosa tursa lubatud kogupüüki muuta tagamaks, et see on kooskõlas ICESi nõuandega ja hõlmab üksnes selle kalavaru vältimatut kaaspüüki muu kalapüügi puhul.

| (10) | Lisaks on määruse (EL) 2016/1139 artikli 5 lõikes 2 märgitud, et tuleb võtta täiendavaid parandusmeetmeid, et tagada asjaomase kalavaru kiire taastumine maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. Teaduslikust nõuandest nähtub, et kudemiskohtade püügiks sulgemine tooks kalavarule täiendavat kasu, mida ei ole võimalik saavutada üksnes lubatud kogupüügiga (näiteks suurenenud juurdekasv tänu häirimatule kudemisele). Läänemere idaosa tursa varude seisundit arvestades on asjakohane laiendada kõnealuse liigi suviste kudemiskohtade sulgemise ulatust ja pikendada seda ajaliselt. Lisaks nähtub teaduslikust nõuandest, et Läänemere idaosa tursa harrastuspüügi suhteline tähtsus sõltub lubatud kogupüügi tasemest. Kuna lubatud kogupüüki vähendatakse märgatavalt, on harrastuskalapüügi käigus püütud kogused märkimisväärsed. Seepärast on asjakohane keelata tursa harrastuspüük ICESi alarajoonides 25 ja 26, kus Läänemere idaosa turska leidub kõige rohkem. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks on määruse (EL) 2016/1139 artikli 5 lõikes 2 märgitud, et tuleb võtta täiendavaid parandusmeetmeid, et tagada asjaomase kalavaru kiire taastumine maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. Teaduslikust nõuandest nähtub, et kudemiskohtade püügiks sulgemine tooks kalavarule täiendavat kasu, mida ei ole võimalik saavutada üksnes lubatud kogupüügiga (näiteks suurenenud juurdekasv tänu häirimatule kudemisele). Läänemere idaosa tursa varude seisundit arvestades on asjakohane laiendada kõnealuse liigi suviste kudemiskohtade sulgemise ulatust ja pikendada seda ajaliselt. Lisaks nähtub teaduslikust nõuandest, et Läänemere idaosa tursa harrastuspüügi suhteline tähtsus sõltub lubatud kogupüügi tasemest. Kuna lubatud kogupüüki vähendatakse märgatavalt, on harrastuskalapüügi käigus püütud kogused märkimisväärsed. Seepärast on asjakohane keelata tursa harrastuspüük ICESi alarajoonides 25 ja 26, kus Läänemere idaosa turska leidub kõige rohkem.

| (11) | Läänemere lääneosa tursa varu kohta ilmneb teaduslikust nõuandest, et harrastuspüük mõjutab oluliselt kõnealuse varu üldist kalastussuremust. Võttes arvesse kõnealuse varu praegust olukorda ja lubatud kogupüügi vähendamist, on asjakohane vähendada ühe kaluri kohta kaasavõetava saagi päevast piirmäära. See ei piira tööndusliku kalapüügi suhtes kohaldatava suhtelise stabiilsuse põhimõtte kohaldamist. Lisaks nähtub teaduslikust nõuandest, et ICESi alarajoonis 24 esineb nii lääne- kui ka idaosa turska. Selleks et kaitsta idaosa tursa varusid ja tagada Läänemere idaosa tursa majandamise piirkonnaga võrdsed tingimused, on asjakohane piirata lubatud kogupüügi kasutamist ICESi alarajoonis 24 tursa kaaspüügile, välja arvatud siis, kui tegemist on tursa püüdmisega üksnes teadusuuringute eesmärgil ning järgides täielikult tingimusi, mis on sätestatud määruse (EL) 2019/1241 artiklis 25. Lisaks sellele tuleks teha erand väikesemahulisele rannapüügile, mis toimub seisevpüünistega lähtejoontest mõõdetuna kuni kuue meremiili kaugusel piirkondades, kus vee sügavus on alla 20 meetri, kuna nendes madalates rannikuvetes esineb peamiselt lääneosa turska. Seetõttu ning ICESi alarajoonidega 25 ja 26 võrdsete tingimuste tagamiseks tuleks keelata tursa harrastuspüük ICESi alarajoonis 24 kaugemal kui kuus meremiili, mõõdetuna lähtejoontest. Võttes arvesse kalavarude nõrka seisundit ja teaduslikke nõuandeid, millest nähtub, et eelkõige kudemiskohtade sulgemine võib kalavarudele tuua täiendavat kasu, mida ei ole võimalik saavutada üksnes lubatud kogupüügiga (näiteks suurenenud juurdekasv tänu häirimatule kudemisele), on asjakohane kehtestada tööndusliku kalapüügi puhul uuesti talvine kudemiskohtade sulgemine. |
| --- | --- |

(11)

Läänemere lääneosa tursa varu kohta ilmneb teaduslikust nõuandest, et harrastuspüük mõjutab oluliselt kõnealuse varu üldist kalastussuremust. Võttes arvesse kõnealuse varu praegust olukorda ja lubatud kogupüügi vähendamist, on asjakohane vähendada ühe kaluri kohta kaasavõetava saagi päevast piirmäära. See ei piira tööndusliku kalapüügi suhtes kohaldatava suhtelise stabiilsuse põhimõtte kohaldamist. Lisaks nähtub teaduslikust nõuandest, et ICESi alarajoonis 24 esineb nii lääne- kui ka idaosa turska. Selleks et kaitsta idaosa tursa varusid ja tagada Läänemere idaosa tursa majandamise piirkonnaga võrdsed tingimused, on asjakohane piirata lubatud kogupüügi kasutamist ICESi alarajoonis 24 tursa kaaspüügile, välja arvatud siis, kui tegemist on tursa püüdmisega üksnes teadusuuringute eesmärgil ning järgides täielikult tingimusi, mis on sätestatud määruse (EL) 2019/1241 artiklis 25. Lisaks sellele tuleks teha erand väikesemahulisele rannapüügile, mis toimub seisevpüünistega lähtejoontest mõõdetuna kuni kuue meremiili kaugusel piirkondades, kus vee sügavus on alla 20 meetri, kuna nendes madalates rannikuvetes esineb peamiselt lääneosa turska. Seetõttu ning ICESi alarajoonidega 25 ja 26 võrdsete tingimuste tagamiseks tuleks keelata tursa harrastuspüük ICESi alarajoonis 24 kaugemal kui kuus meremiili, mõõdetuna lähtejoontest. Võttes arvesse kalavarude nõrka seisundit ja teaduslikke nõuandeid, millest nähtub, et eelkõige kudemiskohtade sulgemine võib kalavarudele tuua täiendavat kasu, mida ei ole võimalik saavutada üksnes lubatud kogupüügiga (näiteks suurenenud juurdekasv tänu häirimatule kudemisele), on asjakohane kehtestada tööndusliku kalapüügi puhul uuesti talvine kudemiskohtade sulgemine.

| (12) | Et tagada rannapüügi võimaluste täielik ärakasutamine, on asjakohane kehtestada liikmesriigile, kes on selle kohta taotluse esitanud, lõhe osas piiratud piirkondadevaheline paindlikkus ICESi alarajoonidest 22–31 ICESi alarajooni 32. |
| --- | --- |

(12)

Et tagada rannapüügi võimaluste täielik ärakasutamine, on asjakohane kehtestada liikmesriigile, kes on selle kohta taotluse esitanud, lõhe osas piiratud piirkondadevaheline paindlikkus ICESi alarajoonidest 22–31 ICESi alarajooni 32.

| (13) | ICESi nõuande kohaselt on 32 % lõhesaagist valesti registreeritud, peamiselt meriforelli saagina. Kuna meriforelli püütakse Läänemeres peamiselt rannikuvetes, on asjakohane keelata meriforelli püük kaugemal kui neli meremiili ja piirata meriforelli kaaspüük 3 %-ni meriforelli ja lõhe kombineeritud püügist, et vältida lõhesaagi valesti registreerimist meriforelli saagina. |
| --- | --- |

(13)

ICESi nõuande kohaselt on 32 % lõhesaagist valesti registreeritud, peamiselt meriforelli saagina. Kuna meriforelli püütakse Läänemeres peamiselt rannikuvetes, on asjakohane keelata meriforelli püük kaugemal kui neli meremiili ja piirata meriforelli kaaspüük 3 %-ni meriforelli ja lõhe kombineeritud püügist, et vältida lõhesaagi valesti registreerimist meriforelli saagina.

| (14) | Võttes arvesse, et kilu kudekarja biomass on suurem maksimaalse jätkusuutliku saagikuse piirväärtusest (Btrigger), on asjakohane kehtestada lubatud kogupüük vastavalt FMSY ülemisele vahemikule, et piirata varieerumist järjestikuste aastate kalapüügivõimaluste vahel kooskõlas määruse (EL) 2016/1139) artikli 4 lõike 5 punktiga c. |
| --- | --- |

(14)

Võttes arvesse, et kilu kudekarja biomass on suurem maksimaalse jätkusuutliku saagikuse piirväärtusest (Btrigger), on asjakohane kehtestada lubatud kogupüük vastavalt FMSY ülemisele vahemikule, et piirata varieerumist järjestikuste aastate kalapüügivõimaluste vahel kooskõlas määruse (EL) 2016/1139) artikli 4 lõike 5 punktiga c.

| (15) | Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalusi kasutatakse vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1224/2009, (5) eelkõige vastavalt selle artiklitele 33 ja 34, milles käsitletakse saagi ja püügikoormuse registreerimist ning kalapüügivõimaluste ammendumise andmete esitamist komisjonile. Seetõttu tuleks käesolevas määruses täpsustada koodid, mida liikmesriigid kasutavad komisjonile andmete saatmisel käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimise kohta. |
| --- | --- |

(15)

Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalusi kasutatakse vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1224/2009, (5) eelkõige vastavalt selle artiklitele 33 ja 34, milles käsitletakse saagi ja püügikoormuse registreerimist ning kalapüügivõimaluste ammendumise andmete esitamist komisjonile. Seetõttu tuleks käesolevas määruses täpsustada koodid, mida liikmesriigid kasutavad komisjonile andmete saatmisel käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimise kohta.

| (16) | Nõukogu määruses (EÜ) nr 847/96 (6) on kehtestatud lubatud kogupüükide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, sealhulgas artiklite 3 ja 4 kohased ennetuslikke ja analüütilisi lubatud kogupüüke käsitlevad paindlikkussätted. Nimetatud määruse artikli 2 kohaselt tuleb nõukogul lubatud kogupüügi kehtestamisel otsustada, milliste kalavarude suhtes ei kohaldata artiklit 3 või 4, võttes aluseks eelkõige kalavarude bioloogilise seisundi. Hiljuti kehtestati määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 9 ühest aastast teise ülekandmise paindlikkuse mehhanism kõikide lossimiskohustusega hõlmatud varude jaoks. Seega, et vältida liigset paindlikkust, mis kahjustaks mere bioloogiliste ressursside mõistliku ja vastutustundliku kasutamise põhimõtet, takistaks ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamist ja halvendaks kalavarude bioloogilist seisundit, tuleks sätestada, et määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 kohaldatakse analüütilise lubatud kogupüügi suhtes ainult siis, kui määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast paindlikku ühest aastast teise ülekandmist ei kasutata. |
| --- | --- |

(16)

Nõukogu määruses (EÜ) nr 847/96 (6) on kehtestatud lubatud kogupüükide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, sealhulgas artiklite 3 ja 4 kohased ennetuslikke ja analüütilisi lubatud kogupüüke käsitlevad paindlikkussätted. Nimetatud määruse artikli 2 kohaselt tuleb nõukogul lubatud kogupüügi kehtestamisel otsustada, milliste kalavarude suhtes ei kohaldata artiklit 3 või 4, võttes aluseks eelkõige kalavarude bioloogilise seisundi. Hiljuti kehtestati määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 9 ühest aastast teise ülekandmise paindlikkuse mehhanism kõikide lossimiskohustusega hõlmatud varude jaoks. Seega, et vältida liigset paindlikkust, mis kahjustaks mere bioloogiliste ressursside mõistliku ja vastutustundliku kasutamise põhimõtet, takistaks ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamist ja halvendaks kalavarude bioloogilist seisundit, tuleks sätestada, et määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 kohaldatakse analüütilise lubatud kogupüügi suhtes ainult siis, kui määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast paindlikku ühest aastast teise ülekandmist ei kasutata.

| (17) | Võttes lisaks sellele arvesse, et Läänemere idaosa tursa varu on väiksem kui Blim ja et 2020. aastal on lubatud üksnes kaaspüük ja püük teadusuuringute eesmärgil, on liikmesriigid võtnud kohustuse 2020. aastal selle varu suhtes mitte kohaldada määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõiget 9, nii et 2020. aasta püük ei ületaks kehtestatud lubatud kogupüüki. |
| --- | --- |

(17)

Võttes lisaks sellele arvesse, et Läänemere idaosa tursa varu on väiksem kui Blim ja et 2020. aastal on lubatud üksnes kaaspüük ja püük teadusuuringute eesmärgil, on liikmesriigid võtnud kohustuse 2020. aastal selle varu suhtes mitte kohaldada määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõiget 9, nii et 2020. aasta püük ei ületaks kehtestatud lubatud kogupüüki.

| (18) | Uue teadusliku nõuande alusel tuleks norra tursiku esialgne lubatud kogupüük ICESi 3a rajoonis ning ICESi 2a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes kehtestada alates 1. novembrist 2019 kuni 31. oktoobrini 2020. |
| --- | --- |

(18)

Uue teadusliku nõuande alusel tuleks norra tursiku esialgne lubatud kogupüük ICESi 3a rajoonis ning ICESi 2a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes kehtestada alates 1. novembrist 2019 kuni 31. oktoobrini 2020.

| (19) | ICES avaldas 1. oktoobril 2019 muudetud nõuande hariliku merikeele (Solea solea) kohta ICESi 7f ja 7 g rajoonis (Bristoli laht, Keldi meri). Selle nõuande alusel võib selle varu lubatud kogupüüki suurendada. Suurendamine peaks piirduma 20 %-ga, et võtta arvesse selle varu püügivõimsust kuni 2019. aasta lõpuni. |
| --- | --- |

(19)

ICES avaldas 1. oktoobril 2019 muudetud nõuande hariliku merikeele (Solea solea) kohta ICESi 7f ja 7 g rajoonis (Bristoli laht, Keldi meri). Selle nõuande alusel võib selle varu lubatud kogupüüki suurendada. Suurendamine peaks piirduma 20 %-ga, et võtta arvesse selle varu püügivõimsust kuni 2019. aasta lõpuni.

| (20) | Nõukogu määruse (EL) 2019/124 (7) kohases kihvkala SPRFMO konventsiooni ala püügivõimaluste tabelis tuleks parandada asjakohane aruandluskood. |
| --- | --- |

(20)

Nõukogu määruse (EL) 2019/124 (7) kohases kihvkala SPRFMO konventsiooni ala püügivõimaluste tabelis tuleks parandada asjakohane aruandluskood.

| (21) | Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2020. Lisaks tuleks käesolevat määrust kohaldada norra tursiku suhtes ICESi 3a rajoonis ning ICESi 2a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes alates 1. novembrist 2019 kuni 31. oktoobrini 2020. Hariliku merikeele lubatud kogupüüki ICESi 7f ja 7 g rajoonis ja määruse (EL) 2019/124 kohast kihvkala lubatud kogupüüki SPRFMO konventsiooni alal kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019. Hariliku merikeele lubatud kogupüügi suurendamist ning kihvkala aruandluskoodi muutust tuleks seetõttu kohaldada alates kõnealusest kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta õiguskindluse põhimõtet ja õiguspärase ootuse põhimõtet, kuna need püügivõimalused on suuremad määruse (EL) 2019/124 kohaselt algselt kehtestatutest. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(21)

Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2020. Lisaks tuleks käesolevat määrust kohaldada norra tursiku suhtes ICESi 3a rajoonis ning ICESi 2a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes alates 1. novembrist 2019 kuni 31. oktoobrini 2020. Hariliku merikeele lubatud kogupüüki ICESi 7f ja 7 g rajoonis ja määruse (EL) 2019/124 kohast kihvkala lubatud kogupüüki SPRFMO konventsiooni alal kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019. Hariliku merikeele lubatud kogupüügi suurendamist ning kihvkala aruandluskoodi muutust tuleks seetõttu kohaldada alates kõnealusest kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta õiguskindluse põhimõtet ja õiguspärase ootuse põhimõtet, kuna need püügivõimalused on suuremad määruse (EL) 2019/124 kohaselt algselt kehtestatutest. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2020. aastaks ning muudetakse teatavaid määruses (EL) 2019/124 kindlaks määratud püügivõimalusi teistes vetes.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse Läänemerel tegutsevate liidu kalalaevade suhtes.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse ka harrastuskalapüügi suhtes, kui sellisele püügile on asjaomastes sätetes sõnaselgelt osutatud.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 4 osutatud mõisteid.

Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „alarajoon“ – Läänemeres paiknev ICESi alarajoon, mis on määratletud nõukogu määruse (EÜ) nr 218/2009 (8) III lisas; |
| --- | --- |

1)

„alarajoon“ – Läänemeres paiknev ICESi alarajoon, mis on määratletud nõukogu määruse (EÜ) nr 218/2009 (8) III lisas;

8

| 2) | „lubatud kogupüük“ (TAC) – iga kalavaru kogus, mida võib püüda aasta jooksul; |
| --- | --- |

2)

„lubatud kogupüük“ (TAC) – iga kalavaru kogus, mida võib püüda aasta jooksul;

| 3) | „kvoot“ – liidule, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist; |
| --- | --- |

3)

„kvoot“ – liidule, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;

| 4) | „harrastuskalapüük“ – mittetöönduslikud püügitoimingud, mille puhul mere bioloogilisi ressursse kasutatakse meelelahutuslikul, turismi või sportlikul eesmärgil. |
| --- | --- |

4)

„harrastuskalapüük“ – mittetöönduslikud püügitoimingud, mille puhul mere bioloogilisi ressursse kasutatakse meelelahutuslikul, turismi või sportlikul eesmärgil.

II PEATÜKK

PÜÜGIVÕIMALUSED

Artikkel 4

Lubatud kogupüük ja selle jaotamine

Lubatud kogupüük, kvoodid ja vajaduse korral nendega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud lisas.

Artikkel 5

Kalapüügivõimaluste jaotamist käsitlevad erisätted

Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:

| a) | määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;

| b) | määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohast mahaarvamist ega ümberjaotamist; |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohast mahaarvamist ega ümberjaotamist;

| c) | määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 või määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast lubatud lisakoguste lossimist; |
| --- | --- |

c)

määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 või määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast lubatud lisakoguste lossimist;

| d) | määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohast koguste kinnipidamist või määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast ülekandmist; |
| --- | --- |

d)

määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohast koguste kinnipidamist või määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast ülekandmist;

| e) | määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105 ja 107 kohast vähendamist. |
| --- | --- |

e)

määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105 ja 107 kohast vähendamist.

Artikkel 6

Püügi ja kaaspüügi lossimise tingimused

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 8 osutatud, sihtliiki mittekuuluva liigi varud, mis on ohututes bioloogilistes piirides, on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas, et teha erand kohustusest arvestada saak asjaomasest kvoodist maha, nagu on ette nähtud kõnealuses artiklis.

Artikkel 7

Meetmed seoses tursa harrastuspüügiga ICESi alarajoonides 22–26

1.   ICESi alarajoonides 22 ja 23 ja ICESi alarajoonis 24 kuni kuue meremiili kaugusel mõõdetuna lähtejoontest toimuva harrastuspüügi käigus tohib üks kalur jätta saagiks kuni viis turska päevas.

2.   Erandina lõikest 1 tohib 1. veebruarist kuni 31. märtsini 2020 ICESi alarajoonides 22 ja 23 ja ICESi alarajoonis 24 kuni kuue meremiili kaugusel mõõdetuna lähtejoontest toimuva harrastuspüügi käigus üks kalur jätta saagiks kuni kaks turska päevas.

3.   Tursa harrastuskalapüük on keelatud ICESi alarajoonis 24 kaugemal kui kuus meremiili mõõdetuna lähtejoontest ning ICESi alarajoonides 25 ja 26.

4.   Lõiked 1, 2 ja 3 ei piira rangemate riigisiseste meetmete kohaldamist.

Artikkel 8

Meetmed seoses meriforelli ja lõhe püügiga ICESi alarajoonides 22–32

1.   Kalalaevadel on 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2020 ICESi alarajoonides 22–32 keelatud püüda meriforelli vetes, mis asuvad lähtejoontest kaugemal kui neli meremiili. Nendes vetes lõhe püüdmisel ei tohi meriforelli kaaspüük mis tahes ajal ületada 3 % lõhe ja meriforelli kogusaagist – kas pardal olevast või pärast iga püügireisi lossitud saagist.

2.   Lõige 1 ei piira rangemate riigisiseste meetmete kohaldamist.

Artikkel 9

Paindlikkus

1.   Kui käesoleva määruse lisas ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku lubatud kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse analüütilist lubatud kogupüüki.

2.   Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 ei kohaldata juhul, kui liikmesriik kasutab määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast paindlikku ühest aastast teise ülekandmist.

Artikkel 10

Andmete edastamine

Kui liikmesriigid saadavad komisjonile määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt andmeid kalavarude püütud või lossitud koguste kohta, kasutavad nad käesoleva määruse lisas sätestatud kalavarude koode.

III PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 11

Määruse (EL) 2019/124 muutmine

1.   Määruse (EL) 2019/124 IA lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | tabel, milles on hariliku merikeele püügi võimalused ICESi 7f ja 7 g rajoonis, asendatakse järgmisega:








  „Liik: | Harilik merikeel

  Solea solea | Püügipiirkond: | 7f ja 7 g
  (SOL/7FG.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 630 | Analüütiline TAC“ |
| Prantsusmaa | 63 |
| Iirimaa | 32 |
| Ühendkuningriik | 284 |
| Liit | 1 009 |
| | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | 1 009 |

1)

tabel, milles on hariliku merikeele püügi võimalused ICESi 7f ja 7 g rajoonis, asendatakse järgmisega:

„Liik:

Harilik merikeel

Solea solea

Püügipiirkond:

7f ja 7 g

(SOL/7FG.)

Belgia

630

Analüütiline TAC“

Prantsusmaa

63

Iirimaa

32

Ühendkuningriik

284

Liit

1 009

Lubatud kogupüük (TAC)

1 009

| 2) | Norra tursiku ja seotud kaaspüügi püügivõimaluste tabel ICESi 3a rajoonis ning ICESi 2a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes asendatakse järgmise tabeliga:











  „Liik: | Norra tursik ja seotud kaaspüük

  Trisopterus esmarkii | Püügipiirkond: | 3a; 2a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu veed
  (NOP/2A3A4.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aasta | 2019 | | 2020 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 |
| Taani | 54 949 | (9)
   (11) | 64 940 | (9)
   (14) |
| Saksamaa | 11 | (9)
   (10)
   (11) | 12 | (9)
   (10)
   (14) |
| Madalmaad | 40 | (9)
   (10)
   (11) | 48 | (9)
   (10)
   (14) |
| Liit | 55 000 | (9)
   (10) | 65 000 | (9)
   (14) |
| Norra | 14 500 | (12) | 0 | (12) |
| Fääri saared | 5 000 | (13) | 0 | (13) |
| Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | | Ei kohaldata | |

2)

Norra tursiku ja seotud kaaspüügi püügivõimaluste tabel ICESi 3a rajoonis ning ICESi 2a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes asendatakse järgmise tabeliga:

„Liik:

Norra tursik ja seotud kaaspüük

Trisopterus esmarkii

Püügipiirkond:

3a; 2a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu veed

(NOP/2A3A4.)

Aasta

2019

2020

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4

Taani

54 949

(9)
   (11)

64 940

(9)
   (14)

Saksamaa

11

(9)
   (10)
   (11)

12

(9)
   (10)
   (14)

Madalmaad

40

(9)
   (10)
   (11)

48

(9)
   (10)
   (14)

Liit

55 000

(9)
   (10)

65 000

(9)
   (14)

Norra

14 500

(12)

0

(12)

Fääri saared

5 000

(13)

0

(13)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata

2.   IJ lisas SPRFMO konventsiooni alal kihvkalade püügi võimalusi käsitlevas tabelis asendatakse aruandluskood „TOP/SPRFMO“ koodiga „TOT/SPR-AE“.

Artikkel 12

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020, välja arvatud artikli 11 lõige 1 punkt 2, mida kohaldatakse 1. novembrist 2019 kuni 31. oktoobrini 2020, ning artikli 11 lõike 1 punkt 1 ja artikli 11 lõige 2, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. oktoober 2019

Nõukogu nimel

Eesistuja

T. TUPPURAINEN

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta määrus (EL) 2016/1139, millega kehtestatakse Läänemere tursa-, räime- ja kiluvarude majandamise ja nende varude püügi mitmeaastane kava, muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2187/2005 ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1098/2007 (ELT L 191, 15.7.2016, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 22. juuli 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1248, millega kehtestatakse meetmed, et leevendada tõsist ohtu Läänemere idaosa tursa (Gadus morhua) varude säilimisele (ELT L 195, 23.7.2019, lk 2).

3

Gadus morhua

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1241, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil ning millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1967/2006, (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1380/2013, (EL) 2016/1139, (EL) 2018/973, (EL) 2019/472 ja (EL) 2019/1022 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2549/2000, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 812/2004 ja (EÜ) nr 2187/2005 (ELT L 198, 25.7.2019, lk 105).

4

(5)  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 6. mai 1996. aasta määrus (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3).

6

(7)  Nõukogu 30. jaanuari 2019. aasta määrus (EL) 2019/124, millega määratakse 2019. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 29, 31.1.2019, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 218/2009 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 70).

8

(9)  Kilttursa ja merlangi kaaspüük võib moodustada kuni 5 % kvoodist (OT2/*2A3A4). Merlangi ja kilttursa kaaspüük, mis arvestatakse käesoleva sätte kohaselt kvoodist maha, ja nende liikide kaaspüük, mis arvestatakse kvoodist maha vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikele 8, ei tohi kokku ületada 9 % kvoodist.

9

(10)  Selle kvoodi alusel võib püüda ainult ICESi 2a, 3a ja 4. püügipiirkonna liidu vetes.

10

(11)  Liidu kvoodi alusel võib püüda ainult alates 1. novembrist 2018 kuni 31. oktoobrini 2019.

11

(12)  Kasutatakse sortimisvõret.

12

(13)  Kasutatakse sortimisvõret. Sisaldab kuni 15 % vältimatut kaaspüüki (NOP/*2A3A4), mis arvestatakse sellest kvoodist maha.

13

(14)  Liidu kvoodi alusel võib püüda ainult alates 1. novembrist 2019 kuni 31. oktoobrini 2020.“

14

---

LISA

LIIDU KALALAEVADELE LUBATUD KOGUPÜÜK (TAC) PÜÜGIPIIRANGUTEGA PIIRKONDADES LIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA

Järgmistes tabelites esitatakse lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole sätestatud teisiti) kalavarude kaupa ning nendega funktsionaalselt seotud tingimused.

Viited püügipiirkondadele on viited ICESi püügipiirkondadele, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kalavarudele viidatakse liikide ladinakeelsete nimetuste tähestikulises järjekorras.

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabelit:

| Teaduslik nimi | Kolmetäheline kood | Tavanimetus |
| --- | --- | --- |
| Clupea harengus | HER | Räim |
| Gadus morhua | COD | Tursk |
| Pleuronectes platessa | PLE | Atlandi merilest |
| Salmo salar | SAL | Lõhe |
| Sprattus sprattus | SPR | Kilu |

Teaduslik nimi

Kolmetäheline kood

Tavanimetus

Clupea harengus

HER

Räim

Gadus morhua

COD

Tursk

Pleuronectes platessa

PLE

Atlandi merilest

Salmo salar

SAL

Lõhe

Sprattus sprattus

SPR

Kilu

| Liik: | Räim

  Clupea harengus | Püügipiirkond: | Alarajoonid 30–31
  (HER/30/31.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Soome | 53 306 | |
| Rootsi | 11 712 | |
| | | |
| Liit | 65 018 | |
| | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | 65 018 | Ennetuslik TAC |

Liik:

Räim

Clupea harengus

Püügipiirkond:

Alarajoonid 30–31

(HER/30/31.)

Soome

53 306

Rootsi

11 712

Liit

65 018

Lubatud kogupüük (TAC)

65 018

Ennetuslik TAC

| Liik: | Räim

  Clupea harengus | Püügipiirkond: | Alarajoonid 22–24
  (HER/3BC+24) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 442 | |
| Saksamaa | 1 738 | |
| Soome | 0 | |
| Poola | 410 | |
| Rootsi | 560 | |
| | | |
| Liit | 3 150 | |
| | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | 3 150 | Analüütiline TAC
  Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata.
  Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata. |

Liik:

Räim

Clupea harengus

Püügipiirkond:

Alarajoonid 22–24

(HER/3BC+24)

Taani

442

Saksamaa

1 738

Soome

0

Poola

410

Rootsi

560

Liit

3 150

Lubatud kogupüük (TAC)

3 150

Analüütiline TAC

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata.

Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata.

| Liik: | Räim

  Clupea harengus | Püügipiirkond: | Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu veed
  (HER/3D-R30) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 3 374 | |
| Saksamaa | 895 | |
| Eesti | 17 232 | |
| Soome | 33 637 | |
| Läti | 4 253 | |
| Leedu | 4 478 | |
| Poola | 38 215 | |
| Rootsi | 51 300 | |
| | | |
| Liit | 153 384 | |
| | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. |

Liik:

Räim

Clupea harengus

Püügipiirkond:

Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu veed

(HER/3D-R30)

Taani

3 374

Saksamaa

895

Eesti

17 232

Soome

33 637

Läti

4 253

Leedu

4 478

Poola

38 215

Rootsi

51 300

Liit

153 384

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6.

| Liik: | Räim

  Clupea harengus | Püügipiirkond: | Alarajoon 28.1
  (HER/03D.RG) |
| --- | --- | --- | --- |
| Eesti | 15 906 | |
| Läti | 18 539 | |
| | | |
| Liit | 34 445 | |
| | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | 34 445 | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. |

Liik:

Räim

Clupea harengus

Püügipiirkond:

Alarajoon 28.1

(HER/03D.RG)

Eesti

15 906

Läti

18 539

Liit

34 445

Lubatud kogupüük (TAC)

34 445

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6.

| Liik: | Tursk

  Gadus morhua | Püügipiirkond: | Alarajoonide 25–32 liidu veed
  (COD/3DX32.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 459 | (1)
   (2) | |
| Saksamaa | 183 | (1)
   (2) | |
| Eesti | 45 | (1)
   (2) | |
| Soome | 35 | (1)
   (2) | |
| Läti | 171 | (1)
   (2) | |
| Leedu | 113 | (1)
   (2) | |
| Poola | 529 | (1)
   (2) | |
| Rootsi | 465 | (1)
   (2) | |
| | | | |
| Liit | 2 000 | (1)
   (2) | |
| | | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | Analüütiline TAC
  Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata.
  Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata. |

Liik:

Tursk

Gadus morhua

Püügipiirkond:

Alarajoonide 25–32 liidu veed

(COD/3DX32.)

Taani

459

(1)
   (2)

Saksamaa

183

(1)
   (2)

Eesti

45

(1)
   (2)

Soome

35

(1)
   (2)

Läti

171

(1)
   (2)

Leedu

113

(1)
   (2)

Poola

529

(1)
   (2)

Rootsi

465

(1)
   (2)

Liit

2 000

(1)
   (2)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TAC

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata.

Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata.

| Liik: | Tursk

  Gadus morhua | Püügipiirkond: | Alarajoonid 22–24
  (COD/3BC+24) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 1 662 | (3)
   (4) | |
| Saksamaa | 812 | (3)
   (4) | |
| Eesti | 37 | (3)
   (4) | |
| Soome | 33 | (3)
   (4) | |
| Läti | 137 | (3)
   (4) | |
| Leedu | 89 | (3)
   (4) | |
| Poola | 444 | (3)
   (4) | |
| Rootsi | 592 | (3)
   (4) | |
| | | | |
| Liit | 3 806 | (3)
   (4) | |
| | | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | 3 806 | (3)
   (4) | Analüütiline TAC
  Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata.
  Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata. |

Liik:

Tursk

Gadus morhua

Püügipiirkond:

Alarajoonid 22–24

(COD/3BC+24)

Taani

1 662

(3)
   (4)

Saksamaa

812

(3)
   (4)

Eesti

37

(3)
   (4)

Soome

33

(3)
   (4)

Läti

137

(3)
   (4)

Leedu

89

(3)
   (4)

Poola

444

(3)
   (4)

Rootsi

592

(3)
   (4)

Liit

3 806

(3)
   (4)

Lubatud kogupüük (TAC)

3 806

(3)
   (4)

Analüütiline TAC

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata.

Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata.

| Atlandi merilest | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa | Püügipiirkond: | Alarajoonide 22–32 liidu veed
  (PLE/3BCD-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 4 939 | |
| Saksamaa | 549 | |
| Poola | 1 034 | |
| Rootsi | 372 | |
| | | |
| Liit | 6 894 | |
| | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | 6 894 | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. |

Atlandi merilest

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

Püügipiirkond:

Alarajoonide 22–32 liidu veed

(PLE/3BCD-C)

Taani

4 939

Saksamaa

549

Poola

1 034

Rootsi

372

Liit

6 894

Lubatud kogupüük (TAC)

6 894

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6.

| Liik: | Lõhe

  Salmo salar | Püügipiirkond: | Alarajoonide 22–31 liidu veed
  (SAL/3BCD-F) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 17 940 | (5) | |
| Saksamaa | 1 996 | (5) | |
| Eesti | 1 823 | (5)
   (6) | |
| Soome | 22 370 | (5) | |
| Läti | 11 411 | (5) | |
| Leedu | 1 341 | (5) | |
| Poola | 5 442 | (5) | |
| Rootsi | 24 252 | (5) | |
| | | | |
| Liit | 86 575 | (5) | |
| | | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | Analüütiline TAC
  Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata.
  Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata. |

Liik:

Lõhe

Salmo salar

Püügipiirkond:

Alarajoonide 22–31 liidu veed

(SAL/3BCD-F)

Taani

17 940

(5)

Saksamaa

1 996

(5)

Eesti

1 823

(5)
   (6)

Soome

22 370

(5)

Läti

11 411

(5)

Leedu

1 341

(5)

Poola

5 442

(5)

Rootsi

24 252

(5)

Liit

86 575

(5)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TAC

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata.

Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata.

| Liik: | Lõhe

  Salmo salar | Püügipiirkond: | Alarajooni 32 liidu veed
  (SAL/3D32.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Eesti | 995 | (7) | |
| Soome | 8 708 | (7) | |
| | | | |
| Liit | 9 703 | (7) | |
| | | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | Ennetuslik TAC |

Liik:

Lõhe

Salmo salar

Püügipiirkond:

Alarajooni 32 liidu veed

(SAL/3D32.)

Eesti

995

(7)

Soome

8 708

(7)

Liit

9 703

(7)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC

| Liik: | Kilu

  Sprattus sprattus | Püügipiirkond: | Alarajoonide 22–32 liidu veed
  (SPR/3BCD-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 20 730 | |
| Saksamaa | 13 133 | |
| Eesti | 24 072 | |
| Soome | 10 851 | |
| Läti | 29 073 | |
| Leedu | 10 517 | |
| Poola | 61 697 | |
| Rootsi | 40 074 | |
| | | |
| Liit | 210 147 | |
| | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. |

Liik:

Kilu

Sprattus sprattus

Püügipiirkond:

Alarajoonide 22–32 liidu veed

(SPR/3BCD-C)

Taani

20 730

Saksamaa

13 133

Eesti

24 072

Soome

10 851

Läti

29 073

Leedu

10 517

Poola

61 697

Rootsi

40 074

Liit

210 147

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6.

---

(1)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

Erandina esimesest lõigust võib turska püüda üksnes teadusuuringute eesmärgil, tingimusel et need uuringud viiakse läbi täielikus kooskõlas määruse (EL) 2019/1241 artiklis 25 sätestatud tingimustega.

(2)  Alarajoonides 25 ja 26 on keelatud kõnealuse kvoodi alusel püüda alates 1. maist kuni 31. augustini.

Erandina esimesest lõigust ei kohaldata kõnealust keeldu liidu kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on alla 12 meetri ja kes püüavad nakkevõrkude, raamvõrkude või abaratega või põhjaõngejadade, õngejadade (välja arvatud triivõngejadad), ridvata õngede ja haardõngede või muude passiivpüünistega piirkondades, kus vee sügavus on alla 20 meetri vastavalt pädeva riikliku asutuse väljaantud ametliku merekaardi koordinaatidele. Nende kalalaevade kaptenid tagavad, et liikmesriigi kontrolliasutused saaksid nende püügitegevust igal ajal jälgida.

(3)  Alarajoonis 24 üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole alarajoonis 24 lubatud.

Erandina esimesest lõigust võib turska püüda üksnes teadusuuringute eesmärgil, tingimusel, et need uuringud viiakse läbi täielikus kooskõlas määruse (EL) 2019/1241 artiklis 25 sätestatud tingimustega.

Erandina esimesest lõigust lubatakse selle kvoodi all alarajoonis 24 püüda liidu kalalaevadel, mille kogupikkus on alla 12 meetri ja kes püüavad nakkevõrkude, raamvõrkude või abaratega, põhjaõngejadade, õngejadade (välja arvatud triivõngejadad), ridvata õngede ja haardõngede või muude passiivpüünistega piirkondades kuni kuue meremiili kaugusel mõõdetuna lähtejoontest piirkondades, kus vee sügavus on alla 20 meetri vastavalt pädeva riikliku asutuse väljaantud ametliku merekaardi koordinaatidele. Nende kalalaevade kaptenid tagavad, et liikmesriigi kontrolliasutused saaksid nende püügitegevust igal ajal jälgida.

(4)  Kõnealuse kvoodi alusel on keelatud püüda alarajoonides 22 ja 23 alates 1. veebruarist kuni 31. märtsini ning alarajoonis 24 alates 1. juunist kuni 31. juulini. Erandina esimesest lõigust ei kohaldata kõnealust keeldu liidu kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on alla 12 meetri ja kes püüavad nakkevõrkude, raamvõrkude või abaratega või põhjaõngejadade, õngejadade (välja arvatud triivõngejadad), ridvata õngede ja haardõngede või muude passiivpüünistega piirkondades, kus vee sügavus on alla 20 meetri vastavalt pädeva riikliku asutuse väljaantud ametliku merekaardi koordinaatidele. Nende kalalaevade kaptenid tagavad, et liikmesriigi kontrolliasutused saaksid nende püügitegevust igal ajal jälgida.

Liik: Atlandi merilest

(5)  Väljendatakse isendite arvuna.

(6)  Eritingimus: kuni 20 % ja mitte rohkem kui 400 isendit sellest kvoodist võib püüda alarajooni 32 liidu vetes (SAL/*3D32).

(7)  Väljendatakse isendite arvuna.

---