# Euroopan unionin L 198/2019

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 198 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 62. vuosikerta25. heinäkuu 2019 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 198

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

62. vuosikerta25. heinäkuu 2019

---

| Sisältö | | I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1238, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, yleiseurooppalaisesta yksilöllisestä eläketuotteesta (PEPP) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1239, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, eurooppalaisen merenkulkualan yhdennetyn palveluympäristön perustamisesta ja direktiivin 2010/65/EU kumoamisesta | 64 |
| | * | Euroopan Parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1240 annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, maahanmuuttoalan eurooppalaisen yhteyshenkilöverkoston perustamisesta | 88 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1241 annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, kalavarojen säilyttämisestä ja meriekosysteemien suojelemisesta teknisten toimenpiteiden avulla, neuvoston asetusten (EY) N:o 1967/2006, (EY) N:o 1224/2009 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 ja (EU) 2019/1022 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 894/97, (EY) N:o 850/98, (EY) N:o 2549/2000, (EY) N:o 254/2002, (EY) N:o 812/2004 ja (EY) N:o 2187/2005 kumoamisesta | 105 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1242, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, hiilidioksidipäästönormien asettamisesta uusille raskaille hyötyajoneuvoille ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 595/2009 ja (EU) 2018/956 sekä neuvoston direktiivin 96/53/EY muuttamisesta (
  1
  ) | 202 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1243, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, eräiden säädösten, joissa säädetään valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn käyttämisestä, mukauttamisesta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 ja 291 artiklaan (
  1
  ) | 241 |

Sisältö

I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1238, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, yleiseurooppalaisesta yksilöllisestä eläketuotteesta (PEPP) (
  1
  )

1

1

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1239, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, eurooppalaisen merenkulkualan yhdennetyn palveluympäristön perustamisesta ja direktiivin 2010/65/EU kumoamisesta

64

*

Euroopan Parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1240 annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, maahanmuuttoalan eurooppalaisen yhteyshenkilöverkoston perustamisesta

88

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1241 annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, kalavarojen säilyttämisestä ja meriekosysteemien suojelemisesta teknisten toimenpiteiden avulla, neuvoston asetusten (EY) N:o 1967/2006, (EY) N:o 1224/2009 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 ja (EU) 2019/1022 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 894/97, (EY) N:o 850/98, (EY) N:o 2549/2000, (EY) N:o 254/2002, (EY) N:o 812/2004 ja (EY) N:o 2187/2005 kumoamisesta

105

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1242, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, hiilidioksidipäästönormien asettamisesta uusille raskaille hyötyajoneuvoille ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 595/2009 ja (EU) 2018/956 sekä neuvoston direktiivin 96/53/EY muuttamisesta (
  1
  )

1

202

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1243, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, eräiden säädösten, joissa säädetään valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn käyttämisestä, mukauttamisesta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 ja 291 artiklaan (
  1
  )

1

241

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 25.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 198/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 198/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2019/1238,

annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019,

yleiseurooppalaisesta yksilöllisestä eläketuotteesta (PEPP)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Unionin kotitaloudet ovat maailman suurimpien säästäjien joukossa, mutta enin osa näistä säästöistä on lyhyen maturiteetin pankkitileillä. Pääomamarkkinoille tehtävien sijoitusten lisääntyminen auttaisi vastaamaan väestön ikääntymisen ja matalien korkojen aiheuttamiin haasteisiin. |
| --- | --- |

(1)

Unionin kotitaloudet ovat maailman suurimpien säästäjien joukossa, mutta enin osa näistä säästöistä on lyhyen maturiteetin pankkitileillä. Pääomamarkkinoille tehtävien sijoitusten lisääntyminen auttaisi vastaamaan väestön ikääntymisen ja matalien korkojen aiheuttamiin haasteisiin.

| (2) | Vanhuuseläkkeet muodostavat olennaisen osan eläkeläisten tuloista, ja monille ihmisille riittävä eläke on ratkaiseva tekijä vanhuuden riittävän tulotason ja köyhyyden välillä. Ne ovat edellytys sille, että henkilö voi käyttää perusoikeuksia, jotka on vahvistettu Euroopan unionin perusoikeuskirjassa, muun muassa ikääntyneiden henkilöiden oikeuksia koskevassa 25 artiklassa, jossa todetaan seuraavaa: ”Unioni tunnustaa ikääntyneiden henkilöiden oikeuden ihmisarvoiseen ja itsenäiseen elämään sekä oikeuden osallistua yhteiskunnalliseen elämään ja kulttuurielämään ja kunnioittaa näitä oikeuksia.” |
| --- | --- |

(2)

Vanhuuseläkkeet muodostavat olennaisen osan eläkeläisten tuloista, ja monille ihmisille riittävä eläke on ratkaiseva tekijä vanhuuden riittävän tulotason ja köyhyyden välillä. Ne ovat edellytys sille, että henkilö voi käyttää perusoikeuksia, jotka on vahvistettu Euroopan unionin perusoikeuskirjassa, muun muassa ikääntyneiden henkilöiden oikeuksia koskevassa 25 artiklassa, jossa todetaan seuraavaa: ”Unioni tunnustaa ikääntyneiden henkilöiden oikeuden ihmisarvoiseen ja itsenäiseen elämään sekä oikeuden osallistua yhteiskunnalliseen elämään ja kulttuurielämään ja kunnioittaa näitä oikeuksia.”

| (3) | Unionilla on vastassaan useita muun muassa väestörakenteeseen liittyviä haasteita, koska Eurooppa on ikääntyvä maanosa. Lisäksi työurat, työmarkkinat ja varallisuuden jakautuminen ovat muuttumassa ratkaisevasti, mikä johtuu suurelta osin digitaalisesta vallankumouksesta. |
| --- | --- |

(3)

Unionilla on vastassaan useita muun muassa väestörakenteeseen liittyviä haasteita, koska Eurooppa on ikääntyvä maanosa. Lisäksi työurat, työmarkkinat ja varallisuuden jakautuminen ovat muuttumassa ratkaisevasti, mikä johtuu suurelta osin digitaalisesta vallankumouksesta.

| (4) | Julkiset järjestelmät tarjoavat merkittävän osan vanhuuseläkkeistä. Eläkejärjestelmien järjestäminen kuuluu yksinomaisen kansallisen toimivallan piiriin, kuten perussopimuksissa määrätään, mutta tulojen riittävyys ja kansallisten eläkejärjestelmien rahoituksen kestävyys ovat ratkaisevan tärkeitä koko unionin vakaudelle. Ohjaamalla eurooppalaisten säästöjä yhä enemmän käteisestä ja pankkitalletuksista pitkän aikavälin sijoitustuotteisiin, kuten vapaaehtoisiin eläketuotteisiin, joilla on pitkän aikavälin eläkeluonne, saataisiin näin ollen aikaan hyödyllisiä vaikutuksia sekä yksittäisille henkilöille (jotka saisivat korkeampia tuottoja ja paremmin riittävän eläkkeen) että taloudelle laajemmin. |
| --- | --- |

(4)

Julkiset järjestelmät tarjoavat merkittävän osan vanhuuseläkkeistä. Eläkejärjestelmien järjestäminen kuuluu yksinomaisen kansallisen toimivallan piiriin, kuten perussopimuksissa määrätään, mutta tulojen riittävyys ja kansallisten eläkejärjestelmien rahoituksen kestävyys ovat ratkaisevan tärkeitä koko unionin vakaudelle. Ohjaamalla eurooppalaisten säästöjä yhä enemmän käteisestä ja pankkitalletuksista pitkän aikavälin sijoitustuotteisiin, kuten vapaaehtoisiin eläketuotteisiin, joilla on pitkän aikavälin eläkeluonne, saataisiin näin ollen aikaan hyödyllisiä vaikutuksia sekä yksittäisille henkilöille (jotka saisivat korkeampia tuottoja ja paremmin riittävän eläkkeen) että taloudelle laajemmin.

| (5) | Vuonna 2015 unionin työikäisestä väestöstä (20–64-vuotiaat) 11,3 miljoonaa asui muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jonka kansalaisia he ovat, ja 1,3 miljoonaa unionin kansalaista työskenteli muussa jäsenvaltiossa kuin asuinjäsenvaltiossaan. |
| --- | --- |

(5)

Vuonna 2015 unionin työikäisestä väestöstä (20–64-vuotiaat) 11,3 miljoonaa asui muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jonka kansalaisia he ovat, ja 1,3 miljoonaa unionin kansalaista työskenteli muussa jäsenvaltiossa kuin asuinjäsenvaltiossaan.

| (6) | Siirrettävän yleiseurooppalaisen yksilöllisen eläketuotteen (PEPP), jolla on pitkän aikavälin eläkeluonne, houkuttelevuus tuotteena kasvaa erityisesti nuorten sekä liikkuvien työntekijöiden kannalta, ja sen avulla unionin kansalaisten on nykyistä helpompi käyttää oikeuttaan asua ja työskennellä kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

(6)

Siirrettävän yleiseurooppalaisen yksilöllisen eläketuotteen (PEPP), jolla on pitkän aikavälin eläkeluonne, houkuttelevuus tuotteena kasvaa erityisesti nuorten sekä liikkuvien työntekijöiden kannalta, ja sen avulla unionin kansalaisten on nykyistä helpompi käyttää oikeuttaan asua ja työskennellä kaikkialla unionissa.

| (7) | Yksilöllisillä eläkkeillä on tärkeä tehtävä pitkän aikavälin säästäjien ja pitkän aikavälin sijoitusmahdollisuuksien yhdistämisessä. Laajemmat eurooppalaiset yksilöllisten eläkkeiden markkinat tukisivat yhteisösijoittajille tarjolla olevaa rahoitusta ja investointeja reaalitalouteen. |
| --- | --- |

(7)

Yksilöllisillä eläkkeillä on tärkeä tehtävä pitkän aikavälin säästäjien ja pitkän aikavälin sijoitusmahdollisuuksien yhdistämisessä. Laajemmat eurooppalaiset yksilöllisten eläkkeiden markkinat tukisivat yhteisösijoittajille tarjolla olevaa rahoitusta ja investointeja reaalitalouteen.

| (8) | Tämä asetus antaa mahdollisuuden luoda yksilöllinen eläketuote, jolla on pitkän aikavälin eläkeluonne, jossa otetaan mahdollisimman tarkoin huomioon Yhdistyneiden kansakuntien tukemissa vastuullisen sijoittamisen periaatteissa mainitut ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvät tekijät (ESG-tekijät), joka on yksinkertainen, turvallinen, kohtuuhintainen, avoin, kuluttajaystävällinen ja siirrettävissä unionin laajuisesti ja joka täydentää jäsenvaltioiden nykyisiä järjestelmiä. |
| --- | --- |

(8)

Tämä asetus antaa mahdollisuuden luoda yksilöllinen eläketuote, jolla on pitkän aikavälin eläkeluonne, jossa otetaan mahdollisimman tarkoin huomioon Yhdistyneiden kansakuntien tukemissa vastuullisen sijoittamisen periaatteissa mainitut ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvät tekijät (ESG-tekijät), joka on yksinkertainen, turvallinen, kohtuuhintainen, avoin, kuluttajaystävällinen ja siirrettävissä unionin laajuisesti ja joka täydentää jäsenvaltioiden nykyisiä järjestelmiä.

| (9) | Yksilöllisten eläkkeiden sisämarkkinat eivät tällä hetkellä toimi kitkattomasti. Joissakin jäsenvaltioissa ei vielä ole markkinoita yksilöllisille eläketuotteille. Toisissa jäsenvaltioissa yksilöllisiä eläketuotteita on saatavilla, mutta kansallisten markkinoiden välillä on suuria eroja. Tämän vuoksi yksilölliset eläketuotteet ovat siirrettävissä vain rajallisesti. Yksittäisten henkilöiden saattaa siksi olla vaikea hyödyntää perusvapauksiaan. He eivät ehkä esimerkiksi pysty ottamaan vastaan työpaikkaa toisesta jäsenvaltiosta tai jäämään eläkkeelle toisessa jäsenvaltiossa. Lisäksi nykyisten yksilöllisten eläketuotteiden standardoinnin puute haittaa palveluntarjoajien mahdollisuutta hyödyntää sijoittautumisvapautta ja palvelujen tarjoamisen vapautta. |
| --- | --- |

(9)

Yksilöllisten eläkkeiden sisämarkkinat eivät tällä hetkellä toimi kitkattomasti. Joissakin jäsenvaltioissa ei vielä ole markkinoita yksilöllisille eläketuotteille. Toisissa jäsenvaltioissa yksilöllisiä eläketuotteita on saatavilla, mutta kansallisten markkinoiden välillä on suuria eroja. Tämän vuoksi yksilölliset eläketuotteet ovat siirrettävissä vain rajallisesti. Yksittäisten henkilöiden saattaa siksi olla vaikea hyödyntää perusvapauksiaan. He eivät ehkä esimerkiksi pysty ottamaan vastaan työpaikkaa toisesta jäsenvaltiosta tai jäämään eläkkeelle toisessa jäsenvaltiossa. Lisäksi nykyisten yksilöllisten eläketuotteiden standardoinnin puute haittaa palveluntarjoajien mahdollisuutta hyödyntää sijoittautumisvapautta ja palvelujen tarjoamisen vapautta.

| (10) | Yksilöllisten eläketuotteiden sisämarkkinat ovat erittäin hajanaiset ja keskenään erilaiset, joten PEPP-tuotteiden vaikutus saattaa olla hyvin erilainen eri jäsenvaltioissa ja kohderyhmät saattavat vaihdella yhtä paljon. Joissakin jäsenvaltioissa PEPP-tuotteet voisivat olla ratkaisu ihmisille, joiden saatavilla ei tällä hetkellä ole riittävästi tarjontaa. Joissakin muissa jäsenvaltioissa PEPP-tuotteet taas voisivat lisätä kuluttajien valinnanvaraa tai tarjota ratkaisun liikkuville kansalaisille. PEPP-tuotteiden ei kuitenkaan ole tarkoitus korvata nykyisiä kansallisia eläkejärjestelmiä, vaan se on täydentävä yksilöllinen lisäeläketuote. |
| --- | --- |

(10)

Yksilöllisten eläketuotteiden sisämarkkinat ovat erittäin hajanaiset ja keskenään erilaiset, joten PEPP-tuotteiden vaikutus saattaa olla hyvin erilainen eri jäsenvaltioissa ja kohderyhmät saattavat vaihdella yhtä paljon. Joissakin jäsenvaltioissa PEPP-tuotteet voisivat olla ratkaisu ihmisille, joiden saatavilla ei tällä hetkellä ole riittävästi tarjontaa. Joissakin muissa jäsenvaltioissa PEPP-tuotteet taas voisivat lisätä kuluttajien valinnanvaraa tai tarjota ratkaisun liikkuville kansalaisille. PEPP-tuotteiden ei kuitenkaan ole tarkoitus korvata nykyisiä kansallisia eläkejärjestelmiä, vaan se on täydentävä yksilöllinen lisäeläketuote.

| (11) | Pääomamarkkinaunionin avulla voidaan edistää pääoman mobilisointia Euroopassa ja sen kanavoimista kaikille yrityksille, myös pienille ja keskisuurille yrityksille, sekä infrastruktuurihankkeisiin ja pitkän aikavälin kestäviin hankkeisiin, jotka tarvitsevat sitä laajentuakseen ja luodakseen työpaikkoja. Yksi pääomamarkkinaunionin keskeisistä tavoitteista on lisätä yksityissijoittajien sijoituksia ja valinnanvaraa ottamalla eurooppalaiset säästöt paremmin käyttöön. Tässä tarkoituksessa PEPP-tuote on edistysaskel pääomamarkkinoiden yhdentymisen tehostamisessa, koska sillä tuetaan reaalitalouden rahoittamista pitkällä aikavälillä ottaen huomioon tuotteen pitkän aikavälin eläkeluonne ja sijoitusten kestävyys. |
| --- | --- |

(11)

Pääomamarkkinaunionin avulla voidaan edistää pääoman mobilisointia Euroopassa ja sen kanavoimista kaikille yrityksille, myös pienille ja keskisuurille yrityksille, sekä infrastruktuurihankkeisiin ja pitkän aikavälin kestäviin hankkeisiin, jotka tarvitsevat sitä laajentuakseen ja luodakseen työpaikkoja. Yksi pääomamarkkinaunionin keskeisistä tavoitteista on lisätä yksityissijoittajien sijoituksia ja valinnanvaraa ottamalla eurooppalaiset säästöt paremmin käyttöön. Tässä tarkoituksessa PEPP-tuote on edistysaskel pääomamarkkinoiden yhdentymisen tehostamisessa, koska sillä tuetaan reaalitalouden rahoittamista pitkällä aikavälillä ottaen huomioon tuotteen pitkän aikavälin eläkeluonne ja sijoitusten kestävyys.

| (12) | Komissio ilmoitti 30 päivänä syyskuuta 2015 esitetyssä pääomamarkkinaunionin luomista koskevassa toimintasuunnitelmassa, että se ”arvioi tarvetta luoda toimintapuitteet, joiden avulla Eurooppaan luodaan menestyksekkäät markkinat yksinkertaisille, tehokkaille ja kilpailukykyisille henkilökohtaisille eläkkeille, ja määrittää, edellyttävätkö tällaiset markkinat EU:n lainsäädäntöä”. |
| --- | --- |

(12)

Komissio ilmoitti 30 päivänä syyskuuta 2015 esitetyssä pääomamarkkinaunionin luomista koskevassa toimintasuunnitelmassa, että se ”arvioi tarvetta luoda toimintapuitteet, joiden avulla Eurooppaan luodaan menestyksekkäät markkinat yksinkertaisille, tehokkaille ja kilpailukykyisille henkilökohtaisille eläkkeille, ja määrittää, edellyttävätkö tällaiset markkinat EU:n lainsäädäntöä”.

| (13) | Euroopan parlamentti korosti aiheesta ”Saavutukset ja haasteet rahoituspalveluja koskevan EU:n lainsäädännön alalla: vaikutukset ja eteneminen kohti tehokkaampia ja toimivampia EU:n puitteita rahoituspalvelujen sääntelylle ja pääomamarkkinaunionille”19 päivänä tammikuuta 2016 antamassaan päätöslauselmassa (3), että ”on luotava toimintaedellytykset, jotka kannustavat rahoitustuotteiden innovointiin, edistävät monimuotoisuutta, hyödyttävät reaalitaloutta, tarjoavat lisäkannustimia investointeihin ja voivat lisäksi edistää riittävien, turvattujen ja kestävien eläkkeiden maksamista”, ja mainitsi esimerkkinä yksinkertaisen ja avoimen yleiseurooppalaisen eläketuotteen kehittämisen. |
| --- | --- |

(13)

Euroopan parlamentti korosti aiheesta ”Saavutukset ja haasteet rahoituspalveluja koskevan EU:n lainsäädännön alalla: vaikutukset ja eteneminen kohti tehokkaampia ja toimivampia EU:n puitteita rahoituspalvelujen sääntelylle ja pääomamarkkinaunionille”19 päivänä tammikuuta 2016 antamassaan päätöslauselmassa (3), että ”on luotava toimintaedellytykset, jotka kannustavat rahoitustuotteiden innovointiin, edistävät monimuotoisuutta, hyödyttävät reaalitaloutta, tarjoavat lisäkannustimia investointeihin ja voivat lisäksi edistää riittävien, turvattujen ja kestävien eläkkeiden maksamista”, ja mainitsi esimerkkinä yksinkertaisen ja avoimen yleiseurooppalaisen eläketuotteen kehittämisen.

| (14) | Eurooppa-neuvosto edellytti 28 päivänä kesäkuuta 2016 antamissaan päätelmissä ”ripeää ja määrätietoista edistymistä”, jotta voidaan ”varmistaa yrityksille helpompi rahoituksen saanti ja tukea investointeja reaalitalouteen edistämällä pääomamarkkinaunionin tavoitteita”. |
| --- | --- |

(14)

Eurooppa-neuvosto edellytti 28 päivänä kesäkuuta 2016 antamissaan päätelmissä ”ripeää ja määrätietoista edistymistä”, jotta voidaan ”varmistaa yrityksille helpompi rahoituksen saanti ja tukea investointeja reaalitalouteen edistämällä pääomamarkkinaunionin tavoitteita”.

| (15) | Komissio totesi 14 päivänä syyskuuta 2016 annetussa tiedonannossaan ”Pääomamarkkinaunioni – Vauhtia uudistuksiin”, että se ”harkitsee tekevänsä yksinkertaista, tehokasta ja kilpailukykyistä yksilöllistä EU:n eläketuotetta koskevia ehdotuksia. [...] Tarkastelussa on myös se vaihtoehto, että tehdään lainsäädäntöehdotus vuonna 2017”. |
| --- | --- |

(15)

Komissio totesi 14 päivänä syyskuuta 2016 annetussa tiedonannossaan ”Pääomamarkkinaunioni – Vauhtia uudistuksiin”, että se ”harkitsee tekevänsä yksinkertaista, tehokasta ja kilpailukykyistä yksilöllistä EU:n eläketuotetta koskevia ehdotuksia. [...] Tarkastelussa on myös se vaihtoehto, että tehdään lainsäädäntöehdotus vuonna 2017”.

| (16) | Pääomamarkkinaunionia koskevan toimintasuunnitelman väliarvioinnista 8 päivänä kesäkuuta 2017 antamassaan tiedonannossa komissio ilmoitti yleiseurooppalaista yksilöllistä eläketuotetta koskevasta lainsäädäntöehdotuksesta vuoden 2017 kesäkuun loppuun mennessä. Tiedonannon mukaan ”tällä luodaan perusta turvallisemmille, kustannustehokkaammille ja avoimemmille kohtuuhintaisen, vapaaehtoisen ja yleiseurooppalaisesti hallittavan yksilöllisen eläkesäästämisen markkinoille. Näin voidaan ottaa huomioon niiden ihmisten tarpeet, jotka haluavat parantaa eläkesäästöjensä riittävyyttä, vastata väestörakenteen aiheuttamaan haasteeseen, täydentää nykyisiä eläketuotteita ja -järjestelmiä ja edistää yksilöllisten eläkkeiden kustannustehokkuutta tukemalla mahdollisuuksia tehdä pitkän aikavälin investointeja yksilöllisiin eläkkeisiin.” |
| --- | --- |

(16)

Pääomamarkkinaunionia koskevan toimintasuunnitelman väliarvioinnista 8 päivänä kesäkuuta 2017 antamassaan tiedonannossa komissio ilmoitti yleiseurooppalaista yksilöllistä eläketuotetta koskevasta lainsäädäntöehdotuksesta vuoden 2017 kesäkuun loppuun mennessä. Tiedonannon mukaan ”tällä luodaan perusta turvallisemmille, kustannustehokkaammille ja avoimemmille kohtuuhintaisen, vapaaehtoisen ja yleiseurooppalaisesti hallittavan yksilöllisen eläkesäästämisen markkinoille. Näin voidaan ottaa huomioon niiden ihmisten tarpeet, jotka haluavat parantaa eläkesäästöjensä riittävyyttä, vastata väestörakenteen aiheuttamaan haasteeseen, täydentää nykyisiä eläketuotteita ja -järjestelmiä ja edistää yksilöllisten eläkkeiden kustannustehokkuutta tukemalla mahdollisuuksia tehdä pitkän aikavälin investointeja yksilöllisiin eläkkeisiin.”

| (17) | PEPP-tuotteen kehittämisellä lisätään eläkesäästämisen vaihtoehtoja etenkin liikkuville työntekijöille ja luodaan unionin markkinat PEPP-tarjoajille. Sen olisi kuitenkin vain täydennettävä julkisia eläkejärjestelmiä. |
| --- | --- |

(17)

PEPP-tuotteen kehittämisellä lisätään eläkesäästämisen vaihtoehtoja etenkin liikkuville työntekijöille ja luodaan unionin markkinat PEPP-tarjoajille. Sen olisi kuitenkin vain täydennettävä julkisia eläkejärjestelmiä.

| (18) | Talousvalistuksella voidaan tukea kotitalouksien ymmärrystä ja lisätä niiden tietoa säästämisvaihtoehdoista vapaaehtoisten yksilöllisten eläketuotteiden alalla. Säästäjillä olisi myös oltava kohtuulliset mahdollisuudet saada kunnollinen käsitys PEPP-tuotteeseen liittyvistä riskeistä ja sen ominaisuuksista. |
| --- | --- |

(18)

Talousvalistuksella voidaan tukea kotitalouksien ymmärrystä ja lisätä niiden tietoa säästämisvaihtoehdoista vapaaehtoisten yksilöllisten eläketuotteiden alalla. Säästäjillä olisi myös oltava kohtuulliset mahdollisuudet saada kunnollinen käsitys PEPP-tuotteeseen liittyvistä riskeistä ja sen ominaisuuksista.

| (19) | PEPP-tuotteita koskevalla lainsäädäntökehyksellä luodaan perusta yleiseurooppalaisesti hallinnoitavien kohtuuhintaisten ja vapaaehtoisten eläkkeisiin liittyvien sijoitusten menestyville markkinoille. Tällä lainsäädäntökehyksellä täydennetään nykyisiä lakisääteisiä eläkejärjestelmiä ja -tuotteita ja ammatillisia lisäeläkejärjestelmiä ja -tuotteita ja voidaan ottaa huomioon niiden ihmisten tarpeet, jotka haluavat parantaa eläkesäästöjensä riittävyyttä, vastata väestörakenteen aiheuttamaan haasteeseen ja tarjota uusi merkittävä yksityisen pääoman lähde pitkän aikavälin sijoituksia varten. Tällä kehyksellä ei korvata eikä yhdenmukaisteta nykyisiä kansallisia yksilöllisiä eläketuotteita tai -järjestelmiä, eikä sillä ole vaikutusta nykyisiin kansallisiin lakisääteisiin eläkejärjestelmiin ja -tuotteisiin ja ammatillisiin lisäeläkejärjestelmiin ja -tuotteisiin. |
| --- | --- |

(19)

PEPP-tuotteita koskevalla lainsäädäntökehyksellä luodaan perusta yleiseurooppalaisesti hallinnoitavien kohtuuhintaisten ja vapaaehtoisten eläkkeisiin liittyvien sijoitusten menestyville markkinoille. Tällä lainsäädäntökehyksellä täydennetään nykyisiä lakisääteisiä eläkejärjestelmiä ja -tuotteita ja ammatillisia lisäeläkejärjestelmiä ja -tuotteita ja voidaan ottaa huomioon niiden ihmisten tarpeet, jotka haluavat parantaa eläkesäästöjensä riittävyyttä, vastata väestörakenteen aiheuttamaan haasteeseen ja tarjota uusi merkittävä yksityisen pääoman lähde pitkän aikavälin sijoituksia varten. Tällä kehyksellä ei korvata eikä yhdenmukaisteta nykyisiä kansallisia yksilöllisiä eläketuotteita tai -järjestelmiä, eikä sillä ole vaikutusta nykyisiin kansallisiin lakisääteisiin eläkejärjestelmiin ja -tuotteisiin ja ammatillisiin lisäeläkejärjestelmiin ja -tuotteisiin.

| (20) | PEPP-tuote on yksilöllinen muu kuin ammatillinen eläketuote, jonka PEPP-säästäjä hankkii vapaaehtoisesti eläkkeelle siirtymistä varten. Koska PEPP-tuotteen olisi tarjottava pääoman karttuminen pitkällä aikavälillä, pääoman ennenaikaiseen nostoon olisi oltava vain rajoitetut mahdollisuudet ja siitä voisi olla seuraamuksia. |
| --- | --- |

(20)

PEPP-tuote on yksilöllinen muu kuin ammatillinen eläketuote, jonka PEPP-säästäjä hankkii vapaaehtoisesti eläkkeelle siirtymistä varten. Koska PEPP-tuotteen olisi tarjottava pääoman karttuminen pitkällä aikavälillä, pääoman ennenaikaiseen nostoon olisi oltava vain rajoitetut mahdollisuudet ja siitä voisi olla seuraamuksia.

| (21) | Tällä asetuksella yhdenmukaistetaan joitakin PEPP-tuotteen keskeisiä ominaisuuksia, jotka liittyvät avaintekijöihin, kuten jakeluun, sopimusten vähimmäissisältöön, sijoituspolitiikkaan, palveluntarjoajan vaihtoon taikka rajatylittävään tarjoamiseen ja siirrettävyyteen. Näiden keskeisten ominaisuuksien yhdenmukaistamisella parannetaan kaiken kaikkiaan yksilöllisten eläkkeiden tarjoajien tasapuolisia toimintaedellytyksiä ja edistetään pääomamarkkinaunionin toteuttamista sekä yksilöllisten eläkkeiden sisämarkkinoiden yhdentymistä. Näin luodaan pitkälti standardoitu yleiseurooppalainen tuote, joka on saatavilla kaikissa jäsenvaltioissa ja jonka ansiosta kuluttajat voivat hyödyntää sisämarkkinoita täysimääräisesti, koska heillä on mahdollisuus siirtää eläkeoikeudet ulkomaille ja tarjolla on laajempi valikoima eri tyyppisiä palveluntarjoajia, myös valtioiden rajat ylittävästi. Kun valtioiden rajat ylittävään eläkepalvelujen tarjoamiseen kohdistuu vähemmän esteitä, PEPP-tuote lisää kilpailua palveluntarjoajien välillä yleiseurooppalaisella tasolla ja luo mittakaavaetuja, joista pitäisi olla hyötyä säästäjille. |
| --- | --- |

(21)

Tällä asetuksella yhdenmukaistetaan joitakin PEPP-tuotteen keskeisiä ominaisuuksia, jotka liittyvät avaintekijöihin, kuten jakeluun, sopimusten vähimmäissisältöön, sijoituspolitiikkaan, palveluntarjoajan vaihtoon taikka rajatylittävään tarjoamiseen ja siirrettävyyteen. Näiden keskeisten ominaisuuksien yhdenmukaistamisella parannetaan kaiken kaikkiaan yksilöllisten eläkkeiden tarjoajien tasapuolisia toimintaedellytyksiä ja edistetään pääomamarkkinaunionin toteuttamista sekä yksilöllisten eläkkeiden sisämarkkinoiden yhdentymistä. Näin luodaan pitkälti standardoitu yleiseurooppalainen tuote, joka on saatavilla kaikissa jäsenvaltioissa ja jonka ansiosta kuluttajat voivat hyödyntää sisämarkkinoita täysimääräisesti, koska heillä on mahdollisuus siirtää eläkeoikeudet ulkomaille ja tarjolla on laajempi valikoima eri tyyppisiä palveluntarjoajia, myös valtioiden rajat ylittävästi. Kun valtioiden rajat ylittävään eläkepalvelujen tarjoamiseen kohdistuu vähemmän esteitä, PEPP-tuote lisää kilpailua palveluntarjoajien välillä yleiseurooppalaisella tasolla ja luo mittakaavaetuja, joista pitäisi olla hyötyä säästäjille.

| (22) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklassa annetaan mahdollisuus hyväksyä säädöksiä sekä asetusten että direktiivien muodossa. Asetuksen hyväksymistä on pidetty parempana vaihtoehtona, koska se on suoraan sovellettavissa kaikissa jäsenvaltioissa. Näin ollen asetuksella voidaan ottaa PEPP-tuote nopeammin käyttöön ja puuttua pikaisemmin tarpeeseen lisätä eläkesäästämistä ja -sijoituksia pääomamarkkinaunionin puitteissa. Tällä asetuksella yhdenmukaistetaan PEPP-tuotteen keskeisiä ominaisuuksia, joihin ei tarvitse soveltaa erityisiä kansallisia sääntöjä, joten asetus vaikuttaa tässä tapauksessa soveltuvammalta kuin direktiivi. Sitä vastoin ominaisuuksiin, jotka eivät kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan (esimerkiksi kerryttämisvaihetta koskevat ehdot), sovelletaan kansallisia sääntöjä. |
| --- | --- |

(22)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklassa annetaan mahdollisuus hyväksyä säädöksiä sekä asetusten että direktiivien muodossa. Asetuksen hyväksymistä on pidetty parempana vaihtoehtona, koska se on suoraan sovellettavissa kaikissa jäsenvaltioissa. Näin ollen asetuksella voidaan ottaa PEPP-tuote nopeammin käyttöön ja puuttua pikaisemmin tarpeeseen lisätä eläkesäästämistä ja -sijoituksia pääomamarkkinaunionin puitteissa. Tällä asetuksella yhdenmukaistetaan PEPP-tuotteen keskeisiä ominaisuuksia, joihin ei tarvitse soveltaa erityisiä kansallisia sääntöjä, joten asetus vaikuttaa tässä tapauksessa soveltuvammalta kuin direktiivi. Sitä vastoin ominaisuuksiin, jotka eivät kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan (esimerkiksi kerryttämisvaihetta koskevat ehdot), sovelletaan kansallisia sääntöjä.

| (23) | Tässä asetuksessa olisi vahvistettava PEPP-tuotteiden rekisteröintiä, tarjontaa, jakelua ja valvontaa koskevat yhdenmukaiset säännöt. PEPP-tuotteisiin olisi sovellettava tämän asetuksen, asiaa koskevan alakohtaisen unionin lainsäädännön sekä vastaavien delegoitujen säädösten ja täytäntöönpanosäädösten säännöksiä. Lisäksi olisi sovellettava jäsenvaltioiden alakohtaisen unionin lainsäädännön täytäntöönpanemiseksi antamaa lainsäädäntöä. Jos tietty asia ei jo kuulu tämän asetuksen tai alakohtaisen unionin lainsäädännön soveltamisalaan, olisi sovellettava asiaa koskevaa jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. PEPP-tuotteesta olisi myös tehtävä PEPP-säästäjän ja PEPP-tarjoajan välinen sopimus, jäljempänä ’PEPP-sopimus’. PEPP-sopimukseen olisi sisällytettävä joitakin tuotteen keskeisiä ominaisuuksia. Tällä asetuksella ei rajoiteta niiden unionin sääntöjen soveltamista, jotka koskevat kansainvälistä yksityisoikeutta ja erityisesti tuomioistuimen toimivaltaa ja sovellettavaa lakia. Tällä asetuksella ei myöskään rajoiteta kansallisen sopimus-, sosiaali-, työ- ja vero-oikeuden soveltamista. |
| --- | --- |

(23)

Tässä asetuksessa olisi vahvistettava PEPP-tuotteiden rekisteröintiä, tarjontaa, jakelua ja valvontaa koskevat yhdenmukaiset säännöt. PEPP-tuotteisiin olisi sovellettava tämän asetuksen, asiaa koskevan alakohtaisen unionin lainsäädännön sekä vastaavien delegoitujen säädösten ja täytäntöönpanosäädösten säännöksiä. Lisäksi olisi sovellettava jäsenvaltioiden alakohtaisen unionin lainsäädännön täytäntöönpanemiseksi antamaa lainsäädäntöä. Jos tietty asia ei jo kuulu tämän asetuksen tai alakohtaisen unionin lainsäädännön soveltamisalaan, olisi sovellettava asiaa koskevaa jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. PEPP-tuotteesta olisi myös tehtävä PEPP-säästäjän ja PEPP-tarjoajan välinen sopimus, jäljempänä ’PEPP-sopimus’. PEPP-sopimukseen olisi sisällytettävä joitakin tuotteen keskeisiä ominaisuuksia. Tällä asetuksella ei rajoiteta niiden unionin sääntöjen soveltamista, jotka koskevat kansainvälistä yksityisoikeutta ja erityisesti tuomioistuimen toimivaltaa ja sovellettavaa lakia. Tällä asetuksella ei myöskään rajoiteta kansallisen sopimus-, sosiaali-, työ- ja vero-oikeuden soveltamista.

| (24) | Tässä asetuksessa olisi tehtävä selväksi, että PEPP-sopimuksen on oltava kaikkien sovellettavien sääntöjen mukainen. Lisäksi PEPP-sopimuksessa olisi vahvistettava osapuolten oikeudet ja velvollisuudet ja siihen olisi sisällyttävä joitakin tuotteen keskeisiä ominaisuuksia. PEPP-sopimuksen voi tehdä myös PEPP-säästäjien ryhmän edustaja, kuten riippumaton säästäjien yhdistys, joka toimii kyseisen ryhmän puolesta, edellyttäen, että tämä tapahtuu tämän asetuksen ja sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja että PEPP-tuotteen tällä tavoin hankkivat PEPP-säästäjät saavat samat tiedot ja neuvot kuin PEPP-säästäjät, jotka tekevät PEPP-sopimuksen joko suoraan PEPP-tarjoajan kanssa tai PEPP-jakelijan kautta. |
| --- | --- |

(24)

Tässä asetuksessa olisi tehtävä selväksi, että PEPP-sopimuksen on oltava kaikkien sovellettavien sääntöjen mukainen. Lisäksi PEPP-sopimuksessa olisi vahvistettava osapuolten oikeudet ja velvollisuudet ja siihen olisi sisällyttävä joitakin tuotteen keskeisiä ominaisuuksia. PEPP-sopimuksen voi tehdä myös PEPP-säästäjien ryhmän edustaja, kuten riippumaton säästäjien yhdistys, joka toimii kyseisen ryhmän puolesta, edellyttäen, että tämä tapahtuu tämän asetuksen ja sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja että PEPP-tuotteen tällä tavoin hankkivat PEPP-säästäjät saavat samat tiedot ja neuvot kuin PEPP-säästäjät, jotka tekevät PEPP-sopimuksen joko suoraan PEPP-tarjoajan kanssa tai PEPP-jakelijan kautta.

| (25) | PEPP-tarjoajilla olisi oltava pääsy koko unionin markkinoille tuotetta koskevalla yhdellä rekisteröinnillä, joka myönnetään yksien sääntöjen perusteella. Jotta tuotetta voidaan markkinoida nimityksellä ”PEPP”, rekisteröintiä hakevien PEPP-tarjoajien olisi haettava rekisteröintiä toimivaltaisilta viranomaisilta. Tämä asetus ei estä tässä asetuksessa säädetyt edellytykset täyttävän olemassa olevan yksilöllisen eläketuotteen rekisteröintiä. Toimivaltaisten viranomaisten olisi tehtävä rekisteröintipäätös, jos rekisteröintiä hakeva PEPP-tarjoaja on toimittanut kaikki tarvittavat tiedot ja jos tämän asetuksen vaatimusten noudattamista varten tarvittavat järjestelyt ovat käytössä. Tehtyään rekisteröintipäätöksen toimivaltaisten viranomaisten olisi ilmoitettava asiasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1094/2010 (4) perustetulle Euroopan valvontaviranomaiselle (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen) (EIOPA) PEPP-tarjoajan ja PEPP-tuotteen kirjaamiseksi julkiseen keskusrekisteriin. Tällaisen rekisteröinnin olisi oltava voimassa koko unionin alueella. Tässä asetuksessa säädettyjen yhdenmukaisten vaatimusten noudattamisen tehokkaan valvonnan varmistamiseksi toimivaltaisille viranomaisille ja tarvittaessa EIOPAlle olisi ilmoitettava viipymättä kaikista myöhemmistä muutoksista rekisteröintimenettelyssä toimitettuihin tietoihin ja asiakirjoihin. |
| --- | --- |

(25)

PEPP-tarjoajilla olisi oltava pääsy koko unionin markkinoille tuotetta koskevalla yhdellä rekisteröinnillä, joka myönnetään yksien sääntöjen perusteella. Jotta tuotetta voidaan markkinoida nimityksellä ”PEPP”, rekisteröintiä hakevien PEPP-tarjoajien olisi haettava rekisteröintiä toimivaltaisilta viranomaisilta. Tämä asetus ei estä tässä asetuksessa säädetyt edellytykset täyttävän olemassa olevan yksilöllisen eläketuotteen rekisteröintiä. Toimivaltaisten viranomaisten olisi tehtävä rekisteröintipäätös, jos rekisteröintiä hakeva PEPP-tarjoaja on toimittanut kaikki tarvittavat tiedot ja jos tämän asetuksen vaatimusten noudattamista varten tarvittavat järjestelyt ovat käytössä. Tehtyään rekisteröintipäätöksen toimivaltaisten viranomaisten olisi ilmoitettava asiasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1094/2010 (4) perustetulle Euroopan valvontaviranomaiselle (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen) (EIOPA) PEPP-tarjoajan ja PEPP-tuotteen kirjaamiseksi julkiseen keskusrekisteriin. Tällaisen rekisteröinnin olisi oltava voimassa koko unionin alueella. Tässä asetuksessa säädettyjen yhdenmukaisten vaatimusten noudattamisen tehokkaan valvonnan varmistamiseksi toimivaltaisille viranomaisille ja tarvittaessa EIOPAlle olisi ilmoitettava viipymättä kaikista myöhemmistä muutoksista rekisteröintimenettelyssä toimitettuihin tietoihin ja asiakirjoihin.

| (26) | EIOPAn olisi luotava julkinen keskusrekisteri, joka sisältää tietoja rekisteröidyistä PEPP-tuotteista, joita voitaisiin tarjota ja jaella unionissa, ja PEPP-tarjoajista sekä luettelon jäsenvaltioista, joissa PEPP-tuotetta tarjotaan. Jos PEPP-tarjoajat eivät jakele PEPP-tuotetta jäsenvaltion alueella mutta niiden on mahdollista avata alatili kyseistä jäsenvaltiota varten varmistaakseen PEPP-asiakkaidensa PEPP-tuotteiden siirrettävyyden, kyseisessä rekisterissä olisi oltava tietoa myös jäsenvaltioista, joita varten PEPP-tarjoaja tarjoaa alatilejä. |
| --- | --- |

(26)

EIOPAn olisi luotava julkinen keskusrekisteri, joka sisältää tietoja rekisteröidyistä PEPP-tuotteista, joita voitaisiin tarjota ja jaella unionissa, ja PEPP-tarjoajista sekä luettelon jäsenvaltioista, joissa PEPP-tuotetta tarjotaan. Jos PEPP-tarjoajat eivät jakele PEPP-tuotetta jäsenvaltion alueella mutta niiden on mahdollista avata alatili kyseistä jäsenvaltiota varten varmistaakseen PEPP-asiakkaidensa PEPP-tuotteiden siirrettävyyden, kyseisessä rekisterissä olisi oltava tietoa myös jäsenvaltioista, joita varten PEPP-tarjoaja tarjoaa alatilejä.

| (27) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2016/2341 (5) tarkoitettujen ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoavien laitosten (lisäeläkelaitosten) organisointi- ja sääntelytavoissa on merkittäviä eroja jäsenvaltioiden välillä. Joissakin jäsenvaltioissa kyseiset laitokset saavat harjoittaa ainoastaan ammatillisiin lisäeläkkeisiin liittyvää toimintaa, kun taas toisissa jäsenvaltioissa kyseiset laitokset, myös hyväksytyt yhteisöt, jotka vastaavat lisäeläkelaitosten johtamisesta ja hallinnoinnista ja toimivat niiden puolesta, jos niillä ei ole oikeushenkilöyttä, saavat harjoittaa ammatillisiin lisäeläkkeisiin ja yksilöllisiin eläkkeisiin liittyvää toimintaa. Tämän vuoksi lisäeläkelaitoksilla on erilaisia organisaatiorakenteita ja myös niiden valvonta kansallisella tasolla vaihtelee. Erityisesti sellaisten lisäeläkelaitosten vakavaraisuusvalvonta, joilla on lupa harjoittaa ammatillisiin lisäeläkkeisiin ja yksilöllisiin eläkkeisiin liittyvää toimintaa, on laajempaa kuin ainoastaan ammatillisiin lisäeläkkeisiin liittyvää toimintaa harjoittavien lisäeläkelaitosten vakavaraisuusvalvonta.
  Jotta rahoitusvakaus ei vaarannu ja voidaan ottaa huomioon organisaatiorakenteen ja valvonnan erot, PEPP-tuotteiden tarjoamisen olisi oltava sallittua ainoastaan lisäeläkelaitoksille, joilla on kansallisen lainsäädännön nojalla lupa tarjota myös yksilöllisiä eläketuotteita ja joiden tällaista toimintaa valvotaan. Tämän lisäksi ja rahoitusvakauden turvaamiseksi kaikki PEPP-tuotteiden tarjoamista koskevaa liiketoimintaa vastaavat varat ja vastuut olisi pidettävä erillään muista toiminnoista eikä niitä saisi voida siirtää laitoksen muuhun eläkeliiketoimintaan. PEPP-tuotteita tarjoavien lisäeläkelaitosten olisi myös aina noudatettava direktiivissä (EU) 2016/2341 asetettuja asiaankuuluvia vaatimuksia, myös sijoittamista koskevia yksityiskohtaisempia sääntöjä, joita jäsenvaltiot, joissa ne on rekisteröity tai hyväksytty direktiivin (EU) 2016/2341 mukaisesti, ovat säätäneet saattaessaan mainitun direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöä, sekä hallintojärjestelmää koskevia säännöksiä. Kuten muidenkin PEPP-tarjoajien kohdalla, jos tässä asetuksessa säädetään tiukempia vaatimuksia, tällaisia vaatimuksia olisi sovellettava. |
| --- | --- |

(27)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2016/2341 (5) tarkoitettujen ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoavien laitosten (lisäeläkelaitosten) organisointi- ja sääntelytavoissa on merkittäviä eroja jäsenvaltioiden välillä. Joissakin jäsenvaltioissa kyseiset laitokset saavat harjoittaa ainoastaan ammatillisiin lisäeläkkeisiin liittyvää toimintaa, kun taas toisissa jäsenvaltioissa kyseiset laitokset, myös hyväksytyt yhteisöt, jotka vastaavat lisäeläkelaitosten johtamisesta ja hallinnoinnista ja toimivat niiden puolesta, jos niillä ei ole oikeushenkilöyttä, saavat harjoittaa ammatillisiin lisäeläkkeisiin ja yksilöllisiin eläkkeisiin liittyvää toimintaa. Tämän vuoksi lisäeläkelaitoksilla on erilaisia organisaatiorakenteita ja myös niiden valvonta kansallisella tasolla vaihtelee. Erityisesti sellaisten lisäeläkelaitosten vakavaraisuusvalvonta, joilla on lupa harjoittaa ammatillisiin lisäeläkkeisiin ja yksilöllisiin eläkkeisiin liittyvää toimintaa, on laajempaa kuin ainoastaan ammatillisiin lisäeläkkeisiin liittyvää toimintaa harjoittavien lisäeläkelaitosten vakavaraisuusvalvonta.

Jotta rahoitusvakaus ei vaarannu ja voidaan ottaa huomioon organisaatiorakenteen ja valvonnan erot, PEPP-tuotteiden tarjoamisen olisi oltava sallittua ainoastaan lisäeläkelaitoksille, joilla on kansallisen lainsäädännön nojalla lupa tarjota myös yksilöllisiä eläketuotteita ja joiden tällaista toimintaa valvotaan. Tämän lisäksi ja rahoitusvakauden turvaamiseksi kaikki PEPP-tuotteiden tarjoamista koskevaa liiketoimintaa vastaavat varat ja vastuut olisi pidettävä erillään muista toiminnoista eikä niitä saisi voida siirtää laitoksen muuhun eläkeliiketoimintaan. PEPP-tuotteita tarjoavien lisäeläkelaitosten olisi myös aina noudatettava direktiivissä (EU) 2016/2341 asetettuja asiaankuuluvia vaatimuksia, myös sijoittamista koskevia yksityiskohtaisempia sääntöjä, joita jäsenvaltiot, joissa ne on rekisteröity tai hyväksytty direktiivin (EU) 2016/2341 mukaisesti, ovat säätäneet saattaessaan mainitun direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöä, sekä hallintojärjestelmää koskevia säännöksiä. Kuten muidenkin PEPP-tarjoajien kohdalla, jos tässä asetuksessa säädetään tiukempia vaatimuksia, tällaisia vaatimuksia olisi sovellettava.

| (28) | Yhdellä yhtenäisellä PEPP-passilla varmistetaan PEPP-tuotteiden sisämarkkinoiden luominen. |
| --- | --- |

(28)

Yhdellä yhtenäisellä PEPP-passilla varmistetaan PEPP-tuotteiden sisämarkkinoiden luominen.

| (29) | PEPP-tarjoajien olisi voitava jaella kehittämiään PEPP-tuotteita ja PEPP-tuotteita, joita ne eivät ole kehittäneet, edellyttäen, että tämä on asiaa koskevan alakohtaisen lainsäädännön mukaista. PEPP-jakelijoilla olisi oltava oikeus jaella PEPP-tuotteita, joita ne eivät ole kehittäneet. PEPP-jakelijoiden olisi jaeltava ainoastaan sellaisia tuotteita, joita varten niillä on asianmukaiset tiedot ja pätevyys asiaa koskevan alakohtaisen lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(29)

PEPP-tarjoajien olisi voitava jaella kehittämiään PEPP-tuotteita ja PEPP-tuotteita, joita ne eivät ole kehittäneet, edellyttäen, että tämä on asiaa koskevan alakohtaisen lainsäädännön mukaista. PEPP-jakelijoilla olisi oltava oikeus jaella PEPP-tuotteita, joita ne eivät ole kehittäneet. PEPP-jakelijoiden olisi jaeltava ainoastaan sellaisia tuotteita, joita varten niillä on asianmukaiset tiedot ja pätevyys asiaa koskevan alakohtaisen lainsäädännön mukaisesti.

| (30) | PEPP-tarjoajien tai PEPP-jakelijoiden olisi annettava potentiaalisille PEPP-säästäjille ennen PEPP-sopimuksen tekemistä neuvontaa, jossa otetaan huomioon tuotteen pitkän aikavälin eläkeluonne, PEPP-säästäjän yksilölliset tarpeet ja vaatimukset sekä rajoitettu lunastettavuus. Neuvonnalla olisi erityisesti pyrittävä tiedottamaan PEPP-säästäjälle sijoitusvaihtoehtojen ominaisuuksista, pääomasuojan tasosta ja maksusuoritusten muodoista. |
| --- | --- |

(30)

PEPP-tarjoajien tai PEPP-jakelijoiden olisi annettava potentiaalisille PEPP-säästäjille ennen PEPP-sopimuksen tekemistä neuvontaa, jossa otetaan huomioon tuotteen pitkän aikavälin eläkeluonne, PEPP-säästäjän yksilölliset tarpeet ja vaatimukset sekä rajoitettu lunastettavuus. Neuvonnalla olisi erityisesti pyrittävä tiedottamaan PEPP-säästäjälle sijoitusvaihtoehtojen ominaisuuksista, pääomasuojan tasosta ja maksusuoritusten muodoista.

| (31) | PEPP-tarjoajat voivat tarjota ja PEPP-jakelijat voivat jaella PEPP-tuotteita vastaanottavan jäsenvaltion alueella palvelujen tarjoamisen vapauden tai sijoittautumisvapauden nojalla avattuaan alatilin kyseistä vastaanottavaa jäsenvaltiota varten. Jotta varmistetaan palvelujen laadukkuus ja kuluttajansuojan tehokkuus, kotijäsenvaltion ja vastaanottavan jäsenvaltion olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä tässä asetuksessa säädettyjen velvollisuuksien täytäntöönpanossa. Jos PEPP-tarjoajat ja PEPP-jakelijat harjoittavat liiketoimintaa eri jäsenvaltioissa palvelujen tarjoamisen vapauden nojalla, kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten olisi oltava vastuussa tässä asetuksessa asetettujen velvollisuuksien noudattamisen varmistamisesta, koska niillä on tiiviimmät yhteydet PEPP-tarjoajaan. Jos vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset saavat tietoonsa, että velvollisuuksia on rikottu niiden alueella, niiden olisi ilmoitettava tästä kotijäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, joiden olisi tämän jälkeen toteutettava aiheelliset toimenpiteet, jotta varmistetaan kotijäsenvaltion ja vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten vastuulle kuuluvien tehtävien oikeudenmukainen jakautuminen. Lisäksi vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten olisi voitava puuttua asiaan, jos kotijäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset eivät toteuta aiheellisia toimenpiteitä tai jos toteutetut toimenpiteet eivät ole riittävät. |
| --- | --- |

(31)

PEPP-tarjoajat voivat tarjota ja PEPP-jakelijat voivat jaella PEPP-tuotteita vastaanottavan jäsenvaltion alueella palvelujen tarjoamisen vapauden tai sijoittautumisvapauden nojalla avattuaan alatilin kyseistä vastaanottavaa jäsenvaltiota varten. Jotta varmistetaan palvelujen laadukkuus ja kuluttajansuojan tehokkuus, kotijäsenvaltion ja vastaanottavan jäsenvaltion olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä tässä asetuksessa säädettyjen velvollisuuksien täytäntöönpanossa. Jos PEPP-tarjoajat ja PEPP-jakelijat harjoittavat liiketoimintaa eri jäsenvaltioissa palvelujen tarjoamisen vapauden nojalla, kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten olisi oltava vastuussa tässä asetuksessa asetettujen velvollisuuksien noudattamisen varmistamisesta, koska niillä on tiiviimmät yhteydet PEPP-tarjoajaan. Jos vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset saavat tietoonsa, että velvollisuuksia on rikottu niiden alueella, niiden olisi ilmoitettava tästä kotijäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, joiden olisi tämän jälkeen toteutettava aiheelliset toimenpiteet, jotta varmistetaan kotijäsenvaltion ja vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten vastuulle kuuluvien tehtävien oikeudenmukainen jakautuminen. Lisäksi vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten olisi voitava puuttua asiaan, jos kotijäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset eivät toteuta aiheellisia toimenpiteitä tai jos toteutetut toimenpiteet eivät ole riittävät.

| (32) | Jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla olisi siksi oltava käytettävissään kaikki tarpeelliset keinot sen varmistamiseksi, että PEPP-tarjoajien ja PEPP-jakelijoiden liiketoiminta on asianmukaista koko unionissa riippumatta siitä, perustuuko se sijoittautumisvapauteen vai palveluiden tarjoamisen vapauteen. Valvonnan tehokkuuden varmistamiseksi kaikkien toimivaltaisten viranomaisten toteuttamien toimien olisi oltava oikeassa suhteessa tietyn tarjoajan tai jakelijan liiketoimintaan liittyvien riskien luonteeseen, laajuuteen ja monitahoisuuteen. |
| --- | --- |

(32)

Jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla olisi siksi oltava käytettävissään kaikki tarpeelliset keinot sen varmistamiseksi, että PEPP-tarjoajien ja PEPP-jakelijoiden liiketoiminta on asianmukaista koko unionissa riippumatta siitä, perustuuko se sijoittautumisvapauteen vai palveluiden tarjoamisen vapauteen. Valvonnan tehokkuuden varmistamiseksi kaikkien toimivaltaisten viranomaisten toteuttamien toimien olisi oltava oikeassa suhteessa tietyn tarjoajan tai jakelijan liiketoimintaan liittyvien riskien luonteeseen, laajuuteen ja monitahoisuuteen.

| (33) | PEPP-tuotteen yleiseurooppalaista ulottuvuutta voidaan kehittää tarjoajan tasolla rajatylittävän toiminnan tarjoamien mahdollisuuksien kautta mutta myös PEPP-säästäjän tasolla PEPP-tuotteen siirrettävyyden ja vaihtopalvelun kautta; näin edistetään sellaisten henkilöiden yksilöllisten eläkeoikeuksien suojaamista, jotka käyttävät Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 21 ja 45 artiklan mukaista oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen. Siirrettävyyteen liittyy PEPP-säästäjän asuinpaikan vaihtaminen toiseen jäsenvaltioon vaihtamatta PEPP-tarjoajaa, kun taas PEPP-tarjoajan vaihtoon ei välttämättä liity asuinpaikan muutosta. |
| --- | --- |

(33)

PEPP-tuotteen yleiseurooppalaista ulottuvuutta voidaan kehittää tarjoajan tasolla rajatylittävän toiminnan tarjoamien mahdollisuuksien kautta mutta myös PEPP-säästäjän tasolla PEPP-tuotteen siirrettävyyden ja vaihtopalvelun kautta; näin edistetään sellaisten henkilöiden yksilöllisten eläkeoikeuksien suojaamista, jotka käyttävät Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 21 ja 45 artiklan mukaista oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen. Siirrettävyyteen liittyy PEPP-säästäjän asuinpaikan vaihtaminen toiseen jäsenvaltioon vaihtamatta PEPP-tarjoajaa, kun taas PEPP-tarjoajan vaihtoon ei välttämättä liity asuinpaikan muutosta.

| (34) | PEPP-tuotteeseen olisi sisällyttävä kansallisia alatilejä, joista jokaisessa otetaan huomioon yksilöllisen eläketuotteen ominaisuudet, jotka mahdollistavat sen, että PEPP-tuotteeseen suoritettavat maksut tai PEPP-tuotteesta tehtävät maksusuoritukset ovat kannustinkelpoisia, jos kannustimia on saatavilla jäsenvaltioissa, joita varten PEPP-tarjoaja asettaa saataville alatilin. Alatiliä olisi käytettävä kerryttämisvaiheen aikana suoritettujen maksujen ja maksatusvaiheen aikana tehtyjen maksusuoritusten kirjaamiseen sen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti, jota varten alatili on avattu. PEPP-säästäjän tasolla ensimmäinen alatili olisi luotava PEPP-sopimuksen tekemisen yhteydessä. |
| --- | --- |

(34)

PEPP-tuotteeseen olisi sisällyttävä kansallisia alatilejä, joista jokaisessa otetaan huomioon yksilöllisen eläketuotteen ominaisuudet, jotka mahdollistavat sen, että PEPP-tuotteeseen suoritettavat maksut tai PEPP-tuotteesta tehtävät maksusuoritukset ovat kannustinkelpoisia, jos kannustimia on saatavilla jäsenvaltioissa, joita varten PEPP-tarjoaja asettaa saataville alatilin. Alatiliä olisi käytettävä kerryttämisvaiheen aikana suoritettujen maksujen ja maksatusvaiheen aikana tehtyjen maksusuoritusten kirjaamiseen sen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti, jota varten alatili on avattu. PEPP-säästäjän tasolla ensimmäinen alatili olisi luotava PEPP-sopimuksen tekemisen yhteydessä.

| (35) | Jotta siirtymävaihe olisi jouheva PEPP-tarjoajien kannalta, velvollisuutta tarjota PEPP-tuotteita, joissa on alatilejä vähintään kahta jäsenvaltiota varten, olisi sovellettava viimeistään kolme vuoden kuluttua tämän asetuksen soveltamispäivästä. PEPP-tuotetta käyttöön ottaessaan PEPP-tarjoajan olisi annettava tietoa siitä, mitkä alatilit ovat välittömästi saatavilla, jotta vältetään mahdollinen PEPP-säästäjien harhaanjohtaminen. Jos PEPP-säästäjä muuttaa toiseen jäsenvaltioon ja jos tätä jäsenvaltiota varten ei ole saatavilla alatiliä, PEPP-tarjoajan olisi tarjottava PEPP-säästäjälle mahdollisuutta vaihtaa viipymättä ja veloituksetta toiseen PEPP-tarjoajaan, joka tarjoaa alatilin kyseistä jäsenvaltiota varten. PEPP-säästäjä voisi myös jatkaa maksujen suorittamista alatilille, jolle maksuja suoritettiin ennen asuinpaikan vaihtamista. |
| --- | --- |

(35)

Jotta siirtymävaihe olisi jouheva PEPP-tarjoajien kannalta, velvollisuutta tarjota PEPP-tuotteita, joissa on alatilejä vähintään kahta jäsenvaltiota varten, olisi sovellettava viimeistään kolme vuoden kuluttua tämän asetuksen soveltamispäivästä. PEPP-tuotetta käyttöön ottaessaan PEPP-tarjoajan olisi annettava tietoa siitä, mitkä alatilit ovat välittömästi saatavilla, jotta vältetään mahdollinen PEPP-säästäjien harhaanjohtaminen. Jos PEPP-säästäjä muuttaa toiseen jäsenvaltioon ja jos tätä jäsenvaltiota varten ei ole saatavilla alatiliä, PEPP-tarjoajan olisi tarjottava PEPP-säästäjälle mahdollisuutta vaihtaa viipymättä ja veloituksetta toiseen PEPP-tarjoajaan, joka tarjoaa alatilin kyseistä jäsenvaltiota varten. PEPP-säästäjä voisi myös jatkaa maksujen suorittamista alatilille, jolle maksuja suoritettiin ennen asuinpaikan vaihtamista.

| (36) | Kun otetaan huomioon PEPP-tuotteen pitkän aikavälin eläkeluonne ja siihen liittyvä hallinnollinen rasite, PEPP-tarjoajien ja PEPP-jakelijoiden olisi tarjottava potentiaalisille PEPP-säästäjille ja -edunsaajille selviä, helposti ymmärrettäviä ja riittäviä tietoja eläkkeelle siirtymistä koskevan päätöksenteon tueksi. Samasta syystä PEPP-tarjoajien ja PEPP-jakelijoiden olisi varmistettava erittäin laaja avoimuus PEPP-tuotteen eri vaiheissa eli muun muassa ennen sopimuksen tekemistä, sopimuksen tekemisen aikana, kerryttämisvaiheessa (mukaan lukien eläkkeelle siirtymistä edeltävä vaihe) ja maksatusvaiheessa. Erityisesti olisi annettava tiedot kertyneistä eläkeoikeuksista, ennustetuista PEPP-eläke-etuuksien tasoista, riskeistä ja takeista, ESG-tekijöiden huomioon ottamisesta sekä kustannuksista. Jos ennustettu PEPP-eläke-etuuksien taso perustuu talousskenaarioihin, tietoa olisi annettava myös parhaasta estimaattiskenaariosta ja epäedullisesta skenaariosta, jonka olisi oltava ääritapaus mutta kuitenkin realistinen. |
| --- | --- |

(36)

Kun otetaan huomioon PEPP-tuotteen pitkän aikavälin eläkeluonne ja siihen liittyvä hallinnollinen rasite, PEPP-tarjoajien ja PEPP-jakelijoiden olisi tarjottava potentiaalisille PEPP-säästäjille ja -edunsaajille selviä, helposti ymmärrettäviä ja riittäviä tietoja eläkkeelle siirtymistä koskevan päätöksenteon tueksi. Samasta syystä PEPP-tarjoajien ja PEPP-jakelijoiden olisi varmistettava erittäin laaja avoimuus PEPP-tuotteen eri vaiheissa eli muun muassa ennen sopimuksen tekemistä, sopimuksen tekemisen aikana, kerryttämisvaiheessa (mukaan lukien eläkkeelle siirtymistä edeltävä vaihe) ja maksatusvaiheessa. Erityisesti olisi annettava tiedot kertyneistä eläkeoikeuksista, ennustetuista PEPP-eläke-etuuksien tasoista, riskeistä ja takeista, ESG-tekijöiden huomioon ottamisesta sekä kustannuksista. Jos ennustettu PEPP-eläke-etuuksien taso perustuu talousskenaarioihin, tietoa olisi annettava myös parhaasta estimaattiskenaariosta ja epäedullisesta skenaariosta, jonka olisi oltava ääritapaus mutta kuitenkin realistinen.

| (37) | Ennen PEPP-sopimuksen tekemistä potentiaalisille PEPP-säästäjille olisi annettava kaikki tarvittavat tiedot, jotta he voivat tehdä tietoon perustuvia valintoja. Ennen PEPP-sopimuksen tekemistä olisi määritettävä eläkkeeseen liittyvät tarpeet ja vaatimukset ja annettava neuvontaa. |
| --- | --- |

(37)

Ennen PEPP-sopimuksen tekemistä potentiaalisille PEPP-säästäjille olisi annettava kaikki tarvittavat tiedot, jotta he voivat tehdä tietoon perustuvia valintoja. Ennen PEPP-sopimuksen tekemistä olisi määritettävä eläkkeeseen liittyvät tarpeet ja vaatimukset ja annettava neuvontaa.

| (38) | Tuotteen mahdollisimman suuren avoimuuden varmistamiseksi PEPP-tarjoajien olisi laadittava kehittämistään PEPP-tuotteista PEPP-avaintietoasiakirja ennen kuin kyseisiä PEPP-tuotteita voidaan jaella PEPP-säästäjille. Niiden olisi myös oltava vastuussa PEPP-avaintietoasiakirjan tietojen paikkansapitävyydestä. PEPP-avaintietoasiakirjalla olisi korvattava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1286/2014 (6) mukainen vähittäismarkkinoille tarkoitettuja paketoituja ja vakuutusmuotoisia sijoitustuotteita (PRIIP-tuotteita) koskeva avaintietoasiakirja, jota ei sen seurauksena tarvitse toimittaa PEPP-tuotteiden osalta, ja mukautettava sitä. PEPP-perustuotteesta olisi laadittava erillinen PEPP-avaintietoasiakirja. Jos PEPP-tarjoaja tarjoaa vaihtoehtoisia sijoitusvaihtoehtoja, näitä vaihtoehtoisia sijoitusvaihtoehtoja varten olisi myös tarjottava yleinen avaintietoasiakirja, joka voisi myös sisältää viittauksia muihin asiakirjoihin. Jos vaihtoehtoisista sijoitusvaihtoehdoista ei voida antaa vaadittavia tietoja yhdessä erillisessä avaintietoasiakirjassa, olisi vaihtoehtoisesti annettava erillinen avaintietoasiakirja jokaisesta vaihtoehtoisesta sijoitusvaihtoehdosta. Näin olisi kuitenkin meneteltävä ainoastaan, jos yleisen avaintietoasiakirjan antaminen vaihtoehtoisista sijoitusvaihtoehdoista ei olisi PEPP-asiakkaiden edun mukaista. Arvioidessaan, onko PEPP-avaintietoasiakirja tämän asetuksen mukainen, toimivaltaisten viranomaisten olisi siksi tarvittaessa varmistettava eri sijoitusvaihtoehtojen optimaalinen vertailtavuus ottaen erityisesti huomioon käyttäytymisanalyysiin liittyvät ajantasaiset tiedot, jotta vältetään tietojen esitystavasta aiheutuva kognitiivinen vinouma. |
| --- | --- |

(38)

Tuotteen mahdollisimman suuren avoimuuden varmistamiseksi PEPP-tarjoajien olisi laadittava kehittämistään PEPP-tuotteista PEPP-avaintietoasiakirja ennen kuin kyseisiä PEPP-tuotteita voidaan jaella PEPP-säästäjille. Niiden olisi myös oltava vastuussa PEPP-avaintietoasiakirjan tietojen paikkansapitävyydestä. PEPP-avaintietoasiakirjalla olisi korvattava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1286/2014 (6) mukainen vähittäismarkkinoille tarkoitettuja paketoituja ja vakuutusmuotoisia sijoitustuotteita (PRIIP-tuotteita) koskeva avaintietoasiakirja, jota ei sen seurauksena tarvitse toimittaa PEPP-tuotteiden osalta, ja mukautettava sitä. PEPP-perustuotteesta olisi laadittava erillinen PEPP-avaintietoasiakirja. Jos PEPP-tarjoaja tarjoaa vaihtoehtoisia sijoitusvaihtoehtoja, näitä vaihtoehtoisia sijoitusvaihtoehtoja varten olisi myös tarjottava yleinen avaintietoasiakirja, joka voisi myös sisältää viittauksia muihin asiakirjoihin. Jos vaihtoehtoisista sijoitusvaihtoehdoista ei voida antaa vaadittavia tietoja yhdessä erillisessä avaintietoasiakirjassa, olisi vaihtoehtoisesti annettava erillinen avaintietoasiakirja jokaisesta vaihtoehtoisesta sijoitusvaihtoehdosta. Näin olisi kuitenkin meneteltävä ainoastaan, jos yleisen avaintietoasiakirjan antaminen vaihtoehtoisista sijoitusvaihtoehdoista ei olisi PEPP-asiakkaiden edun mukaista. Arvioidessaan, onko PEPP-avaintietoasiakirja tämän asetuksen mukainen, toimivaltaisten viranomaisten olisi siksi tarvittaessa varmistettava eri sijoitusvaihtoehtojen optimaalinen vertailtavuus ottaen erityisesti huomioon käyttäytymisanalyysiin liittyvät ajantasaiset tiedot, jotta vältetään tietojen esitystavasta aiheutuva kognitiivinen vinouma.

| (39) | Tässä asetuksessa olisi PEPP-avaintietoasiakirjojen laajan levityksen ja saatavuuden varmistamiseksi säädettävä, että PEPP-tarjoajan on julkaistava PEPP-avaintietoasiakirjat verkkosivustollaan. PEPP-tarjoajan olisi julkaistava kutakin jäsenvaltiota varten, jossa PEPP-tuotetta jaellaan palvelujen tarjoamisen vapauden tai sijoittautumisvapauden nojalla, PEPP-avaintietoasiakirja, joka sisältää tarkemmat tiedot kerryttämisvaiheeseen ja maksatusvaiheeseen liittyvistä ehdoista kyseisessä jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

(39)

Tässä asetuksessa olisi PEPP-avaintietoasiakirjojen laajan levityksen ja saatavuuden varmistamiseksi säädettävä, että PEPP-tarjoajan on julkaistava PEPP-avaintietoasiakirjat verkkosivustollaan. PEPP-tarjoajan olisi julkaistava kutakin jäsenvaltiota varten, jossa PEPP-tuotetta jaellaan palvelujen tarjoamisen vapauden tai sijoittautumisvapauden nojalla, PEPP-avaintietoasiakirja, joka sisältää tarkemmat tiedot kerryttämisvaiheeseen ja maksatusvaiheeseen liittyvistä ehdoista kyseisessä jäsenvaltiossa.

| (40) | Kansallisella tasolla ollaan jo kehittämässä yksilöllisiä eläketuotteita koskevia laskureita. Jotta tällaiset laskurit olisivat mahdollisimman hyödyllisiä kuluttajien kannalta, niiden olisi kuitenkin katettava eri PEPP-tarjoajien perimät kulut ja palkkiot sekä mahdolliset muut välittäjien tai sijoitusketjun muiden osien perimät kulut ja palkkiot, joita PEPP-tarjoajat eivät ole jo sisällyttäneet hintaan. |
| --- | --- |

(40)

Kansallisella tasolla ollaan jo kehittämässä yksilöllisiä eläketuotteita koskevia laskureita. Jotta tällaiset laskurit olisivat mahdollisimman hyödyllisiä kuluttajien kannalta, niiden olisi kuitenkin katettava eri PEPP-tarjoajien perimät kulut ja palkkiot sekä mahdolliset muut välittäjien tai sijoitusketjun muiden osien perimät kulut ja palkkiot, joita PEPP-tarjoajat eivät ole jo sisällyttäneet hintaan.

| (41) | PEPP-avaintietoasiakirjaan sisällytettävien tietojen yksityiskohdat ja tietojen esitystapa olisi yhdenmukaistettava laajemmin teknisillä sääntelystandardeilla ottaen huomioon aiemmat ja käynnissä olevat kuluttajien käyttäytymistä tarkastelevat tutkimukset, mukaan luettuina tulokset testeistä, joissa tarkastellaan, kuinka tehokkaita erilaiset tietojen esitystavat ovat kuluttajien kannalta. Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä tekniset sääntelystandardit. EIOPAn olisi kehitettävä luonnokset teknisiksi sääntelystandardeiksi kuultuaan muita Euroopan valvontaviranomaisia – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1093/2010 (7) perustettu Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan pankkiviranomainen) (EBA) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1095/2010 (8) perustettu Euroopan valvontaviranomainen (arvopaperimarkkinaviranomainen) (ESMA) – soveltuvin osin sekä Euroopan keskuspankkia ja toimivaltaisia viranomaisia ja sen jälkeen kun on toteutettu tässä asetuksessa säädettyjä kuluttaja- ja toimialatestejä, ja täsmennettävä niissä PEPP-avaintietoasiakirjan esitystapa ja siihen sisällytettävien tietojen sisältö; PEPP-avaintietoasiakirjan uudelleentarkastelun ja tarkistamisen edellytykset; edellytykset, jotka täyttämällä noudatetaan vaatimusta PEPP-avaintietoasiakirjan toimittamisesta; säännöt, joiden perusteella määritetään eläke-ennusteita koskevat olettamat; PEPP-etuusotteessa olevien tietojen esitystapa; ja vähimmäiskriteerit, jotka riskien vähentämistekniikoiden on täytettävä. Laatiessaan luonnoksia teknisiksi sääntelystandardeiksi EIOPAn olisi otettava huomioon PEPP-tuotteiden eri tyypit, PEPP-tuotteiden pitkäaikainen luonne, PEPP-säästäjien valmiudet ja PEPP-tuotteiden ominaisuudet. Ennen kuin luonnokset teknisiksi sääntelystandardeiksi toimitetaan komissiolle, olisi tarvittaessa suoritettava tosiasiallisiin tietoihin perustuvia kuluttaja- ja toimialatestejä. Komission olisi hyväksyttävä nämä tekniset sääntelystandardit delegoiduilla säädöksillä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan nojalla asetuksen (EU) N:o 1094/2010 10–14 artiklan mukaisesti. Komissiolle olisi myös siirrettävä valta hyväksyä täytäntöönpanosäädöksillä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklan nojalla asetuksen (EU) N:o 1094/2010 15 artiklan mukaisesti EIOPAn laatimat tekniset täytäntöönpanostandardit, jotka koskevat yhteistyön ja tiedonvaihdon yksityiskohtia sekä vaatimuksia, joiden mukaisesti mainitut tiedot on mahdollista esittää standardoidussa muodossa niiden vertailun mahdollistamiseksi, ja – sen jälkeen kun muita Euroopan valvontaviranomaisia ja kansallisia toimivaltaisia viranomaisia on kuultu ja kun on tehty toimialatestejä – tekniset täytäntöönpanostandardit valvontaa koskevien raporttien muodosta. |
| --- | --- |

(41)

PEPP-avaintietoasiakirjaan sisällytettävien tietojen yksityiskohdat ja tietojen esitystapa olisi yhdenmukaistettava laajemmin teknisillä sääntelystandardeilla ottaen huomioon aiemmat ja käynnissä olevat kuluttajien käyttäytymistä tarkastelevat tutkimukset, mukaan luettuina tulokset testeistä, joissa tarkastellaan, kuinka tehokkaita erilaiset tietojen esitystavat ovat kuluttajien kannalta. Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä tekniset sääntelystandardit. EIOPAn olisi kehitettävä luonnokset teknisiksi sääntelystandardeiksi kuultuaan muita Euroopan valvontaviranomaisia – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1093/2010 (7) perustettu Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan pankkiviranomainen) (EBA) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1095/2010 (8) perustettu Euroopan valvontaviranomainen (arvopaperimarkkinaviranomainen) (ESMA) – soveltuvin osin sekä Euroopan keskuspankkia ja toimivaltaisia viranomaisia ja sen jälkeen kun on toteutettu tässä asetuksessa säädettyjä kuluttaja- ja toimialatestejä, ja täsmennettävä niissä PEPP-avaintietoasiakirjan esitystapa ja siihen sisällytettävien tietojen sisältö; PEPP-avaintietoasiakirjan uudelleentarkastelun ja tarkistamisen edellytykset; edellytykset, jotka täyttämällä noudatetaan vaatimusta PEPP-avaintietoasiakirjan toimittamisesta; säännöt, joiden perusteella määritetään eläke-ennusteita koskevat olettamat; PEPP-etuusotteessa olevien tietojen esitystapa; ja vähimmäiskriteerit, jotka riskien vähentämistekniikoiden on täytettävä. Laatiessaan luonnoksia teknisiksi sääntelystandardeiksi EIOPAn olisi otettava huomioon PEPP-tuotteiden eri tyypit, PEPP-tuotteiden pitkäaikainen luonne, PEPP-säästäjien valmiudet ja PEPP-tuotteiden ominaisuudet. Ennen kuin luonnokset teknisiksi sääntelystandardeiksi toimitetaan komissiolle, olisi tarvittaessa suoritettava tosiasiallisiin tietoihin perustuvia kuluttaja- ja toimialatestejä. Komission olisi hyväksyttävä nämä tekniset sääntelystandardit delegoiduilla säädöksillä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan nojalla asetuksen (EU) N:o 1094/2010 10–14 artiklan mukaisesti. Komissiolle olisi myös siirrettävä valta hyväksyä täytäntöönpanosäädöksillä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklan nojalla asetuksen (EU) N:o 1094/2010 15 artiklan mukaisesti EIOPAn laatimat tekniset täytäntöönpanostandardit, jotka koskevat yhteistyön ja tiedonvaihdon yksityiskohtia sekä vaatimuksia, joiden mukaisesti mainitut tiedot on mahdollista esittää standardoidussa muodossa niiden vertailun mahdollistamiseksi, ja – sen jälkeen kun muita Euroopan valvontaviranomaisia ja kansallisia toimivaltaisia viranomaisia on kuultu ja kun on tehty toimialatestejä – tekniset täytäntöönpanostandardit valvontaa koskevien raporttien muodosta.

| (42) | PEPP-avaintietoasiakirjan olisi erotuttava selkeästi ja oltava erillään mahdollisesta markkinointiaineistosta. |
| --- | --- |

(42)

PEPP-avaintietoasiakirjan olisi erotuttava selkeästi ja oltava erillään mahdollisesta markkinointiaineistosta.

| (43) | PEPP-tarjoajien olisi laadittava PEPP-säästäjille osoitettu PEPP-etuusote, jotta heille voidaan esittää yksilöllisiä ja yleisiä avaintietoja PEPP-tuotteesta ja jotta voidaan varmistaa sitä koskevat ajantasaiset tiedot. PEPP-etuusotteen olisi oltava selkeä ja kattava, ja sen olisi sisällettävä merkitykselliset ja asianmukaiset tiedot, jotta eläkeoikeuksien ymmärtäminen olisi helpompaa eri aikoina ja eri eläketuotteissa ja jotta ote palvelisi työvoiman liikkuvuutta. PEPP-etuusotteen olisi myös sisällettävä avaintietoja ESG-tekijöihin liittyvästä sijoituspolitiikasta ja siinä olisi esitettävä, mistä ja millä tavalla PEPP-säästäjät voivat saada lisätietoja ESG-tekijöiden huomioon ottamisesta. PEPP-etuusote olisi toimitettava PEPP-säästäjille vuosittain. |
| --- | --- |

(43)

PEPP-tarjoajien olisi laadittava PEPP-säästäjille osoitettu PEPP-etuusote, jotta heille voidaan esittää yksilöllisiä ja yleisiä avaintietoja PEPP-tuotteesta ja jotta voidaan varmistaa sitä koskevat ajantasaiset tiedot. PEPP-etuusotteen olisi oltava selkeä ja kattava, ja sen olisi sisällettävä merkitykselliset ja asianmukaiset tiedot, jotta eläkeoikeuksien ymmärtäminen olisi helpompaa eri aikoina ja eri eläketuotteissa ja jotta ote palvelisi työvoiman liikkuvuutta. PEPP-etuusotteen olisi myös sisällettävä avaintietoja ESG-tekijöihin liittyvästä sijoituspolitiikasta ja siinä olisi esitettävä, mistä ja millä tavalla PEPP-säästäjät voivat saada lisätietoja ESG-tekijöiden huomioon ottamisesta. PEPP-etuusote olisi toimitettava PEPP-säästäjille vuosittain.

| (44) | PEPP-tarjoajien olisi ilmoitettava PEPP-säästäjille kaksi kuukautta ennen päivämääriä, joina PEPP-säästäjillä on mahdollisuus muuttaa maksatusvaihtoehtojaan, maksatusvaiheen tulevasta alkamisesta, maksusuoritusten mahdollisista muodoista ja mahdollisuudesta muuttaa maksusuoritusten muotoa. Jos on avattu useampi kuin yksi alatili, PEPP-säästäjälle olisi ilmoitettava kunkin alatilin maksatusvaiheen mahdollisesta alkamisesta. |
| --- | --- |

(44)

PEPP-tarjoajien olisi ilmoitettava PEPP-säästäjille kaksi kuukautta ennen päivämääriä, joina PEPP-säästäjillä on mahdollisuus muuttaa maksatusvaihtoehtojaan, maksatusvaiheen tulevasta alkamisesta, maksusuoritusten mahdollisista muodoista ja mahdollisuudesta muuttaa maksusuoritusten muotoa. Jos on avattu useampi kuin yksi alatili, PEPP-säästäjälle olisi ilmoitettava kunkin alatilin maksatusvaiheen mahdollisesta alkamisesta.

| (45) | Maksatusvaiheessa PEPP-edunsaajien olisi edelleen saatava tietoa PEPP-etuuksistaan ja vastaavista maksatusvaihtoehdoista. Tämä on erityisen tärkeää silloin, kun PEPP-edunsaajat kantavat merkittävän osan sijoitusriskistä maksatusvaiheen aikana. |
| --- | --- |

(45)

Maksatusvaiheessa PEPP-edunsaajien olisi edelleen saatava tietoa PEPP-etuuksistaan ja vastaavista maksatusvaihtoehdoista. Tämä on erityisen tärkeää silloin, kun PEPP-edunsaajat kantavat merkittävän osan sijoitusriskistä maksatusvaiheen aikana.

| (46) | PEPP-säästäjien ja -edunsaajien etujen suojaamiseksi riittävästi PEPP-tarjoajien olisi voitava valita varojensa allokoinnissa tapa, joka parhaiten soveltuu niiden vastuiden, myös pitkän aikavälin vastuiden, luonteeseen ja kestoon. Tehokas valvonta on siksi tarpeen ja sijoittamista koskeviin sääntöihin olisi sovellettava lähestymistapaa, joka tarjoaa PEPP-tarjoajille riittävästi joustavuutta turvallisimmasta ja tehokkaimmasta sijoituspolitiikasta päättämiseen mutta velvoittaa ne myös toimimaan varovaisesti ja kaikkien PEPP-säästäjien pitkän aikavälin edun mukaisesti. Varovaisuusperiaatteen noudattaminen edellyttää siksi PEPP-tarjoajan asiakasrakenteen mukaan sovitettua sijoituspolitiikkaa. |
| --- | --- |

(46)

PEPP-säästäjien ja -edunsaajien etujen suojaamiseksi riittävästi PEPP-tarjoajien olisi voitava valita varojensa allokoinnissa tapa, joka parhaiten soveltuu niiden vastuiden, myös pitkän aikavälin vastuiden, luonteeseen ja kestoon. Tehokas valvonta on siksi tarpeen ja sijoittamista koskeviin sääntöihin olisi sovellettava lähestymistapaa, joka tarjoaa PEPP-tarjoajille riittävästi joustavuutta turvallisimmasta ja tehokkaimmasta sijoituspolitiikasta päättämiseen mutta velvoittaa ne myös toimimaan varovaisesti ja kaikkien PEPP-säästäjien pitkän aikavälin edun mukaisesti. Varovaisuusperiaatteen noudattaminen edellyttää siksi PEPP-tarjoajan asiakasrakenteen mukaan sovitettua sijoituspolitiikkaa.

| (47) | Asettamalla varovaisuusperiaate perusperiaatteeksi pääomasijoitusten osalta ja mahdollistamalla PEPP-tarjoajien rajatylittävä toiminta kannustetaan säästöjen suuntaamista yksilöllisiin eläkkeisiin, mikä myötävaikuttaa taloudelliseen ja sosiaaliseen edistykseen. Varovaisuusperiaatteessa olisi otettava nimenomaisesti huomioon myös ESG-tekijöiden merkitys sijoitusprosessissa. |
| --- | --- |

(47)

Asettamalla varovaisuusperiaate perusperiaatteeksi pääomasijoitusten osalta ja mahdollistamalla PEPP-tarjoajien rajatylittävä toiminta kannustetaan säästöjen suuntaamista yksilöllisiin eläkkeisiin, mikä myötävaikuttaa taloudelliseen ja sosiaaliseen edistykseen. Varovaisuusperiaatteessa olisi otettava nimenomaisesti huomioon myös ESG-tekijöiden merkitys sijoitusprosessissa.

| (48) | Tällä asetuksella olisi varmistettava asianmukainen sijoitusten vapaus PEPP-tarjoajille. Koska PEPP-tarjoajat ovat erittäin pitkän aikavälin sijoittajia, joiden maksuvalmiusriskit ovat vähäisiä, niillä on mahdollisuus edistää pääomamarkkinaunionin kehittämistä sijoittamalla varovaisuusperiaatetta noudattaen osakkeiden kaltaisiin epälikvideihin varoihin samoin kuin muihin sijoitusinstrumentteihin, joilla on pitkän aikavälin taloudellista merkitystä ja joilla ei käydä kauppaa säännellyillä markkinoilla, monenkeskisissä kaupankäyntijärjestelmissä tai organisoiduissa kaupankäyntijärjestelmissä. Lisäksi ne voivat hyötyä kansainvälisen hajauttamisen eduista. Sijoittamista osakkeisiin muissa valuutoissa kuin niissä, joissa vastuut ovat, ja muihin sijoitusinstrumentteihin, joilla on pitkän aikavälin taloudellista merkitystä ja joilla ei käydä kauppaa säännellyillä markkinoilla, monenkeskisissä kaupankäyntijärjestelmissä tai organisoiduissa kaupankäyntijärjestelmissä, olisi sen vuoksi varovaisuusperiaatteen mukaisesti rajoitettava ainoastaan varovaisuussyistä, jotta suojellaan PEPP-säästäjien ja -edunsaajien etuja. |
| --- | --- |

(48)

Tällä asetuksella olisi varmistettava asianmukainen sijoitusten vapaus PEPP-tarjoajille. Koska PEPP-tarjoajat ovat erittäin pitkän aikavälin sijoittajia, joiden maksuvalmiusriskit ovat vähäisiä, niillä on mahdollisuus edistää pääomamarkkinaunionin kehittämistä sijoittamalla varovaisuusperiaatetta noudattaen osakkeiden kaltaisiin epälikvideihin varoihin samoin kuin muihin sijoitusinstrumentteihin, joilla on pitkän aikavälin taloudellista merkitystä ja joilla ei käydä kauppaa säännellyillä markkinoilla, monenkeskisissä kaupankäyntijärjestelmissä tai organisoiduissa kaupankäyntijärjestelmissä. Lisäksi ne voivat hyötyä kansainvälisen hajauttamisen eduista. Sijoittamista osakkeisiin muissa valuutoissa kuin niissä, joissa vastuut ovat, ja muihin sijoitusinstrumentteihin, joilla on pitkän aikavälin taloudellista merkitystä ja joilla ei käydä kauppaa säännellyillä markkinoilla, monenkeskisissä kaupankäyntijärjestelmissä tai organisoiduissa kaupankäyntijärjestelmissä, olisi sen vuoksi varovaisuusperiaatteen mukaisesti rajoitettava ainoastaan varovaisuussyistä, jotta suojellaan PEPP-säästäjien ja -edunsaajien etuja.

| (49) | Pääomamarkkinaunionin syventämiseen liittyen sijoitusinstrumentit, joilla on pitkän aikavälin taloudellista merkitystä, ymmärretään laajasti. Tällaiset sijoitusinstrumentit ovat arvopapereita, jotka eivät ole siirtokelpoisia, minkä vuoksi jälkimarkkinoiden likviditeettiä ei voida käyttää. Ne edellyttävät usein määräaikaisia sitoumuksia, jotka rajoittavat niiden markkinoitavuutta, ja niihin olisi katsottava sisältyvän myös osakkuudet ja listaamattomia yrityksiä koskevat velkainstrumentit ja tällaisille yrityksille myönnetyt lainat. Listaamattomiin yrityksiin sisältyvät infrastruktuurihankkeet, listaamattomat kasvuyritykset, kiinteistöt tai muut omaisuuserät, jotka voisivat olla sopivia pitkän aikavälin sijoitustarkoituksiin. Vähähiiliset ja ilmastonmuutoksen kestävät infrastruktuurihankkeet ovat usein listaamattomia omaisuuseriä ja perustuvat hankerahoitukseen liittyviin pitkäaikaisiin luottoihin. Kun otetaan huomioon PEPP-tarjoajien vastuiden pitkäaikainen luonne, niitä kannustetaan jakamaan riittävä osa sijoitussalkustaan reaalitalouteen tehtäviin kestäviin sijoituksiin, joista saadaan pitkän aikavälin taloudellisia hyötyjä, erityisesti infrastruktuurihankkeisiin ja -yrityksiin. |
| --- | --- |

(49)

Pääomamarkkinaunionin syventämiseen liittyen sijoitusinstrumentit, joilla on pitkän aikavälin taloudellista merkitystä, ymmärretään laajasti. Tällaiset sijoitusinstrumentit ovat arvopapereita, jotka eivät ole siirtokelpoisia, minkä vuoksi jälkimarkkinoiden likviditeettiä ei voida käyttää. Ne edellyttävät usein määräaikaisia sitoumuksia, jotka rajoittavat niiden markkinoitavuutta, ja niihin olisi katsottava sisältyvän myös osakkuudet ja listaamattomia yrityksiä koskevat velkainstrumentit ja tällaisille yrityksille myönnetyt lainat. Listaamattomiin yrityksiin sisältyvät infrastruktuurihankkeet, listaamattomat kasvuyritykset, kiinteistöt tai muut omaisuuserät, jotka voisivat olla sopivia pitkän aikavälin sijoitustarkoituksiin. Vähähiiliset ja ilmastonmuutoksen kestävät infrastruktuurihankkeet ovat usein listaamattomia omaisuuseriä ja perustuvat hankerahoitukseen liittyviin pitkäaikaisiin luottoihin. Kun otetaan huomioon PEPP-tarjoajien vastuiden pitkäaikainen luonne, niitä kannustetaan jakamaan riittävä osa sijoitussalkustaan reaalitalouteen tehtäviin kestäviin sijoituksiin, joista saadaan pitkän aikavälin taloudellisia hyötyjä, erityisesti infrastruktuurihankkeisiin ja -yrityksiin.

| (50) | ESG-tekijät ovat PEPP-tarjoajien sijoituspolitiikan ja riskienhallintajärjestelmien tärkeitä näkökohtia. PEPP-tarjoajia olisi kannustettava ottamaan huomioon tällaiset tekijät sijoituspäätöksissä sekä ottamaan huomioon se, miten ne muodostavat osan niiden riskienhallintajärjestelmää, jotta voidaan välttää hukkainvestoinnit. ESG-tekijöitä koskevien tietojen olisi oltava EIOPAn, toimivaltaisten viranomaisten ja PEPP-säästäjien saatavilla. |
| --- | --- |

(50)

ESG-tekijät ovat PEPP-tarjoajien sijoituspolitiikan ja riskienhallintajärjestelmien tärkeitä näkökohtia. PEPP-tarjoajia olisi kannustettava ottamaan huomioon tällaiset tekijät sijoituspäätöksissä sekä ottamaan huomioon se, miten ne muodostavat osan niiden riskienhallintajärjestelmää, jotta voidaan välttää hukkainvestoinnit. ESG-tekijöitä koskevien tietojen olisi oltava EIOPAn, toimivaltaisten viranomaisten ja PEPP-säästäjien saatavilla.

| (51) | Yhtenä PEPP-tuotteiden sääntelyn tavoitteena on turvallisen ja kustannusystävällisen pitkän aikavälin eläkesäästötuotteen luominen. Koska yksilöllisiä eläketuotteita koskevat sijoitukset ovat pitkäaikaisia, erityistä huomiota olisi kiinnitettävä varojen allokoinnin pitkän aikavälin seurauksiin. Erityisesti olisi otettava huomioon ESG-tekijät. PEPP-säästöt olisi sijoitettava ottaen huomioon ESG-tekijät, esimerkiksi tekijät, jotka esitetään unionin ilmasto- ja kestävyystavoitteissa sellaisina kuin ne esitetään Pariisin ilmastosopimuksessa (Pariisin sopimuksessa), Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteissa sekä yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevissa Yhdistyneiden kansakuntien ohjaavissa periaatteissa. |
| --- | --- |

(51)

Yhtenä PEPP-tuotteiden sääntelyn tavoitteena on turvallisen ja kustannusystävällisen pitkän aikavälin eläkesäästötuotteen luominen. Koska yksilöllisiä eläketuotteita koskevat sijoitukset ovat pitkäaikaisia, erityistä huomiota olisi kiinnitettävä varojen allokoinnin pitkän aikavälin seurauksiin. Erityisesti olisi otettava huomioon ESG-tekijät. PEPP-säästöt olisi sijoitettava ottaen huomioon ESG-tekijät, esimerkiksi tekijät, jotka esitetään unionin ilmasto- ja kestävyystavoitteissa sellaisina kuin ne esitetään Pariisin ilmastosopimuksessa (Pariisin sopimuksessa), Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteissa sekä yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevissa Yhdistyneiden kansakuntien ohjaavissa periaatteissa.

| (52) | Pyrittäessä varmistamaan, että PEPP-tarjoajat noudattavat velvollisuuttaan varovaisuusperiaatteen mukaiseen sijoituspolitiikkaan, niitä olisi estettävä tekemästä sijoituksia yhteistyöhaluttomalle lainkäyttöalueelle, joka sisältyy asiaa koskevissa neuvoston päätelmissä vahvistettuun luetteloon veroasioissa yhteistyöhaluttomista lainkäyttöalueista, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 (9) 9 artiklan nojalla hyväksytyssä sovellettavassa komission delegoidussa asetuksessa suuririskiseksi yksilöityyn kolmanteen maahan, jossa on strategisia puutteita. |
| --- | --- |

(52)

Pyrittäessä varmistamaan, että PEPP-tarjoajat noudattavat velvollisuuttaan varovaisuusperiaatteen mukaiseen sijoituspolitiikkaan, niitä olisi estettävä tekemästä sijoituksia yhteistyöhaluttomalle lainkäyttöalueelle, joka sisältyy asiaa koskevissa neuvoston päätelmissä vahvistettuun luetteloon veroasioissa yhteistyöhaluttomista lainkäyttöalueista, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 (9) 9 artiklan nojalla hyväksytyssä sovellettavassa komission delegoidussa asetuksessa suuririskiseksi yksilöityyn kolmanteen maahan, jossa on strategisia puutteita.

| (53) | Kun otetaan huomioon PEPP-tuotteen pitkän aikavälin eläketavoite, PEPP-säästäjille tarjottavissa sijoitusvaihtoehdoissa olisi määriteltävä tekijät, jotka antavat sijoittajille mahdollisuuden sijoituspäätöksen tekemiseen, mukaan luettuna niiden sijoitusvaihtoehtojen lukumäärä, joista he voivat valita. PEPP-tuotteen hankkimisen yhteydessä tehdyn alkuperäisen valinnan jälkeen PEPP-säästäjillä olisi oltava mahdollisuus muuttaa valintaansa, kun PEPP-tuotteen hankkimisesta tai, jos sijoitusvaihtoehtoa muutetaan myöhemmin, sen muuttamisesta edellisen kerran on kulunut vähintään viisi vuotta, jotta tarjoajille tarjotaan riittävä vakaus pitkän aikavälin sijoitusstrategiaa varten mutta samalla varmistetaan sijoittajien suoja. PEPP-tarjoajien olisi kuitenkin voitava sallia PEPP-säästäjien muuttaa valittua sijoitusvaihtoehtoa tätä useammin. |
| --- | --- |

(53)

Kun otetaan huomioon PEPP-tuotteen pitkän aikavälin eläketavoite, PEPP-säästäjille tarjottavissa sijoitusvaihtoehdoissa olisi määriteltävä tekijät, jotka antavat sijoittajille mahdollisuuden sijoituspäätöksen tekemiseen, mukaan luettuna niiden sijoitusvaihtoehtojen lukumäärä, joista he voivat valita. PEPP-tuotteen hankkimisen yhteydessä tehdyn alkuperäisen valinnan jälkeen PEPP-säästäjillä olisi oltava mahdollisuus muuttaa valintaansa, kun PEPP-tuotteen hankkimisesta tai, jos sijoitusvaihtoehtoa muutetaan myöhemmin, sen muuttamisesta edellisen kerran on kulunut vähintään viisi vuotta, jotta tarjoajille tarjotaan riittävä vakaus pitkän aikavälin sijoitusstrategiaa varten mutta samalla varmistetaan sijoittajien suoja. PEPP-tarjoajien olisi kuitenkin voitava sallia PEPP-säästäjien muuttaa valittua sijoitusvaihtoehtoa tätä useammin.

| (54) | PEPP-perustuotteen olisi oltava turvallinen tuote ja oletusarvoinen sijoitusvaihtoehto. Sen muotona voisi olla joko riskien vähentämistekniikka, jolla pyritään turvaamaan PEPP-säästäjän mahdollisuus saada sijoitettu pääoma takaisin, tai sijoitetulle pääomalle annettava takuu. Riskien vähentämistekniikka, jolla pyritään turvaamaan PEPP-säästäjän mahdollisuus saada sijoitettu pääoma takaisin, voisi olla varovainen sijoitusstrategia tai elinkaaristrategia, jossa kokonaisriskiä vähennetään asteittain ajan mittaan. Oletusarvoisen sijoitusvaihtoehdon yhteydessä annettujen takuiden olisi katettava ainakin kerryttämisvaiheessa suoritetut maksuosuudet kaikkien palkkioiden ja maksujen vähentämisen jälkeen. Takuut voisivat kattaa myös palkkiot ja maksut ja ne voisivat kattaa inflaation kokonaan tai osittain. Sijoitetulle pääomalle annetun takuun olisi tultava maksettavaksi maksatusvaiheen alkaessa ja tapauksen mukaan maksatusvaiheen aikana. |
| --- | --- |

(54)

PEPP-perustuotteen olisi oltava turvallinen tuote ja oletusarvoinen sijoitusvaihtoehto. Sen muotona voisi olla joko riskien vähentämistekniikka, jolla pyritään turvaamaan PEPP-säästäjän mahdollisuus saada sijoitettu pääoma takaisin, tai sijoitetulle pääomalle annettava takuu. Riskien vähentämistekniikka, jolla pyritään turvaamaan PEPP-säästäjän mahdollisuus saada sijoitettu pääoma takaisin, voisi olla varovainen sijoitusstrategia tai elinkaaristrategia, jossa kokonaisriskiä vähennetään asteittain ajan mittaan. Oletusarvoisen sijoitusvaihtoehdon yhteydessä annettujen takuiden olisi katettava ainakin kerryttämisvaiheessa suoritetut maksuosuudet kaikkien palkkioiden ja maksujen vähentämisen jälkeen. Takuut voisivat kattaa myös palkkiot ja maksut ja ne voisivat kattaa inflaation kokonaan tai osittain. Sijoitetulle pääomalle annetun takuun olisi tultava maksettavaksi maksatusvaiheen alkaessa ja tapauksen mukaan maksatusvaiheen aikana.

| (55) | Kustannustehokkuuden ja riittävän suorituskyvyn takaamiseksi PEPP-säästäjien kannalta PEPP-perustuotteen kulut ja palkkiot olisi rajattava kiinteään prosenttiosuuteen kertyneestä pääomasta. Rajaksi olisi vahvistettava prosentti kertyneestä pääomasta, mutta olisi aiheellista määrittää tarkemmin niiden kulujen ja palkkioiden tyypit, jotka olisi otettava huomioon teknisissä sääntelystandardeissa, jotta voidaan varmistaa tasapuoliset edellytykset eri PEPP-tarjoajille ja kulu- ja palkkiorakenteiltaan eri tyyppisille PEPP-tuotteille. Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä tällaiset tekniset sääntelystandardit, jotka EIOPAn olisi laadittava. Laatiessaan luonnoksia teknisiksi sääntelystandardeiksi EIOPAn olisi erityisesti otettava huomioon PEPP-tuotteiden pitkäaikainen luonne, eri tyyppiset PEPP-tuotteet ja niiden erityisominaisuuksiin liittyvät kustannusten kannalta merkitykselliset tekijät, jotta voidaan varmistaa eri PEPP-tarjoajien ja näiden tuotteiden oikeudenmukainen ja tasapuolinen kohtelu sekä PEPP-perustuotteen luonne yksinkertaisena, kustannustehokkaana ja avoimena tuotteena, joka tarjoaa sijoitukselle pitkällä aikavälillä riittävän reaalituoton. Koska tavoitteena on säilyttää tuotteen pitkäaikainen eläkeluonne, olisi myös arvioitava tarkkaan maksusuoritusten muotoa etenkin elinikäisten elinkorkojen tapauksessa. Tämä huomioon ottaen ja sen varmistamiseksi, että pääomatakuuta tarjoavilla PEPP-tarjoajilla ja muilla tarjoajilla on tasapuoliset toimintaedellytykset, EIOPAn olisi otettava kulu- ja palkkiorakenne asianmukaisesti huomioon. Lisäksi kulujen ja palkkioiden prosenttiarvoja olisi tarkistettava säännöllisesti, jotta varmistetaan niiden jatkuva riittävyys ottaen huomioon mahdolliset kustannustason muutokset. Komission olisi hyväksyttävä nämä tekniset sääntelystandardit delegoiduilla säädöksillä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan nojalla asetuksen (EU) N:o 1094/2010 10–14 artiklan mukaisesti.
  Jotta voidaan varmistaa jatkuva kustannustehokkuus ja suojella PEPP-asiakkaita lian raskailta kustannusrakenteilta, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tätä prosenttiarvoa ottaen huomioon sen uudelleentarkastelut, erityisesti kulujen ja palkkioiden tosiasiallinen taso ja sen muutokset sekä kulukaton vaikutus PEPP-tuotteiden saatavuuteen samoin kuin eri tyyppisiä PEPP-tuotteita tarjoavien eri PEPP-tarjoajien asianmukainen pääsy markkinoille. |
| --- | --- |

(55)

Kustannustehokkuuden ja riittävän suorituskyvyn takaamiseksi PEPP-säästäjien kannalta PEPP-perustuotteen kulut ja palkkiot olisi rajattava kiinteään prosenttiosuuteen kertyneestä pääomasta. Rajaksi olisi vahvistettava prosentti kertyneestä pääomasta, mutta olisi aiheellista määrittää tarkemmin niiden kulujen ja palkkioiden tyypit, jotka olisi otettava huomioon teknisissä sääntelystandardeissa, jotta voidaan varmistaa tasapuoliset edellytykset eri PEPP-tarjoajille ja kulu- ja palkkiorakenteiltaan eri tyyppisille PEPP-tuotteille. Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä tällaiset tekniset sääntelystandardit, jotka EIOPAn olisi laadittava. Laatiessaan luonnoksia teknisiksi sääntelystandardeiksi EIOPAn olisi erityisesti otettava huomioon PEPP-tuotteiden pitkäaikainen luonne, eri tyyppiset PEPP-tuotteet ja niiden erityisominaisuuksiin liittyvät kustannusten kannalta merkitykselliset tekijät, jotta voidaan varmistaa eri PEPP-tarjoajien ja näiden tuotteiden oikeudenmukainen ja tasapuolinen kohtelu sekä PEPP-perustuotteen luonne yksinkertaisena, kustannustehokkaana ja avoimena tuotteena, joka tarjoaa sijoitukselle pitkällä aikavälillä riittävän reaalituoton. Koska tavoitteena on säilyttää tuotteen pitkäaikainen eläkeluonne, olisi myös arvioitava tarkkaan maksusuoritusten muotoa etenkin elinikäisten elinkorkojen tapauksessa. Tämä huomioon ottaen ja sen varmistamiseksi, että pääomatakuuta tarjoavilla PEPP-tarjoajilla ja muilla tarjoajilla on tasapuoliset toimintaedellytykset, EIOPAn olisi otettava kulu- ja palkkiorakenne asianmukaisesti huomioon. Lisäksi kulujen ja palkkioiden prosenttiarvoja olisi tarkistettava säännöllisesti, jotta varmistetaan niiden jatkuva riittävyys ottaen huomioon mahdolliset kustannustason muutokset. Komission olisi hyväksyttävä nämä tekniset sääntelystandardit delegoiduilla säädöksillä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan nojalla asetuksen (EU) N:o 1094/2010 10–14 artiklan mukaisesti.

Jotta voidaan varmistaa jatkuva kustannustehokkuus ja suojella PEPP-asiakkaita lian raskailta kustannusrakenteilta, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tätä prosenttiarvoa ottaen huomioon sen uudelleentarkastelut, erityisesti kulujen ja palkkioiden tosiasiallinen taso ja sen muutokset sekä kulukaton vaikutus PEPP-tuotteiden saatavuuteen samoin kuin eri tyyppisiä PEPP-tuotteita tarjoavien eri PEPP-tarjoajien asianmukainen pääsy markkinoille.

| (56) | Toimivaltaisten viranomaisten olisi käytettävä toimivaltaansa, jonka keskeisinä tavoitteina ovat PEPP-säästäjien ja -edunsaajien oikeuksien turvaaminen sekä PEPP-tarjoajien vakaus ja hyvä kunto. |
| --- | --- |

(56)

Toimivaltaisten viranomaisten olisi käytettävä toimivaltaansa, jonka keskeisinä tavoitteina ovat PEPP-säästäjien ja -edunsaajien oikeuksien turvaaminen sekä PEPP-tarjoajien vakaus ja hyvä kunto.

| (57) | Jos PEPP-tarjoaja on lisäeläkelaitos tai unioniin sijoittautunut vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja, sen olisi nimettävä säilytysyhteisö PEPP-tuotteiden tarjoamista koskevaa liiketoimintaa vastaavien varojen säilyttämiseen. Tarvitaan säilytysyhteisönä toimivaa yhteisöä ja sen tehtäviä koskevia lisätakeita, sillä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2011/61/EU (10) vahvistetut säilytysyhteisöön liittyvät nykyiset säännöt koskevat rahastoja, joita markkinoidaan ainoastaan ammattimaisille sijoittajille, lukuun ottamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/760 (11) soveltamisalaan kuuluvia eurooppalaisia pitkäaikaissijoitusrahastoja, joita markkinoidaan yksityissijoittajille, ja lisäeläkelaitoksiin sovellettavassa alakohtaisessa lainsäädännössä ei edellytetä säilytysyhteisön nimeämistä kaikissa tapauksissa. Jotta voidaan varmistaa mahdollisimman korkea sijoittajansuoja PEPP-tuotteiden tarjoamista koskevaa liiketoimintaa vastaavien varojen säilyttämisen osalta, tässä asetuksessa edellytetään, että PEPP-tuotteita tarjoavat lisäeläkelaitokset ja unioniin sijoittautuneet vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat noudattavat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/65/EY (12) sääntöjä, jotka koskevat säilytysyhteisön nimeämistä, sen tehtävien suorittamista ja sen valvontatehtäviä. |
| --- | --- |

(57)

Jos PEPP-tarjoaja on lisäeläkelaitos tai unioniin sijoittautunut vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja, sen olisi nimettävä säilytysyhteisö PEPP-tuotteiden tarjoamista koskevaa liiketoimintaa vastaavien varojen säilyttämiseen. Tarvitaan säilytysyhteisönä toimivaa yhteisöä ja sen tehtäviä koskevia lisätakeita, sillä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2011/61/EU (10) vahvistetut säilytysyhteisöön liittyvät nykyiset säännöt koskevat rahastoja, joita markkinoidaan ainoastaan ammattimaisille sijoittajille, lukuun ottamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/760 (11) soveltamisalaan kuuluvia eurooppalaisia pitkäaikaissijoitusrahastoja, joita markkinoidaan yksityissijoittajille, ja lisäeläkelaitoksiin sovellettavassa alakohtaisessa lainsäädännössä ei edellytetä säilytysyhteisön nimeämistä kaikissa tapauksissa. Jotta voidaan varmistaa mahdollisimman korkea sijoittajansuoja PEPP-tuotteiden tarjoamista koskevaa liiketoimintaa vastaavien varojen säilyttämisen osalta, tässä asetuksessa edellytetään, että PEPP-tuotteita tarjoavat lisäeläkelaitokset ja unioniin sijoittautuneet vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat noudattavat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/65/EY (12) sääntöjä, jotka koskevat säilytysyhteisön nimeämistä, sen tehtävien suorittamista ja sen valvontatehtäviä.

| (58) | Kulujen ja palkkioiden avoimuus ja kohtuullisuus ovat olennaisen tärkeitä, jotta saavutetaan PEPP-säästäjien luottamus ja annetaan heille mahdollisuus tehdä tietoon perustuvia valintoja. Näin ollen läpinäkymättömien hinnoittelumenetelmien käyttö olisi kiellettävä. |
| --- | --- |

(58)

Kulujen ja palkkioiden avoimuus ja kohtuullisuus ovat olennaisen tärkeitä, jotta saavutetaan PEPP-säästäjien luottamus ja annetaan heille mahdollisuus tehdä tietoon perustuvia valintoja. Näin ollen läpinäkymättömien hinnoittelumenetelmien käyttö olisi kiellettävä.

| (59) | Komissiolle olisi tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädöksiä, joissa määritetään edellytykset, joiden mukaisesti EIOPA sekä toimivaltaiset viranomaiset käyttävät valtuuksia toteuttaa interventiotoimia, sekä perusteet ja seikat, jotka EIOPA ottaa huomioon määrittäessään, milloin on olemassa merkittävä PEPP-säästäjän suojaa koskeva ongelma. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (13) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(59)

Komissiolle olisi tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädöksiä, joissa määritetään edellytykset, joiden mukaisesti EIOPA sekä toimivaltaiset viranomaiset käyttävät valtuuksia toteuttaa interventiotoimia, sekä perusteet ja seikat, jotka EIOPA ottaa huomioon määrittäessään, milloin on olemassa merkittävä PEPP-säästäjän suojaa koskeva ongelma. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (13) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (60) | Rajoittamatta PEPP-asiakkaiden oikeutta panna vireille kanne tuomioistuimessa olisi perustettava helposti saatavilla oleva, asianmukainen, riippumaton, puolueeton, avoin ja tehokas vaihtoehtoinen riitojenratkaisumenettely tässä asetuksessa vahvistettuihin oikeuksiin ja velvollisuuksiin liittyvien riitojen ratkaisua varten PEPP-tarjoajien tai PEPP-jakelijoiden ja PEPP-asiakkaiden välillä. |
| --- | --- |

(60)

Rajoittamatta PEPP-asiakkaiden oikeutta panna vireille kanne tuomioistuimessa olisi perustettava helposti saatavilla oleva, asianmukainen, riippumaton, puolueeton, avoin ja tehokas vaihtoehtoinen riitojenratkaisumenettely tässä asetuksessa vahvistettuihin oikeuksiin ja velvollisuuksiin liittyvien riitojen ratkaisua varten PEPP-tarjoajien tai PEPP-jakelijoiden ja PEPP-asiakkaiden välillä.

| (61) | Tehokkaan ja vaikuttavan riitojenratkaisumenettelyn perustamista varten PEPP-tarjoajien ja PEPP-jakelijoiden olisi otettava käyttöön tehokas valitusmenettely, jota niiden asiakkaat voivat käyttää ennen kuin riita viedään vaihtoehtoiseen riitojenratkaisumenettelyyn tai tuomioistuimen käsiteltäväksi. Valitusmenettelyn olisi sisällettävä lyhyet ja selkeästi määritellyt määräajat, joihin mennessä PEPP-tarjoajan tai PEPP-jakelijan olisi vastattava valitukseen. Vaihtoehtoisilla riitojenratkaisuelimillä olisi oltava riittävät valmiudet osallistua asianmukaisella ja tehokkaalla tavalla rajatylittävään yhteistyöhön riidoissa, jotka koskevat tämän asetuksen mukaisia oikeuksia ja velvollisuuksia. |
| --- | --- |

(61)

Tehokkaan ja vaikuttavan riitojenratkaisumenettelyn perustamista varten PEPP-tarjoajien ja PEPP-jakelijoiden olisi otettava käyttöön tehokas valitusmenettely, jota niiden asiakkaat voivat käyttää ennen kuin riita viedään vaihtoehtoiseen riitojenratkaisumenettelyyn tai tuomioistuimen käsiteltäväksi. Valitusmenettelyn olisi sisällettävä lyhyet ja selkeästi määritellyt määräajat, joihin mennessä PEPP-tarjoajan tai PEPP-jakelijan olisi vastattava valitukseen. Vaihtoehtoisilla riitojenratkaisuelimillä olisi oltava riittävät valmiudet osallistua asianmukaisella ja tehokkaalla tavalla rajatylittävään yhteistyöhön riidoissa, jotka koskevat tämän asetuksen mukaisia oikeuksia ja velvollisuuksia.

| (62) | Jotta PEPP-säästäjät saisivat paremmat ehdot sijoituksilleen, heillä olisi oltava oikeus vaihtaa toiseen samassa tai muussa jäsenvaltiossa sijaitsevaan PEPP-tarjoajaan kerryttämisvaiheen aikana selkeän, nopean ja turvallisen menettelyn kautta, mikä myös lisää PEPP-tarjoajien välistä kilpailua. PEPP-tarjoajilla ei kuitenkaan saisi olla maksatusvaiheen aikana velvollisuutta tarjota vaihtopalvelua sellaisten PEPP-tuotteiden osalta, joissa säästäjät saavat maksusuorituksia elinkorkoina koko eliniän ajan. Siirtävän PEPP-tarjoajan olisi vaihdon aikana siirrettävä vastaavat rahamäärät tai tapauksen mukaan apporttiomaisuus PEPP-tililtä ja suljettava se. PEPP-säästäjien olisi tehtävä vastaanottavien PEPP-tarjoajien kanssa sopimus uuden PEPP-tilin avaamisesta. Uudessa PEPP-tilissä olisi oltava sama alatilirakenne kuin aiemmassa PEPP-tilissä. |
| --- | --- |

(62)

Jotta PEPP-säästäjät saisivat paremmat ehdot sijoituksilleen, heillä olisi oltava oikeus vaihtaa toiseen samassa tai muussa jäsenvaltiossa sijaitsevaan PEPP-tarjoajaan kerryttämisvaiheen aikana selkeän, nopean ja turvallisen menettelyn kautta, mikä myös lisää PEPP-tarjoajien välistä kilpailua. PEPP-tarjoajilla ei kuitenkaan saisi olla maksatusvaiheen aikana velvollisuutta tarjota vaihtopalvelua sellaisten PEPP-tuotteiden osalta, joissa säästäjät saavat maksusuorituksia elinkorkoina koko eliniän ajan. Siirtävän PEPP-tarjoajan olisi vaihdon aikana siirrettävä vastaavat rahamäärät tai tapauksen mukaan apporttiomaisuus PEPP-tililtä ja suljettava se. PEPP-säästäjien olisi tehtävä vastaanottavien PEPP-tarjoajien kanssa sopimus uuden PEPP-tilin avaamisesta. Uudessa PEPP-tilissä olisi oltava sama alatilirakenne kuin aiemmassa PEPP-tilissä.

| (63) | PEPP-säästäjät voivat vaihtopalvelun aikana päättää siirtää apporttiomaisuuden ainoastaan, jos vaihto tapahtuu sellaisten PEPP-tarjoajien, kuten sijoituspalveluyritysten tai muiden hyväksyttävien lisätoimiluvan saaneiden tarjoajien, välillä, jotka harjoittavat salkunhoitoa PEPP-säästäjien puolesta. Tällöin tarvitaan vastaanottavan tarjoajan kirjallinen suostumus. Jos kyseessä on yhteissijoitusten hoito, vaihdon yhteydessä ei ole mahdollista siirtää apporttiomaisuutta, sillä eri PEPP-säästäjien varoja ei ole eroteltu. |
| --- | --- |

(63)

PEPP-säästäjät voivat vaihtopalvelun aikana päättää siirtää apporttiomaisuuden ainoastaan, jos vaihto tapahtuu sellaisten PEPP-tarjoajien, kuten sijoituspalveluyritysten tai muiden hyväksyttävien lisätoimiluvan saaneiden tarjoajien, välillä, jotka harjoittavat salkunhoitoa PEPP-säästäjien puolesta. Tällöin tarvitaan vastaanottavan tarjoajan kirjallinen suostumus. Jos kyseessä on yhteissijoitusten hoito, vaihdon yhteydessä ei ole mahdollista siirtää apporttiomaisuutta, sillä eri PEPP-säästäjien varoja ei ole eroteltu.

| (64) | Vaihtomenettelyn olisi oltava yksinkertainen PEPP-säästäjän kannalta. Tämän vuoksi vastaanottavan PEPP-tarjoajan olisi oltava vastuussa menettelyn käynnistämisestä ja hoitamisesta PEPP-säästäjän puolesta ja tämän pyynnöstä. Vaihtopalvelua perustaessaan PEPP-tarjoajien olisi pystyttävä käyttämään vapaaehtoisia lisäkeinoja, kuten jotakin teknistä ratkaisua. Tuotteen yleiseurooppalaisen luonteen vuoksi PEPP-säästäjien olisi voitava vaihtaa tarjoajaa viipymättä ja veloituksetta, jos jäsenvaltiossa, johon PEPP-säästäjä muuttaa, ei ole tarjolla alatiliä. |
| --- | --- |

(64)

Vaihtomenettelyn olisi oltava yksinkertainen PEPP-säästäjän kannalta. Tämän vuoksi vastaanottavan PEPP-tarjoajan olisi oltava vastuussa menettelyn käynnistämisestä ja hoitamisesta PEPP-säästäjän puolesta ja tämän pyynnöstä. Vaihtopalvelua perustaessaan PEPP-tarjoajien olisi pystyttävä käyttämään vapaaehtoisia lisäkeinoja, kuten jotakin teknistä ratkaisua. Tuotteen yleiseurooppalaisen luonteen vuoksi PEPP-säästäjien olisi voitava vaihtaa tarjoajaa viipymättä ja veloituksetta, jos jäsenvaltiossa, johon PEPP-säästäjä muuttaa, ei ole tarjolla alatiliä.

| (65) | PEPP-säästäjälle olisi ennen vaihdon hyväksymistä ilmoitettava kaikista vaihdon toteuttamisen edellyttämistä menettelyvaiheista ja kuluista, jotta PEPP-säästäjä voi tehdä tietoon perustuvan päätöksen vaihtopalvelusta. |
| --- | --- |

(65)

PEPP-säästäjälle olisi ennen vaihdon hyväksymistä ilmoitettava kaikista vaihdon toteuttamisen edellyttämistä menettelyvaiheista ja kuluista, jotta PEPP-säästäjä voi tehdä tietoon perustuvan päätöksen vaihtopalvelusta.

| (66) | Vaihdon onnistuminen edellyttää yhteistyötä siirtävän PEPP-tarjoajan kanssa. Sen vuoksi siirtävän PEPP-tarjoajan olisi annettava vastaanottavalle PEPP-tarjoajalle kaikki tarvittavat tiedot maksujen jatkamiseksi toisella PEPP-tilillä. Tällaiset tiedot olisi kuitenkin rajattava vaihdon toteuttamisen kannalta tarpeellisiin tietoihin. |
| --- | --- |

(66)

Vaihdon onnistuminen edellyttää yhteistyötä siirtävän PEPP-tarjoajan kanssa. Sen vuoksi siirtävän PEPP-tarjoajan olisi annettava vastaanottavalle PEPP-tarjoajalle kaikki tarvittavat tiedot maksujen jatkamiseksi toisella PEPP-tilillä. Tällaiset tiedot olisi kuitenkin rajattava vaihdon toteuttamisen kannalta tarpeellisiin tietoihin.

| (67) | PEPP-säästäjille ei saisi aiheutua maksuja, korkoja tai muuta taloudellista tappiota kummankaan vaihtoprosessiin osallistuvan PEPP-tarjoajan mahdollisten virheiden vuoksi. PEPP-säästäjille ei erityisesti saisi aiheutua taloudellista tappiota lisämaksujen, korkojen tai muiden veloitusten maksamisesta taikka sakoista, seuraamuksista tai muista taloudellisista vahingoista, jotka johtuvat vaihdon toteuttamisen viivästymisestä. Koska maksatusvaiheen alkaessa ja tapauksen mukaan sen aikana olisi varmistettava pääomasuoja, siirtävää PEPP-tarjoajaa ei saisi velvoittaa varmistamaan pääomasuojaa tai tarjoamaan takuuta vaihdon hetkellä. PEPP-tarjoaja saattaa myös päättää varmistaa pääomasuojan tai tarjota takuuta vaihdon hetkellä. |
| --- | --- |

(67)

PEPP-säästäjille ei saisi aiheutua maksuja, korkoja tai muuta taloudellista tappiota kummankaan vaihtoprosessiin osallistuvan PEPP-tarjoajan mahdollisten virheiden vuoksi. PEPP-säästäjille ei erityisesti saisi aiheutua taloudellista tappiota lisämaksujen, korkojen tai muiden veloitusten maksamisesta taikka sakoista, seuraamuksista tai muista taloudellisista vahingoista, jotka johtuvat vaihdon toteuttamisen viivästymisestä. Koska maksatusvaiheen alkaessa ja tapauksen mukaan sen aikana olisi varmistettava pääomasuoja, siirtävää PEPP-tarjoajaa ei saisi velvoittaa varmistamaan pääomasuojaa tai tarjoamaan takuuta vaihdon hetkellä. PEPP-tarjoaja saattaa myös päättää varmistaa pääomasuojan tai tarjota takuuta vaihdon hetkellä.

| (68) | PEPP-säästäjillä olisi oltava mahdollisuus tehdä tietoon perustuva päätös ennen vaihtoa. Vastaanottavan PEPP-tarjoajan olisi noudatettava kaikkia jakelua ja tietojen antamista koskevia vaatimuksia, jotka koskevat muun muassa PEPP-avaintietoasiakirjan tarjoamista, neuvontaa ja riittävien tietojen antamista vaihdosta aiheutuvista kuluista ja mahdollisista kielteisistä vaikutuksista pääomasuojaan, kun vaihdetaan PEPP-tuote, johon sisältyy takuu. Siirtävän PEPP-tarjoajan vaihtamisesta perimät kulut olisi rajattava määrään, joka ei muodosta estettä liikkuvuudelle ja joka on joka tapauksessa enintään 0,5 prosenttia siirrettävistä vastaavista rahamääristä tai apporttiomaisuuden rahallisesta arvosta. |
| --- | --- |

(68)

PEPP-säästäjillä olisi oltava mahdollisuus tehdä tietoon perustuva päätös ennen vaihtoa. Vastaanottavan PEPP-tarjoajan olisi noudatettava kaikkia jakelua ja tietojen antamista koskevia vaatimuksia, jotka koskevat muun muassa PEPP-avaintietoasiakirjan tarjoamista, neuvontaa ja riittävien tietojen antamista vaihdosta aiheutuvista kuluista ja mahdollisista kielteisistä vaikutuksista pääomasuojaan, kun vaihdetaan PEPP-tuote, johon sisältyy takuu. Siirtävän PEPP-tarjoajan vaihtamisesta perimät kulut olisi rajattava määrään, joka ei muodosta estettä liikkuvuudelle ja joka on joka tapauksessa enintään 0,5 prosenttia siirrettävistä vastaavista rahamääristä tai apporttiomaisuuden rahallisesta arvosta.

| (69) | PEPP-säästäjillä olisi oltava vapaus päättää PEPP-tuotteen hankkimisen ja uuden alatilin avaamisenyhteydessä maksatusvaihetta varten valitsemastaan vaihtoehdosta (elinkorko, kertasuoritus vai muu), mutta heillä olisi oltava mahdollisuus tarkistaa valintaansa vuotta ennen maksatusvaiheen alkamista, maksatusvaiheen alkaessa ja vaihdon hetkellä, jotta valittu maksatusvaihtoehto vastaa parhaiten heidän tarpeitaan eläkkeelle siirtymisen lähestyessä. Jos PEPP-tarjoaja asettaa saataville useamman kuin yhden maksusuoritusten muodon, PEPP-säästäjän olisi voitava valita eri maksatusvaihtoehto kutakin avattua PEPP-tiliin alatiliä varten. |
| --- | --- |

(69)

PEPP-säästäjillä olisi oltava vapaus päättää PEPP-tuotteen hankkimisen ja uuden alatilin avaamisenyhteydessä maksatusvaihetta varten valitsemastaan vaihtoehdosta (elinkorko, kertasuoritus vai muu), mutta heillä olisi oltava mahdollisuus tarkistaa valintaansa vuotta ennen maksatusvaiheen alkamista, maksatusvaiheen alkaessa ja vaihdon hetkellä, jotta valittu maksatusvaihtoehto vastaa parhaiten heidän tarpeitaan eläkkeelle siirtymisen lähestyessä. Jos PEPP-tarjoaja asettaa saataville useamman kuin yhden maksusuoritusten muodon, PEPP-säästäjän olisi voitava valita eri maksatusvaihtoehto kutakin avattua PEPP-tiliin alatiliä varten.

| (70) | PEPP-tarjoajilla olisi oltava mahdollisuus tarjota PEPP-säästäjille laaja valikoima maksusuoritusten muotoja. Näin saavutettaisiin tavoite PEPP-tuotteen vilkkaammasta käyttöönotosta, kun lisätään joustavuutta ja valinnanvaraa PEPP-säästäjien kannalta. Tämä lähestymistapa antaisi PEPP-tarjoajille tilaisuuden suunnitella PEPP-tuotteensa mahdollisimman kustannustehokkaasti. Se on johdonmukainen muun unionin politiikan kanssa ja poliittisesti toteuttamiskelpoinen, koska sillä annetaan riittävästi joustavuutta jäsenvaltioille päättää, mitä maksusuoritusten muotoja ne haluavat kannustaa. Jäsenvaltioiden olisi tuotteen pitkän aikavälin eläkeluonteen mukaisesti voitava toteuttaa toimenpiteitä, joilla suositaan tiettyjä maksusuoritusten muotoja, kuten kertasuoritusten määrällisiä rajoituksia, jotta voidaan kannustaa edelleen käyttämään elinikäisiä elinkorkoja ja nostoeriä. |
| --- | --- |

(70)

PEPP-tarjoajilla olisi oltava mahdollisuus tarjota PEPP-säästäjille laaja valikoima maksusuoritusten muotoja. Näin saavutettaisiin tavoite PEPP-tuotteen vilkkaammasta käyttöönotosta, kun lisätään joustavuutta ja valinnanvaraa PEPP-säästäjien kannalta. Tämä lähestymistapa antaisi PEPP-tarjoajille tilaisuuden suunnitella PEPP-tuotteensa mahdollisimman kustannustehokkaasti. Se on johdonmukainen muun unionin politiikan kanssa ja poliittisesti toteuttamiskelpoinen, koska sillä annetaan riittävästi joustavuutta jäsenvaltioille päättää, mitä maksusuoritusten muotoja ne haluavat kannustaa. Jäsenvaltioiden olisi tuotteen pitkän aikavälin eläkeluonteen mukaisesti voitava toteuttaa toimenpiteitä, joilla suositaan tiettyjä maksusuoritusten muotoja, kuten kertasuoritusten määrällisiä rajoituksia, jotta voidaan kannustaa edelleen käyttämään elinikäisiä elinkorkoja ja nostoeriä.

| (71) | PEPP-tuotteen yleiseurooppalaisen luonteen vuoksi on tarpeen varmistaa PEPP-säästäjien suojan johdonmukaisen korkea taso kaikkialla sisämarkkinoilla. Tämä edellyttää asianmukaisia välineitä rikkomusten tehokkaaseen torjuntaan ja kuluttajille aiheutuvien haittojen ehkäisemiseen. Sen vuoksi EIOPAn ja toimivaltaisten viranomaisten valtuuksia olisi täydennettävä erillisellä järjestelyllä, jolla kielletään sellaisten PEPP-tuotteiden markkinointi, jakelu tai myynti tai rajoitetaan sitä, joihin liittyy PEPP-säästäjien suojaa koskevia, muun muassa tuotteen pitkän aikavälin eläkeluonteeseen, finanssimarkkinoiden moitteettomaan toimintaan ja eheyteen tai koko finanssijärjestelmän tai sen osan vakauteen liittyviä vakavia huolenaiheita, ja EIOPAlle olisi annettava asianmukaiset koordinointi- ja valmiusvaltuudet.
  EIOPAn valtuuksien olisi perustuttava asetuksen (EU) N:o 1094/2010 9 artiklan 5 kohtaan, jotta voidaan varmistaa, että tällaisia interventiojärjestelyjä voidaan soveltaa tapauksiin, joissa on kyse merkittävistä PEPP-säästäjien suojaa koskevista huolenaiheista, jotka liittyvät muun muassa PEPP-tuotteen erityiseen pitkän aikavälin eläkeluonteeseen. Näiden edellytysten täyttyessä toimivaltaisten viranomaisen olisi voitava varotoimenpiteenä asettaa kielto tai rajoitus ennen PEPP-tuotteen markkinointia, jakelua tai myyntiä PEPP-säästäjille. Nämä valtuudet eivät vapauta PEPP-tarjoajaa vastuusta noudattaa kaikkia tämän asetuksen asiaankuuluvia vaatimuksia. |
| --- | --- |

(71)

PEPP-tuotteen yleiseurooppalaisen luonteen vuoksi on tarpeen varmistaa PEPP-säästäjien suojan johdonmukaisen korkea taso kaikkialla sisämarkkinoilla. Tämä edellyttää asianmukaisia välineitä rikkomusten tehokkaaseen torjuntaan ja kuluttajille aiheutuvien haittojen ehkäisemiseen. Sen vuoksi EIOPAn ja toimivaltaisten viranomaisten valtuuksia olisi täydennettävä erillisellä järjestelyllä, jolla kielletään sellaisten PEPP-tuotteiden markkinointi, jakelu tai myynti tai rajoitetaan sitä, joihin liittyy PEPP-säästäjien suojaa koskevia, muun muassa tuotteen pitkän aikavälin eläkeluonteeseen, finanssimarkkinoiden moitteettomaan toimintaan ja eheyteen tai koko finanssijärjestelmän tai sen osan vakauteen liittyviä vakavia huolenaiheita, ja EIOPAlle olisi annettava asianmukaiset koordinointi- ja valmiusvaltuudet.

EIOPAn valtuuksien olisi perustuttava asetuksen (EU) N:o 1094/2010 9 artiklan 5 kohtaan, jotta voidaan varmistaa, että tällaisia interventiojärjestelyjä voidaan soveltaa tapauksiin, joissa on kyse merkittävistä PEPP-säästäjien suojaa koskevista huolenaiheista, jotka liittyvät muun muassa PEPP-tuotteen erityiseen pitkän aikavälin eläkeluonteeseen. Näiden edellytysten täyttyessä toimivaltaisten viranomaisen olisi voitava varotoimenpiteenä asettaa kielto tai rajoitus ennen PEPP-tuotteen markkinointia, jakelua tai myyntiä PEPP-säästäjille. Nämä valtuudet eivät vapauta PEPP-tarjoajaa vastuusta noudattaa kaikkia tämän asetuksen asiaankuuluvia vaatimuksia.

| (72) | PEPP-tuotteeseen tehtäviin sijoituksiin liittyvien kulujen ja palkkioiden täysi avoimuus olisi taattava. Palveluntarjoajien välille luotaisiin tasapuoliset toimintaedellytykset niin, että samalla varmistetaan kuluttajien suoja. Eri tuotteista olisi saatavilla vertailutietoja hinnoittelukilpailun kannustamiseksi. |
| --- | --- |

(72)

PEPP-tuotteeseen tehtäviin sijoituksiin liittyvien kulujen ja palkkioiden täysi avoimuus olisi taattava. Palveluntarjoajien välille luotaisiin tasapuoliset toimintaedellytykset niin, että samalla varmistetaan kuluttajien suoja. Eri tuotteista olisi saatavilla vertailutietoja hinnoittelukilpailun kannustamiseksi.

| (73) | Toimivaltaiset viranomaiset vastaavat PEPP-tarjoajien valvonnasta, mutta EIOPAn olisi koordinoitava PEPP-tuotteiden valvontaa, jotta voidaan taata yhtenäisen valvontamenetelmän johdonmukainen soveltaminen ja edistää näin PEPP-tuotteiden yleiseurooppalaista luonnetta ja pitkän aikavälin eläkeluonnetta. |
| --- | --- |

(73)

Toimivaltaiset viranomaiset vastaavat PEPP-tarjoajien valvonnasta, mutta EIOPAn olisi koordinoitava PEPP-tuotteiden valvontaa, jotta voidaan taata yhtenäisen valvontamenetelmän johdonmukainen soveltaminen ja edistää näin PEPP-tuotteiden yleiseurooppalaista luonnetta ja pitkän aikavälin eläkeluonnetta.

| (74) | Kuluttajien oikeuksien vahvistamiseksi ja valitusmenettelyjen käytettävyyden helpottamiseksi PEPP-säästäjien olisi voitava tehdä valituksia joko yksittäin tai kollektiivisesti oman asuinjäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille riippumatta siitä, missä rikkominen tapahtui. |
| --- | --- |

(74)

Kuluttajien oikeuksien vahvistamiseksi ja valitusmenettelyjen käytettävyyden helpottamiseksi PEPP-säästäjien olisi voitava tehdä valituksia joko yksittäin tai kollektiivisesti oman asuinjäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille riippumatta siitä, missä rikkominen tapahtui.

| (75) | EIOPAn olisi tehtävä yhteistyötä toimivaltaisten viranomaisten kanssa ja helpotettava niiden välistä yhteistyötä ja johdonmukaisuutta. Tältä osin EIOPAlla olisi oltava toimivaltaisten viranomaisten toimivaltaan liittyvä tehtävä valvontatoimenpiteiden soveltamisen osalta siten, että se toimittaa näyttöä PEPP-järjestelmään liittyvistä rikkomisista. EIOPAn olisi myös tarjottava sitovaa sovittelua siinä tapauksessa, että toimivaltaiset viranomaiset ovat eri mieltä valtioiden rajat ylittävissä tilanteissa. |
| --- | --- |

(75)

EIOPAn olisi tehtävä yhteistyötä toimivaltaisten viranomaisten kanssa ja helpotettava niiden välistä yhteistyötä ja johdonmukaisuutta. Tältä osin EIOPAlla olisi oltava toimivaltaisten viranomaisten toimivaltaan liittyvä tehtävä valvontatoimenpiteiden soveltamisen osalta siten, että se toimittaa näyttöä PEPP-järjestelmään liittyvistä rikkomisista. EIOPAn olisi myös tarjottava sitovaa sovittelua siinä tapauksessa, että toimivaltaiset viranomaiset ovat eri mieltä valtioiden rajat ylittävissä tilanteissa.

| (76) | Jotta varmistetaan, että PEPP-tarjoajat ja PEPP-jakelijat noudattavat tätä asetusta ja että niihin sovelletaan samanlaista kohtelua kaikkialla unionissa, olisi säädettävä hallinnollisista seuraamuksista ja muista toimenpiteistä, jotka ovat tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. |
| --- | --- |

(76)

Jotta varmistetaan, että PEPP-tarjoajat ja PEPP-jakelijat noudattavat tätä asetusta ja että niihin sovelletaan samanlaista kohtelua kaikkialla unionissa, olisi säädettävä hallinnollisista seuraamuksista ja muista toimenpiteistä, jotka ovat tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

| (77) | Komission 8 päivänä joulukuuta 2010 antaman tiedonannon ”Seuraamusjärjestelmien lujittaminen finanssipalvelujen alalla” mukaisesti ja tämän asetuksen vaatimusten noudattamisen varmistamiseksi on tärkeää, että jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat toimet varmistaakseen, että tämän asetuksen rikkomisesta määrätään asianmukaiset hallinnolliset seuraamukset ja muut toimenpiteet. |
| --- | --- |

(77)

Komission 8 päivänä joulukuuta 2010 antaman tiedonannon ”Seuraamusjärjestelmien lujittaminen finanssipalvelujen alalla” mukaisesti ja tämän asetuksen vaatimusten noudattamisen varmistamiseksi on tärkeää, että jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat toimet varmistaakseen, että tämän asetuksen rikkomisesta määrätään asianmukaiset hallinnolliset seuraamukset ja muut toimenpiteet.

| (78) | Vaikka jäsenvaltiot voivat antaa hallinnollisia ja rikosoikeudellisia seuraamuksia koskevia sääntöjä samojen rikkomisten osalta, jäsenvaltioiden ei olisi edellytettävä antavan hallinnollisia seuraamuksia koskevia sääntöjä sellaisten tähän asetukseen kohdistuvien rikkomisten osalta, joihin sovelletaan kansallista rikosoikeutta. Tämän asetuksen rikkomisesta aiheutuvien rikosoikeudellisten seuraamusten säilyttäminen hallinnollisten seuraamusten sijaan ei kuitenkaan saisi vähentää toimivaltaisten viranomaisten mahdollisuuksia tehdä yhteistyötä, tutustua tietoihin ja vaihtaa tietoja oikea-aikaisesti muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa tätä asetusta sovellettaessa eikä muullakaan tavoin vaikuttaa näihin mahdollisuuksiin senkään jälkeen, kun asianomaiset rikkomiset on saatettu toimivaltaisten oikeusviranomaisten käsiteltäviksi syytetoimia varten. |
| --- | --- |

(78)

Vaikka jäsenvaltiot voivat antaa hallinnollisia ja rikosoikeudellisia seuraamuksia koskevia sääntöjä samojen rikkomisten osalta, jäsenvaltioiden ei olisi edellytettävä antavan hallinnollisia seuraamuksia koskevia sääntöjä sellaisten tähän asetukseen kohdistuvien rikkomisten osalta, joihin sovelletaan kansallista rikosoikeutta. Tämän asetuksen rikkomisesta aiheutuvien rikosoikeudellisten seuraamusten säilyttäminen hallinnollisten seuraamusten sijaan ei kuitenkaan saisi vähentää toimivaltaisten viranomaisten mahdollisuuksia tehdä yhteistyötä, tutustua tietoihin ja vaihtaa tietoja oikea-aikaisesti muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa tätä asetusta sovellettaessa eikä muullakaan tavoin vaikuttaa näihin mahdollisuuksiin senkään jälkeen, kun asianomaiset rikkomiset on saatettu toimivaltaisten oikeusviranomaisten käsiteltäviksi syytetoimia varten.

| (79) | Toimivaltaisille viranomaisille olisi annettava valtuudet määrätä taloudellisia seuraamuksia, jotka ovat riittävän suuria ylittääkseen tosiasialliset tai mahdolliset hyödyt ja joilla on varoittava vaikutus myös suurempiin rahoitusalan yrityksiin ja niiden johtajiin. |
| --- | --- |

(79)

Toimivaltaisille viranomaisille olisi annettava valtuudet määrätä taloudellisia seuraamuksia, jotka ovat riittävän suuria ylittääkseen tosiasialliset tai mahdolliset hyödyt ja joilla on varoittava vaikutus myös suurempiin rahoitusalan yrityksiin ja niiden johtajiin.

| (80) | Jotta varmistetaan seuraamusten johdonmukainen soveltaminen kaikkialla unionissa, toimivaltaisten viranomaisten olisi otettava huomioon kaikki asiaan vaikuttavat olosuhteet määrittäessään hallinnollisen seuraamuksen tai muun toimenpiteen tyyppiä ja taloudellisen seuraamuksen tasoa. |
| --- | --- |

(80)

Jotta varmistetaan seuraamusten johdonmukainen soveltaminen kaikkialla unionissa, toimivaltaisten viranomaisten olisi otettava huomioon kaikki asiaan vaikuttavat olosuhteet määrittäessään hallinnollisen seuraamuksen tai muun toimenpiteen tyyppiä ja taloudellisen seuraamuksen tasoa.

| (81) | Jotta varmistetaan, että rikkomisia ja seuraamuksia koskevilla toimivaltaisten viranomaisten päätöksillä on varoittava vaikutus yleisesti, ja jotta vahvistetaan kuluttajansuojaa varoittamalla kuluttajia tämän asetuksen vastaisesti jaelluista PEPP-tuotteista, nämä päätökset olisi julkistettava, paitsi jos tällainen julkistaminen vaarantaa finanssimarkkinoiden vakauden tai meneillään olevan tutkinnan. |
| --- | --- |

(81)

Jotta varmistetaan, että rikkomisia ja seuraamuksia koskevilla toimivaltaisten viranomaisten päätöksillä on varoittava vaikutus yleisesti, ja jotta vahvistetaan kuluttajansuojaa varoittamalla kuluttajia tämän asetuksen vastaisesti jaelluista PEPP-tuotteista, nämä päätökset olisi julkistettava, paitsi jos tällainen julkistaminen vaarantaa finanssimarkkinoiden vakauden tai meneillään olevan tutkinnan.

| (82) | Mahdollisten rikkomisten havaitsemiseksi toimivaltaisilla viranomaisilla olisi oltava tarvittavat tutkintavaltuudet, ja niiden olisi luotava tehokkaat mekanismit, jotta mahdollisista tai tosiasiallisista rikkomisista voidaan ilmoittaa. |
| --- | --- |

(82)

Mahdollisten rikkomisten havaitsemiseksi toimivaltaisilla viranomaisilla olisi oltava tarvittavat tutkintavaltuudet, ja niiden olisi luotava tehokkaat mekanismit, jotta mahdollisista tai tosiasiallisista rikkomisista voidaan ilmoittaa.

| (83) | Tällä asetuksella ei olisi rajoitettava rikoksiin liittyvien jäsenvaltioiden lainsäädännön säännösten soveltamista. |
| --- | --- |

(83)

Tällä asetuksella ei olisi rajoitettava rikoksiin liittyvien jäsenvaltioiden lainsäädännön säännösten soveltamista.

| (84) | Tämän asetuksen yhteydessä harjoitettavan henkilötietojen käsittelyn, kuten toimivaltaisten viranomaisten välisen henkilötietojen vaihdon tai siirron tai PEPP-tarjoajien tai PEPP-jakelijoiden suorittaman henkilötietojen käsittelyn, olisi tapahduttava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (14) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY (15) mukaisesti. Euroopan valvontaviranomaisten harjoittaman tietojen vaihdon tai siirron olisi tapahduttava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (16) mukaisesti. |
| --- | --- |

(84)

Tämän asetuksen yhteydessä harjoitettavan henkilötietojen käsittelyn, kuten toimivaltaisten viranomaisten välisen henkilötietojen vaihdon tai siirron tai PEPP-tarjoajien tai PEPP-jakelijoiden suorittaman henkilötietojen käsittelyn, olisi tapahduttava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (14) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY (15) mukaisesti. Euroopan valvontaviranomaisten harjoittaman tietojen vaihdon tai siirron olisi tapahduttava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (16) mukaisesti.

| (85) | Henkilökohtaisten rahoitustietojen arkaluonteisuuden vuoksi vahva tietosuoja on erittäin tärkeä. Sen vuoksi on suositeltavaa, että tietosuojaviranomaiset osallistuvat tiiviisti tämän asetuksen täytäntöönpanoon ja valvontaan. |
| --- | --- |

(85)

Henkilökohtaisten rahoitustietojen arkaluonteisuuden vuoksi vahva tietosuoja on erittäin tärkeä. Sen vuoksi on suositeltavaa, että tietosuojaviranomaiset osallistuvat tiiviisti tämän asetuksen täytäntöönpanoon ja valvontaan.

| (86) | Tässä asetuksessa säädetty rekisteröinti- ja ilmoitusmenettely ei saisi korvata mahdollisesti käytössä olevia kansallisia lisämenettelyjä, joiden avulla voi hyötyä kansallisella tasolla vahvistetuista eduista ja kannustimista. |
| --- | --- |

(86)

Tässä asetuksessa säädetty rekisteröinti- ja ilmoitusmenettely ei saisi korvata mahdollisesti käytössä olevia kansallisia lisämenettelyjä, joiden avulla voi hyötyä kansallisella tasolla vahvistetuista eduista ja kannustimista.

| (87) | Asetuksesta olisi suoritettava arviointi, jossa tarkastellaan muun muassa markkinoilla tapahtuvaa kehitystä, kuten uusien PEPP-tuotetyyppien markkinoille tuloa, sekä unionin oikeuden muilla aloilla tapahtuvaa kehitystä ja jäsenvaltioiden kokemuksia. Tällaisessa arvioinnissa olisi otettava huomioon hyvin toimivien PEPP-markkinoiden luomisen erilaiset tavoitteet ja tarkoitukset ja arvioitava erityisesti, onko tämä asetus johtanut siihen, että nykyistä useammat unionin kansalaiset säästävät kestäviä ja riittäviä eläkkeitä varten. PEPP-tarjoajien valvontaa koskevien unionin tason vähimmäisvaatimusten merkityksen vuoksi on myös tarpeen arvioida, noudattavatko PEPP-tarjoajat tätä asetusta ja sovellettavaa alakohtaista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

(87)

Asetuksesta olisi suoritettava arviointi, jossa tarkastellaan muun muassa markkinoilla tapahtuvaa kehitystä, kuten uusien PEPP-tuotetyyppien markkinoille tuloa, sekä unionin oikeuden muilla aloilla tapahtuvaa kehitystä ja jäsenvaltioiden kokemuksia. Tällaisessa arvioinnissa olisi otettava huomioon hyvin toimivien PEPP-markkinoiden luomisen erilaiset tavoitteet ja tarkoitukset ja arvioitava erityisesti, onko tämä asetus johtanut siihen, että nykyistä useammat unionin kansalaiset säästävät kestäviä ja riittäviä eläkkeitä varten. PEPP-tarjoajien valvontaa koskevien unionin tason vähimmäisvaatimusten merkityksen vuoksi on myös tarpeen arvioida, noudattavatko PEPP-tarjoajat tätä asetusta ja sovellettavaa alakohtaista lainsäädäntöä.

| (88) | Kun otetaan huomioon tämän asetuksen mahdolliset pitkän aikavälin vaikutukset, kehitystä on tärkeä seurata tiiviisti soveltamisen alkuvaiheessa. Arviointia suorittaessaan komission olisi otettava huomioon myös EIOPAn, sidosryhmien ja asiantuntijoiden kokemukset ja raportoitava Euroopan parlamentille ja neuvostolle mahdollisista havainnoistaan. |
| --- | --- |

(88)

Kun otetaan huomioon tämän asetuksen mahdolliset pitkän aikavälin vaikutukset, kehitystä on tärkeä seurata tiiviisti soveltamisen alkuvaiheessa. Arviointia suorittaessaan komission olisi otettava huomioon myös EIOPAn, sidosryhmien ja asiantuntijoiden kokemukset ja raportoitava Euroopan parlamentille ja neuvostolle mahdollisista havainnoistaan.

| (89) | Tässä asetuksessa olisi varmistettava perusoikeuksien noudattaminen ja otettava huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet, erityisesti ikääntyneiden henkilöiden oikeus ihmisarvoiseen ja itsenäiseen elämään sekä oikeus osallistua yhteiskunnalliseen elämään ja kulttuurielämään, oikeus henkilötietojen suojaan, omistusoikeus, elinkeinovapaus, naisten ja miesten tasa-arvon periaate sekä korkeatasoisen kuluttajansuojan periaate. |
| --- | --- |

(89)

Tässä asetuksessa olisi varmistettava perusoikeuksien noudattaminen ja otettava huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet, erityisesti ikääntyneiden henkilöiden oikeus ihmisarvoiseen ja itsenäiseen elämään sekä oikeus osallistua yhteiskunnalliseen elämään ja kulttuurielämään, oikeus henkilötietojen suojaan, omistusoikeus, elinkeinovapaus, naisten ja miesten tasa-arvon periaate sekä korkeatasoisen kuluttajansuojan periaate.

| (90) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat PEPP-säästäjien suojan vahvistaminen ja PEPP-säästäjien luottamuksen lujittaminen PEPP-tuotteita kohtaan, mukaan lukien tilanteet, joissa kyseisiä tuotteita jaellaan valtioiden rajojen yli, vaan ne voidaan vaikutustensa vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, |
| --- | --- |

(90)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat PEPP-säästäjien suojan vahvistaminen ja PEPP-säästäjien luottamuksen lujittaminen PEPP-tuotteita kohtaan, mukaan lukien tilanteet, joissa kyseisiä tuotteita jaellaan valtioiden rajojen yli, vaan ne voidaan vaikutustensa vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan yhdenmukaiset säännöt, joita sovelletaan unionissa nimityksellä ”yleiseurooppalainen yksilöllinen eläketuote” eli ”PEPP” jaeltujen yksilöllisten eläketuotteiden rekisteröintiin, kehittämiseen, jakeluun ja valvontaan.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ”yksilöllisellä eläketuotteella” tuotetta,






  a) | joka perustuu yksityisen säästäjän ja jonkin yhteisön vapaaehtoiseen sopimukseen ja joka täydentää lakisääteistä eläketuotetta tai ammatillista lisäeläketuotetta; |
| --- | --- | --- |

1)

”yksilöllisellä eläketuotteella” tuotetta,

a)

joka perustuu yksityisen säästäjän ja jonkin yhteisön vapaaehtoiseen sopimukseen ja joka täydentää lakisääteistä eläketuotetta tai ammatillista lisäeläketuotetta;

| b) | jolla kartutetaan pääomaa pitkällä aikavälillä, jonka nimenomaisena tavoitteena on tuottaa tuloa eläkkeelle siirryttäessä ja jossa tarjotaan rajoitetut mahdollisuudet ennenaikaisiin nostoihin ennen eläkkeelle siirtymistä; |
| --- | --- |

b)

jolla kartutetaan pääomaa pitkällä aikavälillä, jonka nimenomaisena tavoitteena on tuottaa tuloa eläkkeelle siirryttäessä ja jossa tarjotaan rajoitetut mahdollisuudet ennenaikaisiin nostoihin ennen eläkkeelle siirtymistä;

| c) | joka ei ole lakisääteinen eläketuote eikä ammatillinen lisäeläketuote; |
| --- | --- |

c)

joka ei ole lakisääteinen eläketuote eikä ammatillinen lisäeläketuote;

| 2) | ”yleiseurooppalaisella yksilöllisellä eläketuotteella” tai ”PEPP-tuotteella” pitkän aikavälin yksilöllistä eläkesäästötuotetta, jonka tarjoaa 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti hyväksyttävä rahoitusalan yritys PEPP-sopimuksen nojalla ja jonka PEPP-säästäjä hankkii tai riippumaton PEPP-säästäjien yhdistys hankkii jäsentensä puolesta eläkkeelle siirtymistä varten, jossa ei ole mahdollisuutta tai jossa on hyvin rajoitetut mahdollisuudet ennenaikaiseen lunastukseen ja joka on rekisteröity tämän asetuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

2)

”yleiseurooppalaisella yksilöllisellä eläketuotteella” tai ”PEPP-tuotteella” pitkän aikavälin yksilöllistä eläkesäästötuotetta, jonka tarjoaa 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti hyväksyttävä rahoitusalan yritys PEPP-sopimuksen nojalla ja jonka PEPP-säästäjä hankkii tai riippumaton PEPP-säästäjien yhdistys hankkii jäsentensä puolesta eläkkeelle siirtymistä varten, jossa ei ole mahdollisuutta tai jossa on hyvin rajoitetut mahdollisuudet ennenaikaiseen lunastukseen ja joka on rekisteröity tämän asetuksen mukaisesti;

| 3) | ”PEPP-säästäjällä” luonnollista henkilöä, joka on tehnyt PEPP-sopimuksen PEPP-tarjoajan kanssa; |
| --- | --- |

3)

”PEPP-säästäjällä” luonnollista henkilöä, joka on tehnyt PEPP-sopimuksen PEPP-tarjoajan kanssa;

| 4) | ”PEPP-sopimuksella” PEPP-säästäjän ja PEPP-tarjoajan välistä sopimusta, joka täyttää 4 artiklassa säädetyt edellytykset; |
| --- | --- |

4)

”PEPP-sopimuksella” PEPP-säästäjän ja PEPP-tarjoajan välistä sopimusta, joka täyttää 4 artiklassa säädetyt edellytykset;

| 5) | ”PEPP-tilillä” PEPP-säästäjän tai PEPP-edunsaajan nimissä olevaa henkilökohtaista eläketiliä, jota käytetään niiden liiketoimien kirjaamiseen, joiden avulla PEPP-säästäjä voi siirtää säännöllisesti summia eläkettä varten ja PEPP-edunsaaja saada PEPP-etuuksia; |
| --- | --- |

5)

”PEPP-tilillä” PEPP-säästäjän tai PEPP-edunsaajan nimissä olevaa henkilökohtaista eläketiliä, jota käytetään niiden liiketoimien kirjaamiseen, joiden avulla PEPP-säästäjä voi siirtää säännöllisesti summia eläkettä varten ja PEPP-edunsaaja saada PEPP-etuuksia;

| 6) | ”PEPP-edunsaajalla” luonnollista henkilöä, joka saa PEPP-etuuksia; |
| --- | --- |

6)

”PEPP-edunsaajalla” luonnollista henkilöä, joka saa PEPP-etuuksia;

| 7) | ”PEPP-asiakkaalla” PEPP-säästäjää, potentiaalista PEPP-säästäjää tai PEPP-edunsaajaa; |
| --- | --- |

7)

”PEPP-asiakkaalla” PEPP-säästäjää, potentiaalista PEPP-säästäjää tai PEPP-edunsaajaa;

| 8) | ”PEPP-tuotteen jakelulla” PEPP-tuotteen tarjoamiseen liittyviä sopimuksia koskevaa neuvontaa, ehdottamista tai muuta niiden tekemiseen liittyvää valmistelevaa toimintaa, tällaisten sopimusten tekemistä tai avustamista niiden hoidossa ja täyttämisessä, mukaan lukien tietojen antaminen yhdestä tai useammasta PEPP-sopimuksesta PEPP-asiakkaiden valitsemien kriteereiden perusteella verkkosivuston tai muun välineen avulla sekä paremmuusjärjestykseen asetettujen PEPP-tuotteiden luettelon laatiminen, mukaan lukien hinta- ja tuotevertailu, tai PEPP-tuotteen hinnanalennuksen tarjoaminen, kun PEPP-asiakas voi tehdä PEPP-sopimuksen suoraan tai välillisesti verkkosivuston tai muun välineen avulla; |
| --- | --- |

8)

”PEPP-tuotteen jakelulla” PEPP-tuotteen tarjoamiseen liittyviä sopimuksia koskevaa neuvontaa, ehdottamista tai muuta niiden tekemiseen liittyvää valmistelevaa toimintaa, tällaisten sopimusten tekemistä tai avustamista niiden hoidossa ja täyttämisessä, mukaan lukien tietojen antaminen yhdestä tai useammasta PEPP-sopimuksesta PEPP-asiakkaiden valitsemien kriteereiden perusteella verkkosivuston tai muun välineen avulla sekä paremmuusjärjestykseen asetettujen PEPP-tuotteiden luettelon laatiminen, mukaan lukien hinta- ja tuotevertailu, tai PEPP-tuotteen hinnanalennuksen tarjoaminen, kun PEPP-asiakas voi tehdä PEPP-sopimuksen suoraan tai välillisesti verkkosivuston tai muun välineen avulla;

| 9) | ”PEPP-eläke-etuuksilla” etuuksia, jotka suoritetaan eläkkeelle siirtymisen tai odotettavissa olevan eläkkeelle siirtymisen perusteella jossakin 58 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa muodossa. |
| --- | --- |

9)

”PEPP-eläke-etuuksilla” etuuksia, jotka suoritetaan eläkkeelle siirtymisen tai odotettavissa olevan eläkkeelle siirtymisen perusteella jossakin 58 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa muodossa.

| 10) | ”PEPP-etuuksilla” PEPP-eläke-etuuksia ja muita lisäetuuksia, joihin PEPP-edunsaaja on oikeutettu PEPP-sopimuksen mukaisesti, erityisesti hyvin rajoitetuissa tapauksissa, joissa on kyseessä ennenaikainen lunastus, tai jos PEPP-sopimuksessa määrätään biometristen riskien kattamisesta; |
| --- | --- |

10)

”PEPP-etuuksilla” PEPP-eläke-etuuksia ja muita lisäetuuksia, joihin PEPP-edunsaaja on oikeutettu PEPP-sopimuksen mukaisesti, erityisesti hyvin rajoitetuissa tapauksissa, joissa on kyseessä ennenaikainen lunastus, tai jos PEPP-sopimuksessa määrätään biometristen riskien kattamisesta;

| 11) | ”kerryttämisvaiheella” jaksoa, jonka aikana varoja kerrytetään PEPP-tilille ja joka tavallisesti jatkuu maksatusvaiheen alkamiseen asti; |
| --- | --- |

11)

”kerryttämisvaiheella” jaksoa, jonka aikana varoja kerrytetään PEPP-tilille ja joka tavallisesti jatkuu maksatusvaiheen alkamiseen asti;

| 12) | ”maksatusvaiheella” jaksoa, jonka aikana PEPP-tilille kertyneet varat voidaan nostaa eläkkeen rahoittamista tai muita tulovaatimuksia varten; |
| --- | --- |

12)

”maksatusvaiheella” jaksoa, jonka aikana PEPP-tilille kertyneet varat voidaan nostaa eläkkeen rahoittamista tai muita tulovaatimuksia varten;

| 13) | ”elinkorolla” summaa, joka maksetaan tietyin välein tietyn jakson aikana, kuten PEPP-edunsaajan eliniän tai tietyn vuosimäärän aikana, vastineena sijoitukselle; |
| --- | --- |

13)

”elinkorolla” summaa, joka maksetaan tietyin välein tietyn jakson aikana, kuten PEPP-edunsaajan eliniän tai tietyn vuosimäärän aikana, vastineena sijoitukselle;

| 14) | ”nostoerillä” harkinnanvaraisia rahamääriä, joita PEPP-edunsaajat voivat nostaa määräajoin tiettyyn rajaan asti; |
| --- | --- |

14)

”nostoerillä” harkinnanvaraisia rahamääriä, joita PEPP-edunsaajat voivat nostaa määräajoin tiettyyn rajaan asti;

| 15) | ”PEPP-tarjoajalla” 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua rahoitusalan yritystä, joka on hyväksytty PEPP-tuotteen kehittämistä ja jakelua varten; |
| --- | --- |

15)

”PEPP-tarjoajalla” 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua rahoitusalan yritystä, joka on hyväksytty PEPP-tuotteen kehittämistä ja jakelua varten;

| 16) | ”PEPP-jakelijalla” 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua rahoitusalan yritystä, joka on hyväksytty jakelemaan PEPP-tuotteita, joita se ei ole kehittänyt, sijoitusneuvontaa tarjoavaa sijoituspalveluyritystä tai Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/97 (17) 2 artiklan 1 kohdan 3 alakohdassa määriteltyä vakuutusedustajaa; |
| --- | --- |

16)

”PEPP-jakelijalla” 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua rahoitusalan yritystä, joka on hyväksytty jakelemaan PEPP-tuotteita, joita se ei ole kehittänyt, sijoitusneuvontaa tarjoavaa sijoituspalveluyritystä tai Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/97 (17) 2 artiklan 1 kohdan 3 alakohdassa määriteltyä vakuutusedustajaa;

17

| 17) | ”pysyvällä välineellä” välinettä,






  a) | jonka avulla PEPP-asiakas voi säilyttää hänelle henkilökohtaisesti osoitettuja tietoja siten, että tiedot ovat saatavilla myöhempää käyttöä varten tietojen käyttötarkoituksen kannalta asianmukaisen ajan; ja |
| --- | --- | --- |

17)

”pysyvällä välineellä” välinettä,

a)

jonka avulla PEPP-asiakas voi säilyttää hänelle henkilökohtaisesti osoitettuja tietoja siten, että tiedot ovat saatavilla myöhempää käyttöä varten tietojen käyttötarkoituksen kannalta asianmukaisen ajan; ja

| b) | joka mahdollistaa säilytettävien tietojen jäljentämisen muuttumattomina; |
| --- | --- |

b)

joka mahdollistaa säilytettävien tietojen jäljentämisen muuttumattomina;

| 18) | ”toimivaltaisilla viranomaisilla” kansallisia viranomaisia, jotka jäsenvaltio on nimennyt valvomaan PEPP-tarjoajia tai tapauksen mukaan PEPP-jakelijoita taikka suorittamaan tässä asetuksessa säädettyjä tehtäviä; |
| --- | --- |

18)

”toimivaltaisilla viranomaisilla” kansallisia viranomaisia, jotka jäsenvaltio on nimennyt valvomaan PEPP-tarjoajia tai tapauksen mukaan PEPP-jakelijoita taikka suorittamaan tässä asetuksessa säädettyjä tehtäviä;

| 19) | ”PEPP-tarjoajan kotijäsenvaltiolla” 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa asiaankuuluvassa säädöksessä määriteltyä kotijäsenvaltiota; |
| --- | --- |

19)

”PEPP-tarjoajan kotijäsenvaltiolla” 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa asiaankuuluvassa säädöksessä määriteltyä kotijäsenvaltiota;

| 20) | ”PEPP-jakelijan kotijäsenvaltiolla”






  a) | jos jakelija on luonnollinen henkilö, jäsenvaltiota, jossa hänellä on asuinpaikka; |
| --- | --- | --- |

20)

”PEPP-jakelijan kotijäsenvaltiolla”

a)

jos jakelija on luonnollinen henkilö, jäsenvaltiota, jossa hänellä on asuinpaikka;

| b) | jos jakelija on oikeushenkilö, jäsenvaltiota, jossa sen sääntömääräinen kotipaikka sijaitsee, tai, jos jakelijalla ei kansallisen lainsäädännön mukaan ole sääntömääräistä kotipaikkaa, jäsenvaltiota, jossa sen keskushallinto sijaitsee; |
| --- | --- |

b)

jos jakelija on oikeushenkilö, jäsenvaltiota, jossa sen sääntömääräinen kotipaikka sijaitsee, tai, jos jakelijalla ei kansallisen lainsäädännön mukaan ole sääntömääräistä kotipaikkaa, jäsenvaltiota, jossa sen keskushallinto sijaitsee;

| 21) | ”PEPP-tarjoajan vastaanottavalla jäsenvaltiolla” sellaista muuta jäsenvaltiota kuin PEPP-tarjoajan kotijäsenvaltiota, jossa PEPP-tarjoaja tarjoaa PEPP-tuotteita palvelujen tarjoamisen vapauden tai sijoittautumisvapauden nojalla tai jossa PEPP-tarjoaja on avannut alatilin; |
| --- | --- |

21)

”PEPP-tarjoajan vastaanottavalla jäsenvaltiolla” sellaista muuta jäsenvaltiota kuin PEPP-tarjoajan kotijäsenvaltiota, jossa PEPP-tarjoaja tarjoaa PEPP-tuotteita palvelujen tarjoamisen vapauden tai sijoittautumisvapauden nojalla tai jossa PEPP-tarjoaja on avannut alatilin;

| 22) | ”PEPP-jakelijan vastaanottavalla jäsenvaltiolla” sellaista muuta jäsenvaltiota kuin PEPP-jakelijan kotijäsenvaltiota, jossa PEPP-jakelija jakelee PEPP-tuotteita palvelujen tarjoamisen vapauden tai sijoittautumisvapauden nojalla; |
| --- | --- |

22)

”PEPP-jakelijan vastaanottavalla jäsenvaltiolla” sellaista muuta jäsenvaltiota kuin PEPP-jakelijan kotijäsenvaltiota, jossa PEPP-jakelija jakelee PEPP-tuotteita palvelujen tarjoamisen vapauden tai sijoittautumisvapauden nojalla;

| 23) | ”alatilillä” kansallista osaa, joka avataan kunkin PEPP-tilin sisällä ja joka vastaa mahdollisten kannustimien käyttöä koskevia oikeudellisia vaatimuksia ja ehtoja, jotka PEPP-säästäjän asuinpaikan jäsenvaltiossa on kansallisella tasolla vahvistettu PEPP-tuotteisiin sijoittamiselle; henkilö voi näin ollen olla PEPP-säästäjä tai PEPP-edunsaaja kussakin alatilissä kerryttämisvaihetta ja maksatusvaihetta koskevien oikeudellisten vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

23)

”alatilillä” kansallista osaa, joka avataan kunkin PEPP-tilin sisällä ja joka vastaa mahdollisten kannustimien käyttöä koskevia oikeudellisia vaatimuksia ja ehtoja, jotka PEPP-säästäjän asuinpaikan jäsenvaltiossa on kansallisella tasolla vahvistettu PEPP-tuotteisiin sijoittamiselle; henkilö voi näin ollen olla PEPP-säästäjä tai PEPP-edunsaaja kussakin alatilissä kerryttämisvaihetta ja maksatusvaihetta koskevien oikeudellisten vaatimusten mukaisesti;

| 24) | ”pääomalla” yhteenlaskettuja pääomasijoituksia, jotka on laskettu sijoitettavissa olevien sellaisten määrien perusteella, joista on vähennetty kaikki palkkiot, maksut ja kulut, jotka koituvat suoraan tai välillisesti PEPP-säästäjien maksettaviksi; |
| --- | --- |

24)

”pääomalla” yhteenlaskettuja pääomasijoituksia, jotka on laskettu sijoitettavissa olevien sellaisten määrien perusteella, joista on vähennetty kaikki palkkiot, maksut ja kulut, jotka koituvat suoraan tai välillisesti PEPP-säästäjien maksettaviksi;

| 25) | ”rahoitusvälineillä” Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU (18) liitteessä I olevassa C osassa määriteltyjä välineitä; |
| --- | --- |

25)

”rahoitusvälineillä” Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU (18) liitteessä I olevassa C osassa määriteltyjä välineitä;

18

| 26) | ”säilytysyhteisöllä” laitosta, jonka tehtävänä on varojen säilyttäminen ja rahaston sääntöjen ja sovellettavan lainsäädännön noudattamisen valvominen; |
| --- | --- |

26)

”säilytysyhteisöllä” laitosta, jonka tehtävänä on varojen säilyttäminen ja rahaston sääntöjen ja sovellettavan lainsäädännön noudattamisen valvominen;

| 27) | ”PEPP-perustuotteella” 45 artiklassa säädettyä sijoitusvaihtoehtoa; |
| --- | --- |

27)

”PEPP-perustuotteella” 45 artiklassa säädettyä sijoitusvaihtoehtoa;

| 28) | ”riskien vähentämistekniikoilla” tekniikoita, joilla järjestelmällisesti vähennetään altistumista riskeille ja/tai riskien esiintymisen todennäköisyyttä; |
| --- | --- |

28)

”riskien vähentämistekniikoilla” tekniikoita, joilla järjestelmällisesti vähennetään altistumista riskeille ja/tai riskien esiintymisen todennäköisyyttä;

| 29) | ”biometrisillä riskeillä” kuolemaan, työkyvyttömyyteen ja/tai pitkäikäisyyteen liittyviä riskejä; |
| --- | --- |

29)

”biometrisillä riskeillä” kuolemaan, työkyvyttömyyteen ja/tai pitkäikäisyyteen liittyviä riskejä;

| 30) | ”palveluntarjoajan vaihdolla” sitä, että PEPP-säästäjän pyynnöstä siirretään yhdeltä PEPP-tarjoajalta toiselle PEPP-tarjoajalle yhden PEPP-tilin vastaavat rahamäärät tai tapauksen mukaan apporttiomaisuus 52 artiklan 4 kohdan mukaisesti toiselle PEPP-tilille niin, että aiempi PEPP-tili suljetaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 53 artiklan 4 kohdan e alakohdan soveltamista; |
| --- | --- |

30)

”palveluntarjoajan vaihdolla” sitä, että PEPP-säästäjän pyynnöstä siirretään yhdeltä PEPP-tarjoajalta toiselle PEPP-tarjoajalle yhden PEPP-tilin vastaavat rahamäärät tai tapauksen mukaan apporttiomaisuus 52 artiklan 4 kohdan mukaisesti toiselle PEPP-tilille niin, että aiempi PEPP-tili suljetaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 53 artiklan 4 kohdan e alakohdan soveltamista;

| 31) | ”neuvonnalla” PEPP-tarjoajan tai PEPP-jakelijan antamaa henkilökohtaista suositusta PEPP-asiakkaalle yhdestä tai useammasta PEPP-sopimuksesta; |
| --- | --- |

31)

”neuvonnalla” PEPP-tarjoajan tai PEPP-jakelijan antamaa henkilökohtaista suositusta PEPP-asiakkaalle yhdestä tai useammasta PEPP-sopimuksesta;

| 32) | ”kumppanuudella” PEPP-tarjoajien välistä yhteistyötä alatilien tarjoamiseksi eri jäsenvaltioita varten 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun siirrettävyyspalvelun yhteydessä; |
| --- | --- |

32)

”kumppanuudella” PEPP-tarjoajien välistä yhteistyötä alatilien tarjoamiseksi eri jäsenvaltioita varten 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun siirrettävyyspalvelun yhteydessä;

| 33) | ”ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvillä tekijöillä” tai ”ESG-tekijöillä” esimerkiksi Pariisin sopimuksessa, Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteissa, Yhdistyneiden kansakuntien yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevissa ohjaavissa periaatteissa ja Yhdistyneiden kansakuntien tukemissa vastuullisen sijoittamisen periaatteissa tarkoitettuja ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyviä asioita. |
| --- | --- |

33)

”ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvillä tekijöillä” tai ”ESG-tekijöillä” esimerkiksi Pariisin sopimuksessa, Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteissa, Yhdistyneiden kansakuntien yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevissa ohjaavissa periaatteissa ja Yhdistyneiden kansakuntien tukemissa vastuullisen sijoittamisen periaatteissa tarkoitettuja ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyviä asioita.

3 artikla

Sovellettavat säännöt

PEPP-tuotteiden rekisteröintiin, kehittämiseen, jakeluun ja valvontaan sovelletaan

| a) | tätä asetusta; ja |
| --- | --- |

a)

tätä asetusta; ja

| b) | niiden asioiden osalta, joita ei ole säännelty tässä asetuksessa






  i) | asiaa koskevaa alakohtaista unionin lainsäädäntöä, vastaavat delegoidut säädökset ja täytäntöönpanosäädökset mukaan luettuina; |
| --- | --- | --- |

b)

niiden asioiden osalta, joita ei ole säännelty tässä asetuksessa

i)

asiaa koskevaa alakohtaista unionin lainsäädäntöä, vastaavat delegoidut säädökset ja täytäntöönpanosäädökset mukaan luettuina;

| ii) | jäsenvaltioiden lainsäädäntöä, joka on annettu asiaa koskevan alakohtaisen unionin lainsäädännön sekä nimenomaisesti PEPP-tuotetta koskevien toimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi; |
| --- | --- |

ii)

jäsenvaltioiden lainsäädäntöä, joka on annettu asiaa koskevan alakohtaisen unionin lainsäädännön sekä nimenomaisesti PEPP-tuotetta koskevien toimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi;

| iii) | PEPP-tuotteisiin sovellettavaa muuta kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

iii)

PEPP-tuotteisiin sovellettavaa muuta kansallista lainsäädäntöä.

4 artikla

PEPP-sopimus

1.   PEPP-sopimuksessa on vahvistettava PEPP-tuotetta koskevat erityismääräykset 3 artiklassa tarkoitettujen sovellettavien sääntöjen mukaisesti.

2.   PEPP-sopimukseen on sisällyttävä erityisesti seuraavat seikat:

| a) | kuvaus 45 artiklassa tarkoitetusta PEPP-perustuotteesta, mukaan lukien tiedot sijoitetulle pääomalle annetusta takuusta tai pääomasuojan varmistamiseen tähtäävästä sijoitusstrategiasta; |
| --- | --- |

a)

kuvaus 45 artiklassa tarkoitetusta PEPP-perustuotteesta, mukaan lukien tiedot sijoitetulle pääomalle annetusta takuusta tai pääomasuojan varmistamiseen tähtäävästä sijoitusstrategiasta;

| b) | tapauksen mukaan kuvaus 42 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista vaihtoehtoisista sijoitusvaihtoehdoista; |
| --- | --- |

b)

tapauksen mukaan kuvaus 42 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista vaihtoehtoisista sijoitusvaihtoehdoista;

| c) | 44 artiklassa tarkoitetut sijoitusvaihtoehdon muuttamisen edellytykset; |
| --- | --- |

c)

44 artiklassa tarkoitetut sijoitusvaihtoehdon muuttamisen edellytykset;

| d) | jos PEPP-tuote tarjoaa biometristen riskien kattamista, yksityiskohtaiset tiedot tällaisesta suojasta, mukaan lukien olosuhteet, joissa riskit katetaan; |
| --- | --- |

d)

jos PEPP-tuote tarjoaa biometristen riskien kattamista, yksityiskohtaiset tiedot tällaisesta suojasta, mukaan lukien olosuhteet, joissa riskit katetaan;

| e) | kuvaus PEPP-eläke-etuuksista, erityisesti maksusuoritusten mahdollisista muodoista ja oikeudesta muuttaa 59 artiklassa tarkoitettua maksusuorituksen muotoa; |
| --- | --- |

e)

kuvaus PEPP-eläke-etuuksista, erityisesti maksusuoritusten mahdollisista muodoista ja oikeudesta muuttaa 59 artiklassa tarkoitettua maksusuorituksen muotoa;

| f) | 17–20 artiklassa tarkoitetun siirrettävyyspalvelun edellytykset, mukaan lukien tiedot jäsenvaltioista, joita varten alatili on saatavilla; |
| --- | --- |

f)

17–20 artiklassa tarkoitetun siirrettävyyspalvelun edellytykset, mukaan lukien tiedot jäsenvaltioista, joita varten alatili on saatavilla;

| g) | 52–55 artiklassa tarkoitetun vaihtopalvelun edellytykset; |
| --- | --- |

g)

52–55 artiklassa tarkoitetun vaihtopalvelun edellytykset;

| h) | kustannusluokat ja yhteenlasketut kokonaiskustannukset prosentteina ja rahamääräisinä ilmaistuina tapauksen mukaan; |
| --- | --- |

h)

kustannusluokat ja yhteenlasketut kokonaiskustannukset prosentteina ja rahamääräisinä ilmaistuina tapauksen mukaan;

| i) | 47 artiklassa tarkoitetut PEPP-säästäjän asuinjäsenvaltiota koskevan alatilin kerryttämisvaiheeseen liittyvät ehdot; |
| --- | --- |

i)

47 artiklassa tarkoitetut PEPP-säästäjän asuinjäsenvaltiota koskevan alatilin kerryttämisvaiheeseen liittyvät ehdot;

| j) | 57 artiklassa tarkoitetut PEPP-säästäjän asuinjäsenvaltiota koskevan alatilin maksatusvaiheeseen liittyvät ehdot; |
| --- | --- |

j)

57 artiklassa tarkoitetut PEPP-säästäjän asuinjäsenvaltiota koskevan alatilin maksatusvaiheeseen liittyvät ehdot;

| k) | tapauksen mukaan ehdot, joiden mukaisesti myönnetyt edut tai kannustimet maksetaan takaisin PEPP-säästäjän asuinjäsenvaltiolle. |
| --- | --- |

k)

tapauksen mukaan ehdot, joiden mukaisesti myönnetyt edut tai kannustimet maksetaan takaisin PEPP-säästäjän asuinjäsenvaltiolle.

II LUKU

REKISTERÖINTI

5 artikla

Rekisteröinti

1.   PEPP-tuotetta voidaan tarjota ja jaella unionissa vain, jos se on rekisteröity EIOPAn ylläpitämään julkiseen keskusrekisteriin 13 artiklan mukaisesti.

2.   PEPP-tuotteen rekisteröinti on voimassa kaikissa jäsenvaltioissa. Se antaa PEPP-tarjoajalle oikeuden tarjota ja PEPP-jakelijalle oikeuden jaella 13 artiklassa tarkoitettuun julkiseen keskusrekisteriin rekisteröityä PEPP-tuotetta.

Tämän asetuksen noudattamisen jatkuvaa valvontaa on harjoitettava luvun IX mukaisesti.

6 artikla

PEPP-tuotteen rekisteröintiä koskeva hakemus

1.   Vain seuraavat unionin oikeuden nojalla hyväksytyt tai rekisteröidyt rahoitusalan yritykset voivat hakea PEPP-tuotteen rekisteröintiä:

| a) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (19) mukaisesti toimiluvan saaneet luottolaitokset; |
| --- | --- |

a)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (19) mukaisesti toimiluvan saaneet luottolaitokset;

| b) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/138/EY (20) mukaisesti toimiluvan saaneet vakuutusyritykset, jotka harjoittavat henkivakuutuksen ensivakuutustoimintaa direktiivin 2009/138/EY 2 artiklan 3 kohdan ja liitteen II mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/138/EY (20) mukaisesti toimiluvan saaneet vakuutusyritykset, jotka harjoittavat henkivakuutuksen ensivakuutustoimintaa direktiivin 2009/138/EY 2 artiklan 3 kohdan ja liitteen II mukaisesti;

| c) | direktiivin (EU) 2016/2341 mukaisesti hyväksytyt tai rekisteröidyt ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoavat laitokset (lisäeläkelaitokset), joilla on kansallisen lainsäädännön nojalla lupa tarjota myös yksilöllisiä eläketuotteita ja joiden tällaista toimintaa valvotaan. Tässä tapauksessa kaikki PEPP-tuotteiden tarjoamista koskevaa liiketoimintaa vastaavat varat ja vastuut on pidettävä erillään muista toiminnoista ilman mahdollisuutta siirtää niitä laitoksen muuhun eläkeliiketoimintaan; |
| --- | --- |

c)

direktiivin (EU) 2016/2341 mukaisesti hyväksytyt tai rekisteröidyt ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoavat laitokset (lisäeläkelaitokset), joilla on kansallisen lainsäädännön nojalla lupa tarjota myös yksilöllisiä eläketuotteita ja joiden tällaista toimintaa valvotaan. Tässä tapauksessa kaikki PEPP-tuotteiden tarjoamista koskevaa liiketoimintaa vastaavat varat ja vastuut on pidettävä erillään muista toiminnoista ilman mahdollisuutta siirtää niitä laitoksen muuhun eläkeliiketoimintaan;

| d) | direktiivin 2014/65/EU mukaisesti toimiluvan saaneet sijoituspalveluyritykset, jotka tarjoavat salkunhoitoa; |
| --- | --- |

d)

direktiivin 2014/65/EU mukaisesti toimiluvan saaneet sijoituspalveluyritykset, jotka tarjoavat salkunhoitoa;

| e) | direktiivin 2009/65/EY mukaisesti toimiluvan saaneet sijoitusyhtiöt tai rahastoyhtiöt; |
| --- | --- |

e)

direktiivin 2009/65/EY mukaisesti toimiluvan saaneet sijoitusyhtiöt tai rahastoyhtiöt;

| f) | direktiivin 2011/61/EU mukaisesti toimiluvan saaneet unioniin sijoittautuneet vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat. |
| --- | --- |

f)

direktiivin 2011/61/EU mukaisesti toimiluvan saaneet unioniin sijoittautuneet vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat.

2.   Tämän artiklan 1 kohdassa lueteltujen rahoitusalan yritysten on toimitettava PEPP-tuotteen rekisteröintiä koskeva hakemus niiden suhteen toimivaltaisille viranomaisille. Hakemuksessa on oltava

| a) | 4 artiklassa tarkoitetut PEPP-säästäjille ehdotettavat PEPP-sopimuksen vakioehdot; |
| --- | --- |

a)

4 artiklassa tarkoitetut PEPP-säästäjille ehdotettavat PEPP-sopimuksen vakioehdot;

| b) | tiedot hakijan henkilöllisyydestä; |
| --- | --- |

b)

tiedot hakijan henkilöllisyydestä;

| c) | tiedot järjestelyistä, jotka liittyvät PEPP-tuotteen salkunhoitoon, riskienhallintaan ja hallintoon, mukaan lukien 19 artiklan 2 kohdassa, 42 artiklan 5 kohdassa ja 49 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut järjestelyt; |
| --- | --- |

c)

tiedot järjestelyistä, jotka liittyvät PEPP-tuotteen salkunhoitoon, riskienhallintaan ja hallintoon, mukaan lukien 19 artiklan 2 kohdassa, 42 artiklan 5 kohdassa ja 49 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut järjestelyt;

| d) | tarvittaessa luettelo jäsenvaltioista, joissa rekisteröintiä hakeva PEPP-tarjoaja aikoo markkinoida PEPP-tuotetta; |
| --- | --- |

d)

tarvittaessa luettelo jäsenvaltioista, joissa rekisteröintiä hakeva PEPP-tarjoaja aikoo markkinoida PEPP-tuotetta;

| e) | tarvittaessa tiedot säilytysyhteisön henkilöllisyydestä; |
| --- | --- |

e)

tarvittaessa tiedot säilytysyhteisön henkilöllisyydestä;

| f) | 26 artiklassa tarkoitetut PEPP-avaintiedot; |
| --- | --- |

f)

26 artiklassa tarkoitetut PEPP-avaintiedot;

| g) | luettelo jäsenvaltioista, joiden osalta rekisteröintiä hakeva PEPP-tarjoaja pystyy varmistamaan alatilin välittömän avaamisen. |
| --- | --- |

g)

luettelo jäsenvaltioista, joiden osalta rekisteröintiä hakeva PEPP-tarjoaja pystyy varmistamaan alatilin välittömän avaamisen.

3.   Toimivaltaisten viranomaisten on arvioitava 15 työpäivän kuluessa 2 kohdassa tarkoitetun hakemuksen vastaanottamisesta, onko hakemus täydellinen.

Toimivaltaisten viranomaisten on asetettava määräaika, johon mennessä hakijan on toimitettava lisätietoja, jos hakemus ei ole täydellinen. Kun hakemuksen katsotaan olevan täydellinen, toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava asiasta hakijalle.

4.   Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä päätös PEPP-tuotteen rekisteröinnistä kolmen kuukauden kuluessa 3 kohdan mukaisen täydellisen hakemuksen jättämisestä ainoastaan, jos hakija voidaan hyväksyä tarjoamaan PEPP-tuotteita 1 kohdan mukaisesti ja jos 2 kohdassa tarkoitetut rekisteröintihakemuksessa toimitetut tiedot ja asiakirjat ovat tämän asetuksen mukaisia.

5.   Toimivaltaisten viranomaisten on viiden työpäivän kuluessa PEPP-tuotteen rekisteröintiä koskevan päätöksen tekemisestä toimitettava päätös sekä 2 kohdan a, b, d, f ja g alakohdassa tarkoitetut tiedot ja asiakirjat EIOPAlle ja ilmoitettava asiasta rekisteröintiä hakevalle PEPP-tarjoajalle.

EIOPA ei ole vastuussa eikä sitä voida asettaa vastuuseen toimivaltaisten viranomaisten tekemästä rekisteröintipäätöksestä.

Jos toimivaltaiset viranomaiset epäävät rekisteröinnin, niiden on annettava perusteltu päätös, johon on voitava hakea muutosta.

6.   Jos jäsenvaltiossa on useampi kuin yksi toimivaltainen viranomainen tietyn tyyppistä 1 kohdassa tarkoitettua rahoitusalan yritystä kohden, kyseisen jäsenvaltion on nimettävä kunkin tyyppistä 1 kohdassa tarkoitettua yritystä kohden yksi toimivaltainen viranomainen, joka vastaa rekisteröintimenettelystä ja yhteydenpidosta EIOPAan.

Kaikista myöhemmistä muutoksista 2 kohdassa tarkoitettuihin hakemuksessa toimitettuihin asiakirjoihin ja tietoihin on ilmoitettava viipymättä toimivaltaisille viranomaisille. Jos muutokset liittyvät 2 kohdan a, b, d, f ja g alakohdassa tarkoitettuihin tietoihin ja asiakirjoihin, toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava nämä muutokset EIOPAlle ilman aiheetonta viivytystä.

7 artikla

PEPP-tuotteen rekisteröinti

1.   EIOPA rekisteröi PEPP-tuotteen 13 artiklassa tarkoitettuun julkiseen keskusrekisteriin viiden työpäivän kuluessa rekisteröintipäätöksen sekä tietojen ja asiakirjojen toimittamisesta 6 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja ilmoittaa asiasta toimivaltaisille viranomaisille ilman aiheetonta viivytystä.

2.   Toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava asiasta rekisteröintiä hakevalle PEPP-tarjoajalle viiden työpäivän kuluessa 1 kohdassa tarkoitetun PEPP-tuotteen rekisteröintiä koskevan ilmoituksen vastaanottamisesta.

3.   PEPP-tarjoaja voi tarjota ja PEPP-jakelija jaella PEPP-tuotetta siitä päivästä, jona PEPP-tuote rekisteröidään 13 artiklassa tarkoitettuun julkiseen keskusrekisteriin.

8 artikla

PEPP-tuotteen rekisteristä poistamista koskevat edellytykset

1.   Toimivaltaisten viranomaisten on annettava päätös PEPP-tuotteen poistamisesta rekisteristä silloin, kun

| a) | PEPP-tarjoaja nimenomaisesti luopuu rekisteröinnistä; |
| --- | --- |

a)

PEPP-tarjoaja nimenomaisesti luopuu rekisteröinnistä;

| b) | PEPP-tarjoaja on saanut rekisteröinnin virheellisten tietojen perusteella tai muilla sääntöjenvastaisilla keinoilla; |
| --- | --- |

b)

PEPP-tarjoaja on saanut rekisteröinnin virheellisten tietojen perusteella tai muilla sääntöjenvastaisilla keinoilla;

| c) | PEPP-tarjoaja on rikkonut vakavasti ja järjestelmällisesti tätä asetusta; tai |
| --- | --- |

c)

PEPP-tarjoaja on rikkonut vakavasti ja järjestelmällisesti tätä asetusta; tai

| d) | PEPP-tarjoaja tai PEPP-tuote ei täytä enää niitä edellytyksiä, joiden perusteella rekisteröinti on myönnetty. |
| --- | --- |

d)

PEPP-tarjoaja tai PEPP-tuote ei täytä enää niitä edellytyksiä, joiden perusteella rekisteröinti on myönnetty.

2.   Toimivaltaisten viranomaisten on viiden työpäivän kuluessa PEPP-tuotteen rekisteristä poistamista koskevan päätöksen tekemisestä toimitettava se EIOPAlle sekä ilmoitettava asiasta PEPP-tarjoajalle.

3.   EIOPA poistaa PEPP-tuotteen rekisteristä viiden työpäivän kuluessa siitä, kun se on vastaanottanut 2 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen rekisteristä poistamista koskevasta päätöksestä, ja ilmoittaa asiasta toimivaltaisille viranomaisille.

4.   Toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava asiasta PEPP-tarjoajalle viiden työpäivän kuluessa siitä, kun ne ovat vastaanottaneet 3 kohdassa tarkoitetun PEPP-tuotteen rekisteristä poistamista koskevan ilmoituksen, johon sisältyy myös rekisteristä poistamisen päivämäärä.

5.   PEPP-tarjoaja ei enää saa tarjota eikä PEPP-jakelija jaella PEPP-tuotetta siitä päivästä, jona PEPP-tuote poistetaan 13 artiklassa tarkoitetusta julkisesta keskusrekisteristä.

6.   Jos EIOPA on saanut tietoja jonkin tämän artiklan 1 kohdan b tai c alakohdassa tarkoitetun olosuhteen olemassaolosta, se pyytää 66 artiklassa tarkoitetun toimivaltaisten viranomaisten ja EIOPAn välisen yhteistyövelvollisuuden mukaisesti PEPP-tarjoajan suhteen toimivaltaisia viranomaisia selvittämään, ovatko kyseessä tällaiset olosuhteet, ja toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava EIOPAlle havaintonsa ja niitä koskevat tiedot.

7.   Ennen PEPP-tuotteen rekisteristä poistamista koskevan päätöksen tekemistä toimivaltaiset viranomaiset ja EIOPA pyrkivät parhaansa mukaan varmistamaan, että PEPP-säästäjien edut turvataan.

9 artikla

Nimitys

Nimitystä ”yleiseurooppalainen yksilöllinen eläketuote” tai ”PEPP-tuote” voidaan käyttää yksilöllisestä eläketuotteesta vain, jos EIOPA on rekisteröinyt kyseisen yksilöllisen eläketuotteen jaeltavaksi käyttäen nimitystä ”PEPP-tuote” tämän asetuksen mukaisesti.

10 artikla

PEPP-tuotteiden jakelu

1.   Edellä 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut rahoitusalan yritykset voivat jaella PEPP-tuotteita, jotka ne ovat kehittäneet. Ne voivat myös jaella PEPP-tuotteita, joita ne eivät ole kehittäneet, edellyttäen, että ne noudattavat asiaankuuluvaa alakohtaista lainsäädäntöä, jonka mukaisesti ne voivat jaella tuotteita, joita ne eivät ole kehittäneet.

2.   Direktiivin (EU) 2016/97 mukaisesti rekisteröityneet vakuutusedustajat ja sijoituspalveluyritykset, jotka ovat saaneet direktiivin 2014/65/EU mukaisesti toimiluvan direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 4 alakohdassa määritellyn sijoitusneuvonnan tarjoamista varten, voivat jaella PEPP-tuotteita, joita ne eivät ole kehittäneet.

11 artikla

Eri tyyppisiin palveluntarjoajiin sovellettava vakavaraisuusjärjestely

PEPP-tarjoajien ja PEPP-jakelijoiden on noudatettava tätä asetusta samoin kuin niihin 6 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen säädösten mukaisesti sovellettavaa asianmukaista vakavaraisuusjärjestelyä.

12 artikla

Kansallisten säännösten julkaiseminen

1.   Asianomaisen kansallisen viranomaisen on julkaistava ja pidettävä ajan tasalla kansalliset lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset, jotka koskevat 47 artiklassa tarkoitettuja kerryttämisvaiheeseen liittyviä ehtoja sekä 57 artiklassa tarkoitettuja maksatusvaiheeseen liittyviä ehtoja, mukaan lukien tapauksen mukaan tiedot mahdollisesti käytössä olevista muista kansallisista menettelyistä kansallisella tasolla vahvistettujen etujen ja kannustimien hakemiseksi.

2.   Kaikkien jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten verkkosivustoilla on oltava ajantasainen linkki 1 kohdassa tarkoitettuihin teksteihin.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tekstit on julkaistava ainoastaan tiedoksi, eivätkä ne saa aiheuttaa asianomaisille kansallisille viranomaisille oikeudellisia velvoitteita tai vastuita.

13 artikla

Julkinen keskusrekisteri

1.   EIOPA pitää julkista keskusrekisteriä, jossa yksilöidään kukin tämän asetuksen nojalla rekisteröity PEPP-tuote, PEPP-tuotteen rekisteröintinumero, kyseisen PEPP-tuotteen PEPP-tarjoaja, PEPP-tarjoajan suhteen toimivaltaiset viranomaiset, PEPP-tuotteen rekisteröintipäivä, täydellinen luettelo jäsenvaltioista, joissa PEPP-tuotetta tarjotaan, ja täydellinen luettelo jäsenvaltioista, joita varten PEPP-tarjoaja tarjoaa alatilin. Rekisteri asetetaan julkisesti saataville sähköisessä muodossa ja pidetään ajan tasalla.

2.   Toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava EIOPAlle 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista linkeistä ja pidettävä nämä tiedot ajan tasalla.

3.   EIOPA julkaisee 2 kohdassa tarkoitetut linkit 1 kohdassa tarkoitetussa julkisessa keskusrekisterissä ja pitää ne ajan tasalla.

III LUKU

PEPP-TUOTTEEN TARJOAMINEN JA SIIRRETTÄVYYS VALTIOIDEN RAJOJEN YLI

I JAKSO

Palvelujen tarjoamisen vapaus ja sijoittautumisvapaus

14 artikla

PEPP-tarjoajien ja PEPP-jakelijoiden käyttämä palvelujen tarjoamisen vapaus ja sijoittautumisvapaus

1.   PEPP-tarjoajat voivat tarjota ja PEPP-jakelijat voivat jaella PEPP-tuotteita vastaanottavan jäsenvaltion alueella palvelujen tarjoamisen vapauden tai sijoittautumisvapauden nojalla, kunhan ne noudattavat asiaa koskevia sääntöjä ja menettelyjä, jotka on vahvistettu 6 artiklan 1 kohdan a, b, d ja e alakohdassa tai 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla niihin sovellettavalla unionin lainsäädännöllä tai sen nojalla, ja ilmoitettuaan aikomuksestaan avata kyseistä vastaanottavaa jäsenvaltiota varten alatili 21 artiklan mukaisesti.

2.   Edellä 6 artiklan 1 kohdan c ja f alakohdassa tarkoitettujen PEPP-tarjoajien on noudatettava 15 artiklassa vahvistettuja sääntöjä.

15 artikla

Lisäeläkelaitosten ja unioniin sijoittautuneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien palvelujen tarjoamisen vapauden käyttäminen

1.   Edellä 6 artiklan 1 kohdan c ja f alakohdassa tarkoitettujen PEPP-tarjoajien, jotka aikovat tarjota PEPP-tuotteita PEPP-säästäjille vastaanottavan jäsenvaltion alueella ensimmäistä kertaa palvelujen tarjoamisen vapauden nojalla ja jotka ovat ilmoittaneet aikomuksestaan avata kyseistä vastaanottavaa jäsenvaltiota varten alatili 21 artiklan mukaisesti, on toimitettava kotijäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille seuraavat tiedot:

| a) | PEPP-tarjoajan nimi ja osoite; |
| --- | --- |

a)

PEPP-tarjoajan nimi ja osoite;

| b) | jäsenvaltio, jossa PEPP-tarjoaja aikoo tarjota tai jaella PEPP-tuotetta PEPP-säästäjille. |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltio, jossa PEPP-tarjoaja aikoo tarjota tai jaella PEPP-tuotetta PEPP-säästäjille.

2.   Kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava kyseiset tiedot sekä vahvistus siitä, että tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu PEPP-tarjoaja täyttää 6 artiklan 1 kohdassa säädetyt vaatimukset, vastaanottavalle jäsenvaltiolle 10 työpäivän kuluessa tietojen vastaanottamisesta. Tiedot toimitetaan vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, paitsi jos kotijäsenvaltion toimivaltaisilla viranomaisilla on syytä epäillä 6 artiklan 1 kohdan c ja f alakohdassa tarkoitetun PEPP-tarjoajan PEPP-tuotteiden tarjoamiseen liittyvän hallinnollisen rakenteen tai taloudellisen tilanteen riittävyyttä.

Jos kotijäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset kieltäytyvät toimittamasta tietoja vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, niiden on perusteltava kieltäytymisensä kyseiselle PEPP-tarjoajalle kuukauden kuluessa kaikkien tietojen ja asiakirjojen vastaanottamisesta. Kieltäytyminen tai vastaamatta jättäminen on voitava saattaa PEPP-tarjoajan kotijäsenvaltion tuomioistuimen käsiteltäväksi.

3.   Vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen vastaanottamisesta 10 työpäivän kuluessa niiden vastaanottamisesta. Kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on tämän jälkeen ilmoitettava PEPP-tarjoajalle, että vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat vastaanottaneet tiedot ja että PEPP-tarjoaja voi aloittaa PEPP-tuotteiden tarjoamisen PEPP-säästäjille kyseisessä jäsenvaltiossa.

4.   Jos tietojen vastaanottamisesta ei ilmoiteta 3 kohdan mukaisesti 10 työpäivän kuluessa 2 kohdassa tarkoitetusta tietojen toimittamispäivästä, kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava PEPP-tarjoajalle, että PEPP-tarjoaja voi aloittaa palvelujen tarjoamisen kyseisessä vastaanottavassa jäsenvaltiossa.

5.   Jos 1 kohdassa tarkoitetut tiedot muuttuvat, PEPP-tarjoajan on ilmoitettava muutoksesta kotijäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille viimeistään kuukautta ennen muutoksen toteuttamista. Kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava muutoksesta vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille mahdollisimman pian ja viimeistään kuukauden kuluttua ilmoituksen vastaanottamisesta.

6.   Vastaanottavat jäsenvaltiot voivat nimetä tätä menettelyä varten muita toimivaltaisia viranomaisia kuin 2 artiklan 18 alakohdassa tarkoitetut viranomaiset käyttämään vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille annettuja valtuuksia. Niiden on ilmoitettava tästä sekä mahdollisesta näiden tehtävien jaosta komissiolle ja EIOPAlle.

16 artikla

Vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten valtuudet

1.   Jos vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisilla viranomaisilla on perusteet uskoa, että PEPP-tuotetta jaellaan sen alueella tai kyseistä jäsenvaltiota varten on avattu alatili 3 artiklassa tarkoitetuista sovellettavista säännöistä johtuvien velvoitteiden vastaisesti, niiden on ilmoitettava havaintonsa PEPP-tarjoajan tai PEPP-jakelijan kotijäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille.

2.   Kun kotijäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat arvioineet 1 kohdan mukaisesti saamansa tiedot, niiden on tarvittaessa toteutettava viipymättä aiheelliset toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi. Niiden on ilmoitettava vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille tällaisista toteutetuista toimenpiteistä.

3.   Kun kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten toteuttamat toimenpiteet osoittautuvat riittämättömiksi tai niitä ei ole toteutettu ja PEPP-tarjoaja tai PEPP-jakelija edelleenkin jakelee PEPP-tuotetta tavalla, joka selvästi vahingoittaa vastaanottavan jäsenvaltion PEPP-säästäjien etuja tai haittaa yksilöllisten eläketuotteiden markkinoiden moitteetonta toimintaa kyseisessä jäsenvaltiossa, vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat ilmoitettuaan asiasta kotijäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille toteuttaa aiheelliset toimenpiteet estääkseen säännösten vastaisen toiminnan jatkumisen ja, jos se on ehdottoman tarpeellista, estää PEPP-tarjoajaa tai PEPP-jakelijaa jatkamasta PEPP-tuotteiden jakelua alueellaan.

Kotijäsenvaltion tai vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat lisäksi saattaa asian EIOPAn käsiteltäväksi ja pyytää siltä apua asetuksen (EU) N:o 1094/2010 19 artiklan mukaisesti.

4.   Edellä olevat 1–3 kohta eivät vaikuta vastaanottavan jäsenvaltion valtuuksiin toteuttaa aiheellisia ja syrjimättömiä toimenpiteitä ehkäistäkseen säännösten vastaisen toiminnan alueellaan tai rangaistakseen siitä, kun välittömät toimet ovat ehdottoman tarpeellisia vastaanottavan jäsenvaltion kuluttajien oikeuksien suojelemiseksi ja kun kotijäsenvaltion vastaavat toimenpiteet ovat riittämättömät tai niitä ei ole toteutettu tai kun säännösten vastainen toiminta on vastoin yleistä etua suojaavia kansallisia säännöksiä, jos se on ehdottoman tarpeellista. Tällaisissa tilanteissa vastaanottavalla jäsenvaltiolla on oltava mahdollisuus estää PEPP-tarjoajaa tai PEPP-jakelijaa jatkamasta uutta liiketoimintaansa alueellaan.

5.   Kaikista vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tämän artiklan mukaisesti toteuttamista toimenpiteistä on ilmoitettava kyseiselle PEPP-tarjoajalle tai PEPP-jakelijalle hyvin perustellussa asiakirjassa sekä ilmoitettava ilman aiheetonta viivytystä kotijäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille.

II JAKSO

Siirrettävyys

17 artikla

Siirrettävyyspalvelu

1.   PEPP-säästäjillä on oikeus käyttää siirrettävyyspalvelua, joka antaa heille oikeuden jatkaa maksamista olemassa olevalle PEPP-tililleen, kun he vaihtavat asuinpaikkaa toiseen jäsenvaltioon.

2.   Kun PEPP-säästäjä käyttää siirrettävyyspalvelua, hänellä on oikeus säilyttää kaikki PEPP-tarjoajan myöntämät edut ja kannustimet, jotka liittyvät heidän PEPP-tuotteeseensa tehtäviin jatkuviin sijoituksiin.

18 artikla

Siirrettävyyspalvelun tarjoaminen

1.   PEPP-tarjoajien on tarjottava 17 artiklassa tarkoitettu siirrettävyyspalvelu PEPP-säästäjille, joilla on niiden ylläpitämä PEPP-tili ja jotka pyytävät tätä palvelua.

2.   Ehdottaessaan PEPP-tuotetta PEPP-tarjoajan tai PEPP-jakelijan on annettava potentiaalisille PEPP-säästäjille tietoja siirrettävyyspalvelusta ja siitä, mitkä kansalliset alatilit ovat välittömästi saatavilla.

3.   Kolmen vuoden kuluessa tämän asetuksen soveltamispäivästä kussakin PEPP-tuotteessa on tarjottava kansallisia alatilejä vähintään kahden jäsenvaltion osalta PEPP-tarjoajalle osoitetusta pyynnöstä.

19 artikla

PEPP-tuotteen alatilit

1.   Tarjotessaan PEPP-säästäjille siirrettävyyspalvelua 17 artiklan mukaisesti PEPP-tarjoajien on varmistettava, että kun PEPP-tilin sisällä avataan uusi alatili, sen on vastattava 47 ja 57 artiklassa tarkoitettuja oikeudellisia vaatimuksia ja ehtoja, jotka on määritetty kansallisella tasolla PEPP-tuotteelle PEPP-säästäjän uudessa asuinjäsenvaltiossa. Kaikki PEPP-tilillä olevat liiketoimet on kirjattava vastaavalle alatilille. Alatilille suoritettuihin maksuihin ja alatililtä tehtyihin nostoihin voidaan soveltaa erillisiä sopimusehtoja.

2.   PEPP-tarjoajat voivat myös varmistaa 1 kohdassa tarkoitettujen vaatimusten noudattamisen perustamalla kumppanuuden toisen rekisteröidyn PEPP-tarjoajan, jäljempänä ’kumppani’, kanssa.

Kumppanin on oltava pätevä ja kykenevä hoitamaan sille siirrettyjä tehtäviä ottaen huomioon kumppanin hoitamien tehtävien laajuus. PEPP-tarjoajan on tehtävä kirjallinen sopimus kumppanin kanssa. Sopimuksen on oltava oikeudellisesti täytäntöönpanokelpoinen, ja siinä on selkeästi määriteltävä PEPP-tarjoajan ja kumppanin oikeudet ja velvollisuudet. Sopimuksessa on noudatettava 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa niihin sovellettavalla unionin lainsäädännöllä tai sen nojalla vahvistettuja tehtävien siirtämistä ja ulkoistamista koskevia asiaankuuluvia sääntöjä ja menettelyjä. Kyseisestä sopimuksesta huolimatta PEPP-tarjoaja on edelleen yksin vastuussa tämän asetuksen mukaisista velvollisuuksistaan.

20 artikla

Uuden alatilin avaaminen

1.   Kun PEPP-tarjoajalle on ilmoitettu siitä, että PEPP-säästäjä on vaihtanut asuinpaikkaa toiseen jäsenvaltioon, PEPP-tarjoajan on ilmoitettava viipymättä tämän jälkeen PEPP-säästäjälle mahdollisuudesta avata uusi alatili PEPP-säästäjän PEPP-tilin sisällä ja määräajasta, jonka kuluessa alatili voidaan avata.

Siinä tapauksessa PEPP-tarjoajan on tarjottava PEPP-säästäjälle veloituksetta PEPP-avaintietoasiakirja, joka sisältää 28 artiklan 3 kohdan g alakohdassa tarkoitetut PEPP-säästäjän uutta asuinjäsenvaltiota koskevaan alatiliin sovellettavat erityiset vaatimukset.

Jos uutta alatiliä ei ole käytettävissä, PEPP-tarjoajan on ilmoitettava PEPP-säästäjälle oikeudesta vaihtaa PEPP-tarjoajaa viipymättä ja veloituksetta ja mahdollisuudesta jatkaa säästämistä käyttäen viimeksi avattua alatiliä.

2.   Jos PEPP-säästäjä aikoo käyttää mahdollisuutta avata alatili, PEPP-säästäjän on ilmoitettava PEPP-tarjoajalle seuraavat tiedot:

| a) | PEPP-säästäjän uusi asuinjäsenvaltio; |
| --- | --- |

a)

PEPP-säästäjän uusi asuinjäsenvaltio;

| b) | päivämäärä, josta lähtien maksut on suunnattava uudelle alatilille; |
| --- | --- |

b)

päivämäärä, josta lähtien maksut on suunnattava uudelle alatilille;

| c) | merkitykselliset tiedot PEPP-tuotetta koskevista muista ehdoista. |
| --- | --- |

c)

merkitykselliset tiedot PEPP-tuotetta koskevista muista ehdoista.

3.   PEPP-säästäjä voi jatkaa maksujen suorittamista viimeksi avatulle alatilille.

4.   PEPP-tarjoajan on tarjottava PEPP-säästäjälle henkilökohtaista suositusta, jossa selitetään, olisiko uuden alatilin avaaminen PEPP-säästäjän PEPP-tilin sisällä ja maksujen suorittaminen uudelle alatilille parempi ratkaisu kuin maksujen jatkaminen viimeksi avatulle alatilille.

5.   Jos PEPP-tarjoaja ei pysty varmistamaan PEPP-säästäjän uutta asuinjäsenvaltiota koskevan uuden alatilin avaamista, PEPP-säästäjän on valintansa mukaan voitava

| a) | vaihtaa PEPP-tarjoajaa viipymättä ja veloituksetta 52 artiklan 3 kohdassa säädetyistä vaihtotiheyttä koskevista vaatimuksista riippumatta; tai |
| --- | --- |

a)

vaihtaa PEPP-tarjoajaa viipymättä ja veloituksetta 52 artiklan 3 kohdassa säädetyistä vaihtotiheyttä koskevista vaatimuksista riippumatta; tai

| b) | jatkaa maksujen suorittamista viimeksi avatulle alatilille. |
| --- | --- |

b)

jatkaa maksujen suorittamista viimeksi avatulle alatilille.

6.   Uusi alatili avataan muuttamalla voimassa olevaa PPP-säästäjän ja PEPP-tarjoajan välistä PEPP-sopimusta sopimukseen sovellettavan lain mukaisesti. Avaamispäivä on määritettävä sopimuksessa.

21 artikla

Siirrettävyyttä koskevien tietojen toimittaminen toimivaltaisille viranomaisille

1.   PEPP-tarjoajan, joka haluaa avata ensimmäistä kertaa uuden alatilin vastaanottavaa jäsenvaltiota varten, on ilmoitettava asiasta kotijäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille.

2.   PEPP-tarjoajan on sisällytettävä ilmoitukseen seuraavat tiedot ja asiakirjat:

| a) | 4 artiklassa tarkoitetut PEPP-sopimuksen vakioehdot, mukaan lukien uutta alatiliä koskeva liite; |
| --- | --- |

a)

4 artiklassa tarkoitetut PEPP-sopimuksen vakioehdot, mukaan lukien uutta alatiliä koskeva liite;

| b) | PEPP-avaintietoasiakirja, joka sisältää uutta alatiliä vastaavat alatiliin sovellettavat erityiset vaatimukset 28 artiklan 3 kohdan g alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

PEPP-avaintietoasiakirja, joka sisältää uutta alatiliä vastaavat alatiliin sovellettavat erityiset vaatimukset 28 artiklan 3 kohdan g alakohdan mukaisesti;

| c) | 36 artiklassa tarkoitettu PEPP-etuusote; |
| --- | --- |

c)

36 artiklassa tarkoitettu PEPP-etuusote;

| d) | tapauksen mukaan tiedot 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista sopimusjärjestelyistä. |
| --- | --- |

d)

tapauksen mukaan tiedot 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista sopimusjärjestelyistä.

3.   Kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on tarkistettava, ovatko toimitetut asiakirjat täydellisiä, ja toimitettava ne 10 työpäivän kuluessa täydellisten asiakirjojen vastaanottamisesta vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille.

4.   Vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava viipymättä 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen ja asiakirjojen vastaanottamisesta.

5.   Kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on tämän jälkeen ilmoitettava PEPP-tarjoajalle, että vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat vastaanottaneet tiedot ja että PEPP-tarjoaja voi avata alatilin kyseistä jäsenvaltiota varten.

Jos asiakirjojen vastaanottamisesta ei ilmoiteta 4 kohdan mukaisesti 10 työpäivän kuluessa 3 kohdassa tarkoitetusta asiakirjojen toimittamispäivästä, kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava PEPP-tarjoajalle, että alatili voidaan avata kyseistä jäsenvaltiota varten.

6.   Jos 2 kohdassa tarkoitetut tiedot ja asiakirjat muuttuvat, PEPP-tarjoajan on ilmoitettava muutoksesta kotijäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille viimeistään kuukautta ennen muutoksen toteuttamista. Kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava muutoksesta vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille mahdollisimman pian ja viimeistään kuukauden kuluttua ilmoituksen vastaanottamisesta.

IV LUKU

JAKELUA JA TIETOJEN ANTAMISTA KOSKEVAT VAATIMUKSET

I JAKSO

Yleiset säännökset

22 artikla

Yleisperiaate

Harjoittaessaan PEPP-tuotteiden jakelutoimintaa PEPP-tarjoajien ja PEPP-jakelijoiden on aina toimittava rehellisesti, tasapuolisesti ja ammattimaisesti PEPP-asiakkaidensa etujen mukaisesti.

23 artikla

Erityyppisiin PEPP-tarjoajiin ja PEPP-jakelijoihin sovellettava jakelujärjestely

1.   PEPP-tuotteiden jakelua varten eri tyyppisten PEPP-tarjoajien ja PEPP-jakelijoiden on noudatettava seuraavia sääntöjä:

| a) | tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen vakuutusyritysten ja tämän asetuksen 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen vakuutusedustajien on noudatettava sovellettavaa kansallista lainsäädäntöä, jolla pannaan täytäntöön direktiivin (EU) 2016/97 V ja VI luvussa vakuutusmuotoisten sijoitustuotteiden jakelua varten annetut säännöt, lukuun ottamatta kyseisen direktiivin 20, 23 ja 25 artiklaa sekä 30 artiklan 3 kohtaa, sekä suoraan sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka on annettu kyseisten sääntöjen nojalla tällaisten tuotteiden jakelusta, ja tätä asetusta, lukuun ottamatta 34 artiklan 4 kohtaa; |
| --- | --- |

a)

tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen vakuutusyritysten ja tämän asetuksen 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen vakuutusedustajien on noudatettava sovellettavaa kansallista lainsäädäntöä, jolla pannaan täytäntöön direktiivin (EU) 2016/97 V ja VI luvussa vakuutusmuotoisten sijoitustuotteiden jakelua varten annetut säännöt, lukuun ottamatta kyseisen direktiivin 20, 23 ja 25 artiklaa sekä 30 artiklan 3 kohtaa, sekä suoraan sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka on annettu kyseisten sääntöjen nojalla tällaisten tuotteiden jakelusta, ja tätä asetusta, lukuun ottamatta 34 artiklan 4 kohtaa;

| b) | tämän asetuksen 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen sijoituspalveluyritysten on noudatettava sovellettavaa kansallista lainsäädäntöä, jolla pannaan täytäntöön direktiivin 2014/65/EU 16 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa ja 23, 24 ja 25 artiklassa esitetyt rahoitusvälineiden markkinointia ja jakelua koskevat säännöt, lukuun ottamatta kyseisen direktiivin 24 artiklan 2 kohtaa ja 25 artiklan 3 ja 4 kohtaa, sekä suoraan sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka on annettu kyseisten säännösten nojalla, ja tätä asetusta, lukuun ottamatta 34 artiklan 4 kohtaa; |
| --- | --- |

b)

tämän asetuksen 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen sijoituspalveluyritysten on noudatettava sovellettavaa kansallista lainsäädäntöä, jolla pannaan täytäntöön direktiivin 2014/65/EU 16 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa ja 23, 24 ja 25 artiklassa esitetyt rahoitusvälineiden markkinointia ja jakelua koskevat säännöt, lukuun ottamatta kyseisen direktiivin 24 artiklan 2 kohtaa ja 25 artiklan 3 ja 4 kohtaa, sekä suoraan sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka on annettu kyseisten säännösten nojalla, ja tätä asetusta, lukuun ottamatta 34 artiklan 4 kohtaa;

| c) | kaikkien muiden PEPP-tarjoajien ja PEPP-jakelijoiden on noudatettava sovellettavaa kansallista lainsäädäntöä, jolla pannaan täytäntöön direktiivin 2014/65/EU 16 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa ja 23, 24 ja 25 artiklassa annetut rahoitusvälineiden markkinointia ja jakelua koskevat säännöt, lukuun ottamatta kyseisen direktiivin 24 artiklan 2 kohtaa ja 25 artiklan 2, 3 ja 4 kohtaa, sekä suoraan sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka on annettu kyseisten säännösten ja tämän asetuksen nojalla. |
| --- | --- |

c)

kaikkien muiden PEPP-tarjoajien ja PEPP-jakelijoiden on noudatettava sovellettavaa kansallista lainsäädäntöä, jolla pannaan täytäntöön direktiivin 2014/65/EU 16 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa ja 23, 24 ja 25 artiklassa annetut rahoitusvälineiden markkinointia ja jakelua koskevat säännöt, lukuun ottamatta kyseisen direktiivin 24 artiklan 2 kohtaa ja 25 artiklan 2, 3 ja 4 kohtaa, sekä suoraan sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, joka on annettu kyseisten säännösten ja tämän asetuksen nojalla.

2.   Edellä 1 kohdan a alakohdassa vahvistettuja sääntöjä sovelletaan vain siltä osin kuin sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä, jolla pannaan täytäntöön direktiivin (EU) 2016/97 V ja VI luvussa annetut säännöt, ei ole tiukempia sääntöjä.

24 artikla

Sähköinen jakelu ja muut pysyvät välineet

PEPP-tarjoajien ja PEPP-jakelijoiden on toimitettava kaikki tässä luvussa säädetyt asiakirjat ja tiedot veloituksetta PEPP-asiakkaille sähköisesti, edellyttäen että PEPP-asiakas voi säilyttää nämä tiedot siten, että ne ovat saatavilla myöhempää käyttöä varten tietojen käyttötarkoituksen kannalta asianmukaisen ajan ja että väline mahdollistaa säilytettävien tietojen jäljentämisen muuttumattomina.

PEPP-tarjoajien ja PEPP-jakelijoiden on pyynnöstä toimitettava nämä asiakirjat ja tiedot veloituksetta myös muulla pysyvällä välineellä, mukaan lukien paperimuodossa. PEPP-tarjoajien ja PEPP-jakelijoiden on ilmoitettava PEPP-asiakkaille näiden oikeudesta saada veloituksetta pyynnöstä jäljennös kyseiseistä asiakirjoista muulla pysyvällä välineellä, mukaan lukien paperimuodossa.

25 artikla

Tuotehallintavaatimukset

1.   PEPP-tarjoajien on pidettävä yllä, käytettävä ja arvioitava menettelyä, jonka mukaisesti kukin PEPP-tuote tai olemassa olevan PEPP-tuotteen merkittävät muutokset hyväksytään ennen sen jakelua PEPP-asiakkaille.

Tuotteiden hyväksymismenettelyn on oltava PEPP-tuotteen luonteen kannalta oikeasuhteinen ja asianmukainen.

Tuotteiden hyväksymismenettelyssä on määritettävä kullekin PEPP-tuotteelle tarkoitetut yksilöidyt kohdemarkkinat, varmistettava, että kaikki tällaisten kohdemarkkinoiden kannalta merkitykselliset riskit arvioidaan ja että suunniteltu jakelustrategia vastaa yksilöityjä kohdemarkkinoita, sekä toteutettava kohtuullisia toimia sen varmistamiseksi, että PEPP-tuotetta jaellaan yksilöidyille kohdemarkkinoille.

PEPP-tarjoajan on ymmärrettävä tarjoamansa PEPP-tuotteet ja tarkasteltava niitä säännöllisesti uudelleen ottaen huomioon kaikki tapahtumat, jotka voivat olennaisesti vaikuttaa yksilöityihin kohdemarkkinoihin kohdistuvaan potentiaaliseen riskiin, arvioidakseen ainakin sitä, onko PEPP-tuote edelleen yksilöityjen kohdemarkkinoiden tarpeiden mukainen ja onko suunniteltu jakelustrategia edelleen asianmukainen.

PEPP-tarjoajien on asetettava PEPP-jakelijoiden saataville kaikki aiheelliset tiedot PEPP-tuotteesta ja tuotteiden hyväksymismenettelystä, mukaan luettuina PEPP-tuotteen yksilöidyt kohdemarkkinat.

PEPP-jakelijoilla on oltava käytössä asianmukaiset järjestelyt viidennessä alakohdassa tarkoitettujen tietojen vastaanottamiseksi ja kunkin PEPP-tuotteen ominaisuuksien ja yksilöityjen kohdemarkkinoiden ymmärtämiseksi.

2.   Tässä artiklassa tarkoitetut toimintatavat, menettelyt ja järjestelyt eivät rajoita muita tämän asetuksen mukaisia tai sen nojalla sovellettavia vaatimuksia, mukaan lukien tietojen julkistamista, soveltuvuutta tai asianmukaisuutta, eturistiriitojen tunnistamista ja hallintaa, kannustimia ja ESG-tekijöitä koskevat vaatimukset.

II JAKSO

Sopimusta edeltävät tiedot

26 artikla

PEPP-avaintietoasiakirja

1.   Ennen PEPP-tuotteen tarjoamista PEPP-säästäjille PEPP-tarjoajan on laadittava kyseisestä PEPP-tuotteesta tämän jakson vaatimusten mukainen PEPP-avaintietoasiakirja ja julkaistava se verkkosivustollaan.

2.   PEPP-avaintietoasiakirjassa olevat tiedot ovat ennen sopimuksen tekoa annettavaa tietoa. PEPP-avaintietoasiakirjan on oltava täsmällinen, tasapuolinen ja selkeä, eikä se saa olla harhaanjohtava. Siinä on annettava avaintiedot, ja sen on oltava sitovien sopimusasiakirjojen, tarjousasiakirjojen asiaankuuluvien osien sekä PEPP-tuotteen ehtojen mukainen.

3.   PEPP-avaintietoasiakirjan on oltava erillinen asiakirja, joka on selkeästi erillään markkinointiaineistosta. Siinä ei saa olla viittauksia markkinointiaineistoon. Siinä saa olla viittauksia muihin asiakirjoihin, muun muassa mahdolliseen esitteeseen, ainoastaan, jos viittaus liittyy tietoihin, jotka on sisällytettävä PEPP-avaintietoasiakirjaan tämän asetuksen nojalla.

PEPP-perustuotteesta on laadittava erillinen PEPP-avaintietoasiakirja.

4.   Jos PEPP-tarjoaja tarjoaa PEPP-säästäjälle niin monia vaihtoehtoisia sijoitusvaihtoehtoja, että kaikkien 28 artiklan 3 kohdassa edellytettyjen, kyseisiä sijoitusvaihtoehtoja koskevien tietojen esittäminen yhdessä ytimekkäässä erillisessä PEPP-avaintietoasiakirjassa ei ole mahdollista, PEPP-tarjoajien on laadittava jompikumpi seuraavista:

| a) | erillinen PEPP-avaintietoasiakirja kustakin vaihtoehtoisesta sijoitusvaihtoehdosta; |
| --- | --- |

a)

erillinen PEPP-avaintietoasiakirja kustakin vaihtoehtoisesta sijoitusvaihtoehdosta;

| b) | yleinen PEPP-avaintietoasiakirja, jossa esitetään ainakin yleinen kuvaus vaihtoehtoisista sijoitusvaihtoehdoista ja ilmoitetaan, mistä ja millä tavalla voi saada yksityiskohtaisempia sopimusta edeltäviä tietoja kyseisiä sijoitusvaihtoehtoja tukevista sijoituksista. |
| --- | --- |

b)

yleinen PEPP-avaintietoasiakirja, jossa esitetään ainakin yleinen kuvaus vaihtoehtoisista sijoitusvaihtoehdoista ja ilmoitetaan, mistä ja millä tavalla voi saada yksityiskohtaisempia sopimusta edeltäviä tietoja kyseisiä sijoitusvaihtoehtoja tukevista sijoituksista.

5.   PEPP-avaintietoasiakirja on laadittava 24 artiklan mukaisesti lyhyenä, ytimekkäästi kirjoitettuna asiakirjana. Sen on

| a) | oltava esitystapansa, asettelunsa ja kirjasinkokonsa puolesta helppolukuinen; |
| --- | --- |

a)

oltava esitystapansa, asettelunsa ja kirjasinkokonsa puolesta helppolukuinen;

| b) | keskityttävä PEPP-asiakkaiden tarvitsemiin avaintietoihin; |
| --- | --- |

b)

keskityttävä PEPP-asiakkaiden tarvitsemiin avaintietoihin;

| c) | oltava selkeästi laadittu ja kirjoitettu sellaisella kielellä ja tyylillä, joka auttaa ymmärtämään tiedot, ja erityisesti selkeällä, ytimekkäällä ja helppotajuisella kielellä. |
| --- | --- |

c)

oltava selkeästi laadittu ja kirjoitettu sellaisella kielellä ja tyylillä, joka auttaa ymmärtämään tiedot, ja erityisesti selkeällä, ytimekkäällä ja helppotajuisella kielellä.

6.   Jos PEPP-avaintietoasiakirjassa käytetään värejä, ne eivät saa vähentää tietojen ymmärrettävyyttä, jos PEPP-avaintietoasiakirja tulostetaan tai valokopioidaan mustavalkoisena.

7.   Jos PEPP-avaintietoasiakirjassa käytetään PEPP-tarjoajan tai yritysryhmän, johon se kuuluu, tuotemerkkiä tai logoa, se ei saa viedä huomiota asiakirjan tiedoista eikä häiritä tekstin ymmärrettävyyttä.

8.   PEPP-avaintietoasiakirjan lisäksi PEPP-tarjoajien ja PEPP-jakelijoiden on toimitettava potentiaalisille PEPP-säästäjille viittaukset PEPP-tarjoajan taloudellista tilaa, myös vakavaraisuutta, koskeviin julkisesti saatavilla oleviin kertomuksiin, joista potentiaaliset PEPP-säästäjät löytävät nämä tiedot helposti.

9.   Potentiaalisille PEPP-säästäjille on toimitettava myös tietoja PEPP-säästäjän sijoitusvaihtoehdon aiemmasta tuotto- tai arvonkehityksestä vähintään 10 vuoden ajalta tai tapauksissa, joissa PEPP-tuotetta on tarjottu alle 10 vuoden ajan, kaikilta niiltä vuosilta, joina PEPP-tuotetta on tarjottu. Aiempaa tuotto- tai arvonkehitystä koskeviin tietoihin on liitettävä maininta ”aiempi tuotto- tai arvonkehitys ei ole osoitus tulevasta tuotosta”.

27 artikla

PEPP-avaintietoasiakirjan kieli

1.   PEPP-avaintietoasiakirja on laadittava siinä jäsenvaltion osassa, jossa PEPP-tuotetta jaellaan, käytettävillä virallisilla kielillä tai ainakin yhdellä siellä käytettävistä virallisista kielistä taikka muulla kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten hyväksymällä kielellä tai, jos se on laadittu eri kielellä, se on käännettävä jollekin näistä kielistä.

Käännöksen on vastattava tarkoin ja täsmällisesti alkuperäisen PEPP-avaintietoasiakirjan sisältöä.

2.   Jos PEPP-tuotetta markkinoidaan jäsenvaltiossa käyttäen kyseisen jäsenvaltion yhdellä tai useammalla virallisella kielellä laadittua markkinointiaineistoa, PEPP-avaintietoasiakirja on laadittava ainakin samoilla virallisilla kielillä.

3.   PEPP-avaintietoasiakirja on asetettava pyynnöstä näkövammaisten PEPP-säästäjien saataville sopivassa muodossa.

28 artikla

PEPP-avaintietoasiakirjan sisältö

1.   Otsikko ”PEPP-avaintietoasiakirja” on merkittävä näkyvästi PEPP-avaintietoasiakirjan ensimmäisen sivun yläosaan.

PEPP-avaintietoasiakirja on esitettävä 2 ja 3 kohdassa säädettyä järjestystä noudattaen.

2.   Suoraan nimen alapuolella on oltava selittävä teksti. Sen sanamuodon on oltava seuraava:

”Tässä asiakirjassa annetaan sijoittajalle avaintiedot tarjottavasta yleiseurooppalaisesta yksilöllisestä eläketuotteesta (PEPP-tuote). Asiakirja ei ole markkinointiaineistoa. Laissa edellytetään kyseisten tietojen antamista, jotta sijoittaja ymmärtäisi tämän yksilöllisen eläketuotteen luonteen ja siihen liittyvät riskit, kulut sekä mahdolliset voitot ja tappiot ja jotta sijoittajan olisi helpompi vertailla sitä muihin PEPP-tuotteisiin.”

3.   PEPP-avaintietoasiakirjassa on oltava seuraavat tiedot:

| a) | asiakirjan alussa: PEPP-tuotteen nimi, maininta siitä, onko kyseessä PEPP-perustuote, PEPP-tarjoajan tunniste- ja yhteystiedot, tiedot PEPP-tarjoajan suhteen toimivaltaisista viranomaisista, numero, jolla PEPP-tuote on kirjattu julkiseen keskusrekisteriin, ja asiakirjan päiväys; |
| --- | --- |

a)

asiakirjan alussa: PEPP-tuotteen nimi, maininta siitä, onko kyseessä PEPP-perustuote, PEPP-tarjoajan tunniste- ja yhteystiedot, tiedot PEPP-tarjoajan suhteen toimivaltaisista viranomaisista, numero, jolla PEPP-tuote on kirjattu julkiseen keskusrekisteriin, ja asiakirjan päiväys;

| b) | maininta: ”Tässä asiakirjassa kuvattu eläketuote on pitkän aikavälin tuote, jossa on rajoitettu lunastettavuus ja jota ei voida irtisanoa milloin tahansa.”; |
| --- | --- |

b)

maininta: ”Tässä asiakirjassa kuvattu eläketuote on pitkän aikavälin tuote, jossa on rajoitettu lunastettavuus ja jota ei voida irtisanoa milloin tahansa.”;

| c) | osiossa ”Mikä tämä tuote on?” PEPP-tuotteen luonne ja tärkeimmät ominaisuudet, mukaan lukien






  i) | PEPP-tuotteen pitkän aikavälin tavoitteet sekä keinot niiden saavuttamiseksi, erityisesti se, saavutetaanko tavoitteet sijoitusomaisuuteen suoraan tai välillisesti liittyvän riskin kautta, mukaan lukien kuvaus sijoituskohteena olevista rahoitusvälineistä tai viitearvoista ja niiden markkinoiden määrittely, joille PEPP-tarjoaja sijoittaa, sekä kuvaus siitä, miten tuotto määräytyy; |
| --- | --- | --- |

c)

osiossa ”Mikä tämä tuote on?” PEPP-tuotteen luonne ja tärkeimmät ominaisuudet, mukaan lukien

i)

PEPP-tuotteen pitkän aikavälin tavoitteet sekä keinot niiden saavuttamiseksi, erityisesti se, saavutetaanko tavoitteet sijoitusomaisuuteen suoraan tai välillisesti liittyvän riskin kautta, mukaan lukien kuvaus sijoituskohteena olevista rahoitusvälineistä tai viitearvoista ja niiden markkinoiden määrittely, joille PEPP-tarjoaja sijoittaa, sekä kuvaus siitä, miten tuotto määräytyy;

| ii) | kuvaus PEPP-säästäjätyypistä, jolle PEPP-tuotetta on tarkoitus markkinoida, erityisesti PEPP-säästäjän tappionsietokyvyn ja sijoitusajan osalta; |
| --- | --- |

ii)

kuvaus PEPP-säästäjätyypistä, jolle PEPP-tuotetta on tarkoitus markkinoida, erityisesti PEPP-säästäjän tappionsietokyvyn ja sijoitusajan osalta;

| iii) | maininta siitä,






  — | sisältyykö PEPP-perustuotteeseen pääomatakuu tai käytetäänkö siinä riskien vähentämistekniikkaa, jolla pyritään turvaamaan PEPP-säästäjän mahdollisuus saada sijoitettu pääoma takaisin; tai |
| --- | --- | --- |

iii)

maininta siitä,

—

sisältyykö PEPP-perustuotteeseen pääomatakuu tai käytetäänkö siinä riskien vähentämistekniikkaa, jolla pyritään turvaamaan PEPP-säästäjän mahdollisuus saada sijoitettu pääoma takaisin; tai

| — | sisältyykö mahdolliseen vaihtoehtoiseen sijoitusvaihtoehtoon tällainen takuu tai käytetäänkö siinä riskien vähentämistekniikkaa ja missä määrin; |
| --- | --- |

—

sisältyykö mahdolliseen vaihtoehtoiseen sijoitusvaihtoehtoon tällainen takuu tai käytetäänkö siinä riskien vähentämistekniikkaa ja missä määrin;

| iv) | kuvaus PEPP-eläke-etuuksista, erityisesti maksusuoritusten mahdollisista muodoista ja oikeudesta muuttaa maksusuoritusten muotoa 59 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

iv)

kuvaus PEPP-eläke-etuuksista, erityisesti maksusuoritusten mahdollisista muodoista ja oikeudesta muuttaa maksusuoritusten muotoa 59 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| v) | kun PEPP-tuotteessa katetaan biometriset riskit: yksityiskohtaiset tiedot katetuista riskeistä ja vakuutusetuuksista, mukaan lukien olosuhteet, joissa kyseisiä etuuksia voidaan vaatia; |
| --- | --- |

v)

kun PEPP-tuotteessa katetaan biometriset riskit: yksityiskohtaiset tiedot katetuista riskeistä ja vakuutusetuuksista, mukaan lukien olosuhteet, joissa kyseisiä etuuksia voidaan vaatia;

| vi) | tiedot siirrettävyyspalvelusta, mukaan lukien viittaus 13 artiklassa tarkoitettuun julkiseen keskusrekisteriin, jossa on tiedot kerryttämisvaiheeseen ja maksatusvaiheeseen liittyvistä ehdoista, jotka jäsenvaltiot määrittävät 47 ja 57 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

vi)

tiedot siirrettävyyspalvelusta, mukaan lukien viittaus 13 artiklassa tarkoitettuun julkiseen keskusrekisteriin, jossa on tiedot kerryttämisvaiheeseen ja maksatusvaiheeseen liittyvistä ehdoista, jotka jäsenvaltiot määrittävät 47 ja 57 artiklan mukaisesti;

| vii) | maininta seurauksista, joita PEPP-säästäjälle aiheutuu PEPP-varojen ennenaikaisesta nostosta, mukaan lukien kaikki sovellettavat palkkiot ja seuraamukset sekä mahdollinen pääomasuojan ja muiden mahdollisten etujen ja kannustimien menetys; |
| --- | --- |

vii)

maininta seurauksista, joita PEPP-säästäjälle aiheutuu PEPP-varojen ennenaikaisesta nostosta, mukaan lukien kaikki sovellettavat palkkiot ja seuraamukset sekä mahdollinen pääomasuojan ja muiden mahdollisten etujen ja kannustimien menetys;

| viii) | maininta seurauksista, joita PEPP-säästäjälle aiheutuu, jos hän lopettaa maksujen suorittamisen PEPP-tuotteeseen; |
| --- | --- |

viii)

maininta seurauksista, joita PEPP-säästäjälle aiheutuu, jos hän lopettaa maksujen suorittamisen PEPP-tuotteeseen;

| ix) | tiedot käytettävissä olevista alatileistä ja 20 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuista PEPP-säästäjän oikeuksista; |
| --- | --- |

ix)

tiedot käytettävissä olevista alatileistä ja 20 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuista PEPP-säästäjän oikeuksista;

| x) | tiedot PEPP-säästäjän oikeudesta vaihtaa PEPP-tarjoajaa ja oikeudesta saada 56 artiklassa tarkoitetut tiedot vaihtopalvelusta; |
| --- | --- |

x)

tiedot PEPP-säästäjän oikeudesta vaihtaa PEPP-tarjoajaa ja oikeudesta saada 56 artiklassa tarkoitetut tiedot vaihtopalvelusta;

| xi) | 44 artiklassa tarkoitetut valitun sijoitusvaihtoehdon muuttamisen edellytykset; |
| --- | --- |

xi)

44 artiklassa tarkoitetut valitun sijoitusvaihtoehdon muuttamisen edellytykset;

| xii) | mahdollisesti saatavilla olevat tiedot PEPP-tarjoajan sijoitusten tuotoista ESG-tekijöiden kannalta; |
| --- | --- |

xii)

mahdollisesti saatavilla olevat tiedot PEPP-tarjoajan sijoitusten tuotoista ESG-tekijöiden kannalta;

| xiii) | PEPP-sopimukseen sovellettava laki, kun osapuolet eivät voi valita sitä vapaasti, tai, jos osapuolet voivat vapaasti valita sovellettavan lain, tiedot siitä laista, jota PEPP-tarjoaja ehdottaa valittavaksi; |
| --- | --- |

xiii)

PEPP-sopimukseen sovellettava laki, kun osapuolet eivät voi valita sitä vapaasti, tai, jos osapuolet voivat vapaasti valita sovellettavan lain, tiedot siitä laista, jota PEPP-tarjoaja ehdottaa valittavaksi;

| xiv) | tapauksen mukaan maininta siitä, koskeeko PEPP-säästäjää harkinta-aika tai peruutusaika; |
| --- | --- |

xiv)

tapauksen mukaan maininta siitä, koskeeko PEPP-säästäjää harkinta-aika tai peruutusaika;

| d) | osiossa ”Mitkä ovat riskit ja mitä tuottoa sijoittaja voi saada?” lyhyt kuvaus riski-tuottoprofiilista, mukaan lukien seuraavat seikat:






  i) | yleinen riski-indikaattori ja sitä täydentävä kuvaus kyseisestä indikaattorista, sen keskeiset rajoitukset ja kuvaus riskeistä, jotka ovat PEPP-tuotteen kannalta olennaisia ja joita yleinen riski-indikaattori ei kuvaa asianmukaisesti; |
| --- | --- | --- |

d)

osiossa ”Mitkä ovat riskit ja mitä tuottoa sijoittaja voi saada?” lyhyt kuvaus riski-tuottoprofiilista, mukaan lukien seuraavat seikat:

i)

yleinen riski-indikaattori ja sitä täydentävä kuvaus kyseisestä indikaattorista, sen keskeiset rajoitukset ja kuvaus riskeistä, jotka ovat PEPP-tuotteen kannalta olennaisia ja joita yleinen riski-indikaattori ei kuvaa asianmukaisesti;

| ii) | sijoitetun pääoman suurin mahdollinen menetys, mukaan lukien tiedot seuraavista:






  — | voiko PEPP-säästäjä menettää koko sijoitetun pääoman; tai |
| --- | --- | --- |

ii)

sijoitetun pääoman suurin mahdollinen menetys, mukaan lukien tiedot seuraavista:

—

voiko PEPP-säästäjä menettää koko sijoitetun pääoman; tai

| — | onko PEPP-säästäjällä riski ylimääräisistä taloudellisista sitoumuksista tai velvoitteista; |
| --- | --- |

—

onko PEPP-säästäjällä riski ylimääräisistä taloudellisista sitoumuksista tai velvoitteista;

| iii) | asianmukaiset tuottonäkymät ja oletukset, joihin ne pohjautuvat; |
| --- | --- |

iii)

asianmukaiset tuottonäkymät ja oletukset, joihin ne pohjautuvat;

| iv) | tapauksen mukaan PEPP-säästäjille koituvia tuottoja koskevat edellytykset tai tuotteisiin sisällytetyt enimmäistuotot; |
| --- | --- |

iv)

tapauksen mukaan PEPP-säästäjille koituvia tuottoja koskevat edellytykset tai tuotteisiin sisällytetyt enimmäistuotot;

| v) | maininta siitä, että PEPP-säästäjän kotijäsenvaltion verolainsäädäntö voi vaikuttaa sijoittajan lopulliseen tuottoon; |
| --- | --- |

v)

maininta siitä, että PEPP-säästäjän kotijäsenvaltion verolainsäädäntö voi vaikuttaa sijoittajan lopulliseen tuottoon;

| e) | osiossa ”Mitä tapahtuu, jos [PEPP-tarjoajan nimi] on maksukyvytön?” lyhyt kuvaus siitä, voiko asiaan liittyvästä tappiosta saada korvauksen sijoittajan korvaus- tai takausjärjestelmästä ja, jos näin on, mistä järjestelmästä on kyse, kuka takaaja on, mitä riskejä järjestelmä kattaa ja mitä riskejä se ei kata; |
| --- | --- |

e)

osiossa ”Mitä tapahtuu, jos [PEPP-tarjoajan nimi] on maksukyvytön?” lyhyt kuvaus siitä, voiko asiaan liittyvästä tappiosta saada korvauksen sijoittajan korvaus- tai takausjärjestelmästä ja, jos näin on, mistä järjestelmästä on kyse, kuka takaaja on, mitä riskejä järjestelmä kattaa ja mitä riskejä se ei kata;

| f) | osiossa ”Mitä kuluja sijoittajalle aiheutuu?” PEPP-tuotteeseen tehtävästä sijoituksesta aiheutuvat kulut, jotka muodostuvat PEPP-säästäjälle aiheutuvista sekä suorista että välillisistä kuluista, mukaan lukien kertaluontoiset ja toistuvat kulut, jotka esitetään yhteenlaskettujen kululukujen avulla, ja vertailtavuuden varmistamiseksi yhteenlasketut kokonaiskulut rahamääräisinä ja prosenttiosuuksina ilmaistuina, jotta voidaan osoittaa kokonaiskulujen yhteisvaikutukset sijoitukseen.
  PEPP-avaintietoasiakirjaan on sisällytettävä selkeä maininta siitä, että PEPP-tarjoajan tai PEPP-jakelijan on annettava tiedot, joissa eritellään sellaiset mahdolliset jakelukulut, jotka eivät jo sisälly edellä esitettyihin kuluihin, jotta PEPP-säästäjä voi ymmärtää yhteisvaikutuksen, joka näillä yhteenlasketuilla kuluilla on sijoituksen tuottoon; |
| --- | --- |

f)

osiossa ”Mitä kuluja sijoittajalle aiheutuu?” PEPP-tuotteeseen tehtävästä sijoituksesta aiheutuvat kulut, jotka muodostuvat PEPP-säästäjälle aiheutuvista sekä suorista että välillisistä kuluista, mukaan lukien kertaluontoiset ja toistuvat kulut, jotka esitetään yhteenlaskettujen kululukujen avulla, ja vertailtavuuden varmistamiseksi yhteenlasketut kokonaiskulut rahamääräisinä ja prosenttiosuuksina ilmaistuina, jotta voidaan osoittaa kokonaiskulujen yhteisvaikutukset sijoitukseen.

PEPP-avaintietoasiakirjaan on sisällytettävä selkeä maininta siitä, että PEPP-tarjoajan tai PEPP-jakelijan on annettava tiedot, joissa eritellään sellaiset mahdolliset jakelukulut, jotka eivät jo sisälly edellä esitettyihin kuluihin, jotta PEPP-säästäjä voi ymmärtää yhteisvaikutuksen, joka näillä yhteenlasketuilla kuluilla on sijoituksen tuottoon;

| g) | osiossa ”Mitä erityisiä vaatimuksia liittyy [sijoittajan asuinjäsenvaltiota] koskevaan alatiliin?”:






  i) | alaosiossa: ”Kerryttämisvaihetta koskevat vaatimukset”:
  kuvaus kerryttämisvaiheeseen liittyvistä ehdoista, sellaisina kuin PEPP-säästäjän asuinjäsenvaltio on ne määrittänyt 47 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

g)

osiossa ”Mitä erityisiä vaatimuksia liittyy [sijoittajan asuinjäsenvaltiota] koskevaan alatiliin?”:

i)

alaosiossa: ”Kerryttämisvaihetta koskevat vaatimukset”:

kuvaus kerryttämisvaiheeseen liittyvistä ehdoista, sellaisina kuin PEPP-säästäjän asuinjäsenvaltio on ne määrittänyt 47 artiklan mukaisesti;

| ii) | alaosiossa: ”Maksatusvaihetta koskevat vaatimukset”:
  kuvaus maksatusvaiheeseen liittyvistä ehdoista, sellaisina kuin PEPP-säästäjän asuinjäsenvaltio on ne määrittänyt 57 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

ii)

alaosiossa: ”Maksatusvaihetta koskevat vaatimukset”:

kuvaus maksatusvaiheeseen liittyvistä ehdoista, sellaisina kuin PEPP-säästäjän asuinjäsenvaltio on ne määrittänyt 57 artiklan mukaisesti;

| h) | osiossa ”Kuinka sijoittaja voi valittaa?”: tiedot siitä, millä tavoin ja kenelle PEPP-säästäjä voi tehdä valituksen PEPP-tuotteesta taikka PEPP-tarjoajan tai PEPP-jakelijan toiminnasta. |
| --- | --- |

h)

osiossa ”Kuinka sijoittaja voi valittaa?”: tiedot siitä, millä tavoin ja kenelle PEPP-säästäjä voi tehdä valituksen PEPP-tuotteesta taikka PEPP-tarjoajan tai PEPP-jakelijan toiminnasta.

4.   Kun PEPP-avaintietoasiakirja toimitetaan sähköisessä muodossa, 3 kohdassa vaadittujen tietojen kerrostaminen on sallittua niin, että yksityiskohtaiset tiedot voidaan esittää ponnahdusikkunoiden tai muille tasoille johtavien linkkien avulla. Tällöin PEPP-avaintietoasiakirjan tiedot on voitava tulostaa yhteen asiakirjaan.

5.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan yhdenmukainen soveltaminen, EIOPA laatii muita Euroopan valvontaviranomaisia kuultuaan ja kuluttaja- ja toimialatestejä suoritettuaan luonnoksia teknisiksi sääntelystandardeiksi, joissa täsmennetään:

| a) | 3 kohdassa tarkoitettujen eri tietojen esitystapaa, myös asiakirjan muotoa ja pituutta, ja sisältöä koskevat yksityiskohdat; |
| --- | --- |

a)

3 kohdassa tarkoitettujen eri tietojen esitystapaa, myös asiakirjan muotoa ja pituutta, ja sisältöä koskevat yksityiskohdat;

| b) | 3 kohdan d alakohdan i ja iii alakohdassa tarkoitettujen riskien ja tuottojen esittämisessä käytettävät menetelmät; |
| --- | --- |

b)

3 kohdan d alakohdan i ja iii alakohdassa tarkoitettujen riskien ja tuottojen esittämisessä käytettävät menetelmät;

| c) | menetelmä 3 kohdan f alakohdassa tarkoitettujen kulujen laskemiseksi, mukaan lukien yhteenlaskettujen kululukujen määrittely; |
| --- | --- |

c)

menetelmä 3 kohdan f alakohdassa tarkoitettujen kulujen laskemiseksi, mukaan lukien yhteenlaskettujen kululukujen määrittely;

| d) | kun tiedot esitetään sähköisessä muodossa ja kerrostettuina, se, mitkä tiedot on esitettävä etualalla ja mitkä voidaan esittää muilla, yksityiskohtaisia tietoja sisältävillä tasoilla. |
| --- | --- |

d)

kun tiedot esitetään sähköisessä muodossa ja kerrostettuina, se, mitkä tiedot on esitettävä etualalla ja mitkä voidaan esittää muilla, yksityiskohtaisia tietoja sisältävillä tasoilla.

Laatiessaan luonnoksia teknisiksi sääntelystandardeiksi EIOPA ottaa huomioon PEPP-tuotteiden eri tyypit, niiden pitkäaikaisen luonteen, PEPP-säästäjien valmiudet ja PEPP-tuotteiden ominaisuudet, jotta PEPP-säästäjä voi valita jonkun sijoitusvaihtoehdoista ja muita PEPP-tuotteeseen liittyviä vaihtoehtoja, myös tilanteissa, joissa tämä valinta voidaan tehdä eri ajankohtina tai joissa sitä voidaan muuttaa myöhemmin.

EIOPA toimittaa kyseiset teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 15 päivänä elokuuta 2020.

Siirretään komissiolle valta täydentää tätä asetusta hyväksymällä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1094/2010 10–14 artiklan mukaisesti.

29 artikla

Markkinointiaineisto

Markkinointiaineisto, joka sisältää PEPP-tuotteeseen liittyviä erityisiä tietoja, ei saa sisältää mainintoja, jotka ovat ristiriidassa PEPP-avaintietoasiakirjaan sisältyvien tietojen kanssa tai vähentävät PEPP-avaintietoasiakirjan merkitystä. Markkinointiaineistossa on oltava tieto siitä, että saatavilla on PEPP-avaintietoasiakirja, ja siitä, miten ja mistä sen voi saada, mukaan lukien PEPP-tarjoajan verkkosivusto.

30 artikla

PEPP-avaintietoasiakirjan tarkistaminen

1.   PEPP-tarjoajan on tarkasteltava PEPP-avaintietoasiakirjaan sisältyviä tietoja vähintään vuosittain uudelleen ja tarkistettava asiakirjaa nopeasti, jos uudelleentarkastelussa ilmenee muutoksia, jotka siihen on tarpeen tehdä. Tarkistettu versio on asetettava nopeasti saataville.

2.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan yhdenmukainen soveltaminen, EIOPA laatii muita Euroopan valvontaviranomaisia kuultuaan ja kuluttaja- ja toimialatestejä suoritettuaan luonnoksia teknisiksi sääntelystandardeiksi, joissa täsmennetään PEPP-avaintietoasiakirjan uudelleentarkastelun ja tarkistamisen edellytykset.

EIOPA toimittaa kyseiset teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 15 päivänä elokuuta 2020.

Siirretään komissiolle valta täydentää tätä asetusta hyväksymällä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1094/2010 10–14 artiklan mukaisesti.

31 artikla

Siviilioikeudellinen vastuu

1.   PEPP-tarjoaja ei joudu siviilioikeudelliseen vastuuseen yksinomaan PEPP-avaintietoasiakirjan perusteella, sen käännökset mukaan lukien, jollei se ole harhaanjohtava, epätarkka tai ristiriidassa oikeudellisesti sitovien, sopimusta edeltävien asiakirjojen tai sopimusasiakirjojen olennaisten osien tai 28 artiklassa säädettyjen vaatimusten kanssa.

2.   PEPP-säästäjä, joka esittää näyttöä vahingosta, joka on aiheutunut PEPP-avaintietoasiakirjan johdosta 1 kohdassa tarkoitetuissa olosuhteissa hänen tehdessään PEPP-sopimuksen, josta PEPP-avaintietoasiakirja oli laadittu, voi vaatia kyseisestä vahingosta vahingonkorvausta PEPP-tarjoajalta kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetun kaltaisia ilmaisuja kuten ”vahinko” tai ”vahingonkorvaus”, joita ei ole määritelty, tulkitaan ja sovelletaan asiaa koskevien kansainvälisen yksityisoikeuden sääntöjen mukaan määräytyvän sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

4.   Tämä artikla ei estä nostamasta muita siviilioikeudelliseen vastuuseen perustuvia kanteita kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

5.   Tämän artiklan mukaisia velvoitteita ei saa rajoittaa eikä niistä voi saada vapautusta sopimuslausekkeilla.

32 artikla

PEPP-sopimukset, joihin sisältyy biometristen riskien kattaminen

Kun PEPP-avaintietoasiakirja koskee biometriset riskit kattavaa PEPP-sopimusta, PEPP-tarjoajalla on tämän jakson mukaiset velvoitteet ainoastaan PEPP-säästäjää kohtaan.

33 artikla

PEPP-avaintietoasiakirjan toimittaminen

1.   PEPP-tarjoajan tai PEPP-jakelijan on toimitettava potentiaalisille PEPP-säästäjille kaikki 26 artiklan mukaisesti laaditut PEPP-avaintietoasiakirjat, kun se antaa PEPP-tuotteesta neuvontaa tai tarjoaa PEPP-tuotetta myytäväksi, hyvissä ajoin ennen kuin kyseiseen PEPP-tuotteeseen liittyvä sopimus tai tarjous sitoo kyseisiä PEPP-säästäjiä.

2.   PEPP-tarjoaja tai PEPP-jakelija voi täyttää 1 kohdan vaatimukset toimittamalla PEPP-avaintietoasiakirjan luonnolliselle henkilölle, jolla on kirjallinen valtuutus tehdä sijoituspäätöksiä PEPP-säästäjän lukuun kyseisen kirjallisen valtuutuksen nojalla toteutettujen liiketoimien osalta.

3.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan yhdenmukainen soveltaminen, EIOPA laatii tarvittaessa muita Euroopan valvontaviranomaisia kuultuaan luonnoksia teknisiksi sääntelystandardeiksi, joissa täsmennetään edellytykset, jotka täyttämällä noudatetaan 1 kohdan mukaista vaatimusta PEPP-avaintietoasiakirjan toimittamisesta.

EIOPA toimittaa kyseiset teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 15 päivänä elokuuta 2020.

Siirretään komissiolle valta täydentää tätä asetusta hyväksymällä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1094/2010 10–14 artiklan mukaisesti.

III JAKSO

Neuvonta

34 artikla

Tarpeiden ja vaatimusten täsmentäminen ja neuvonnan antaminen

1.   Ennen PEPP-sopimuksen tekemistä PEPP-tarjoajan tai PEPP-jakelijan on täsmennettävä potentiaaliselta PEPP-säästäjältä pyydettyjen ja saatujen tietojen perusteella kyseisen potentiaalisen PEPP-säästäjän eläkkeeseen liittyvät tarpeet ja vaatimukset, mukaan lukien mahdollinen tarve tuotteelle, jossa tarjotaan maksusuorituksia elinkorkoina, ja annettava potentiaaliselle PEPP-säästäjälle puolueetonta tietoa PEPP-tuotteesta ymmärrettävässä muodossa, jotta PEPP-säästäjä voi tehdä tietoon perustuvan päätöksen.

Ehdotetun PEPP-sopimuksen on vastattava PEPP-säästäjän eläkkeeseen liittyviä tarpeita ja vaatimuksia ottaen huomioon PEPP-säästäjälle kertyneet eläkeoikeudet.

2.   PEPP-tarjoajan tai PEPP-jakelijan on annettava potentiaaliselle PEPP-säästäjälle neuvontaa ennen PEPP-sopimuksen tekemistä ja annettava potentiaaliselle PEPP-säästäjälle henkilökohtainen suositus, jossa selitetään, miksi tietty PEPP-tuote, sekä tapauksen mukaan tietty sijoitusvaihtoehto, vastaisi parhaiten PEPP-säästäjän tarpeita ja vaatimuksia.

PEPP-tarjoajan tai PEPP-jakelijan on myös toimitettava potentiaaliselle PEPP-säästäjälle yksilöllisiä ennusteita suositellun tuotteen tuottamasta eläkkeestä, jotka perustuvat päivään, jona maksatusvaihe voi aikaisintaan alkaa, ja vastuuvapauslauseke, jossa todetaan, että kyseiset eläke-ennusteet saattavat poiketa saatujen PEPP-etuuksien lopullisesta arvosta. Jos eläke-ennusteet perustuvat talousskenaarioihin, tietoihin on sisällyttävä myös ennusteen kannalta paras mahdollinen skenaario ja epäedullinen skenaario ottaen huomioon PEPP-sopimuksen erityisluonne.

3.   Jos tarjotaan PEPP-perustuote ilman, että siihen kuuluu ainakin pääomatakuu, PEPP-tarjoajan tai PEPP-jakelijan on selkeästi selitettävä, että on olemassa myös pääomatakuun sisältäviä PEPP-tuotteita, sekä kerrottava, mistä syistä suositellaan sellaista riskien vähentämistekniikkaa käyttävää PEPP-perustuotetta, jolla pyritään turvaamaan PEPP-säästäjän mahdollisuus saada sijoitettu pääoma takaisin, sekä osoitettava selvästi kaikki lisäriskit, joita tällaisiin PEPP-tuotteisiin voi liittyä verrattuna pääomatakuun sisältävään PEPP-perustuotteeseen. Nämä selitykset on annettava kirjallisesti.

4.   Antaessaan neuvontaa tämän asetuksen 23 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun PEPP-tarjoajan tai PEPP-jakelijan on pyydettävä potentiaalista PEPP-säästäjää toimittamaan tarjotun tai pyydetyn PEPP-tuotteen kannalta merkityksellisestä tietoa sijoitusalan tietämyksestään ja kokemuksestaan, taloudellisesta tilanteestaan, myös tappionsietokyvystään, sekä sijoitustavoitteistaan ja riskinsietokyvystään, jotta PEPP-tarjoaja tai PEPP-jakelija voi suositella potentiaaliselle PEPP-säästäjälle yhtä tai useampaa, tälle soveltuvaa ja etenkin tämän riskinsietokykyä ja tappionkantokykyä vastaavaa PEPP-tuotetta.

5.   PEPP-tarjoajan tai PEPP-jakelijan vastuuta ei vähennä se, että neuvonta annetaan kokonaan tai osittain käyttäen automaattista tai puoliautomaattista järjestelmää.

6.   Rajoittamatta sovellettavan alakohtaisen lainsäädännön tiukempien säännösten soveltamista PEPP-tarjoajien ja PEPP-jakelijoiden on varmistettava ja osoitettava pyynnöstä toimivaltaisille viranomaisille, että PEPP-tuotteisiin liittyvää neuvontaa antavilla luonnollisilla henkilöillä on riittävä tietämys ja pätevyys tämän asetuksen mukaisten velvollisuuksien täyttämiseksi. Jäsenvaltioiden on julkaistava tällaisen tietämyksen ja pätevyyden arvioimiseksi käytetyt perusteet.

IV JAKSO

Sopimuksen voimassaolon aikana annettavat tiedot

35 artikla

Yleiset säännökset

1.   PEPP-tarjoajien on laadittava kutakin PEPP-säästäjää varten kerryttämisvaiheen aikana toimitettava räätälöity tiivis asiakirja, joka sisältää keskeiset tiedot, ottaen huomioon kansallisten eläkejärjestelmien ja mahdollisen asiaa koskevan lainsäädännön, myös kansallisen sosiaali-, työ- ja vero-oikeuden erityispiirteet, jäljempänä ’PEPP-etuusote’. Asiakirjan otsikossa on oltava maininta ”PEPP-etuusote”.

2.   Tarkka päivämäärä, johon PEPP-etuusotteen tiedot viittaavat, on ilmoitettava selkeästi.

3.   PEPP-etuusotteen tietojen on oltava tarkkoja ja ajantasaisia.

4.   PEPP-tarjoajan on asetettava PEPP-etuusote jokaisen PEPP-säästäjän saataville vuosittain.

5.   PEPP-etuusotteeseen sisältyvien tietojen merkittävät muutokset edelliseen otteeseen verrattuna on ilmoitettava selkeästi.

6.   PEPP-etuusotteen lisäksi PEPP-säästäjälle on tiedotettava nopeasti koko sopimuksen voimassaoloajan kaikista muutoksista seuraaviin tietoihin:

| a) | sopimusehdot, mukaan lukien yleiset ja erityiset sopimusehdot; |
| --- | --- |

a)

sopimusehdot, mukaan lukien yleiset ja erityiset sopimusehdot;

| b) | PEPP-tarjoajan nimi, oikeudellinen muoto tai kotipaikka ja tarvittaessa sen sivuliikkeen osoite, jonka kanssa sopimus on tehty; |
| --- | --- |

b)

PEPP-tarjoajan nimi, oikeudellinen muoto tai kotipaikka ja tarvittaessa sen sivuliikkeen osoite, jonka kanssa sopimus on tehty;

| c) | tiedot siitä, miten sijoituspolitiikassa otetaan huomioon ESG-tekijät. |
| --- | --- |

c)

tiedot siitä, miten sijoituspolitiikassa otetaan huomioon ESG-tekijät.

36 artikla

PEPP-etuusote

1.   PEPP-etuusotteessa on ilmoitettava PEPP-säästäjille vähintään seuraavat keskeiset tiedot:

| a) | PEPP-säästäjän henkilötiedot ja päivä, jona maksatusvaihe voi aikaisintaan alkaa minkä hyvänsä alatilin osalta; |
| --- | --- |

a)

PEPP-säästäjän henkilötiedot ja päivä, jona maksatusvaihe voi aikaisintaan alkaa minkä hyvänsä alatilin osalta;

| b) | PEPP-tarjoajan nimi ja yhteystiedot ja PEPP-sopimuksen tunnistetiedot; |
| --- | --- |

b)

PEPP-tarjoajan nimi ja yhteystiedot ja PEPP-sopimuksen tunnistetiedot;

| c) | jäsenvaltio, jossa PEPP-tarjoaja on hyväksytty tai rekisteröity, ja toimivaltaisten viranomaisten nimet; |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltio, jossa PEPP-tarjoaja on hyväksytty tai rekisteröity, ja toimivaltaisten viranomaisten nimet;

| d) | tiedot a alakohdassa tarkoitetun päivämäärän perusteella tehdyistä eläke-ennusteista sekä vastuuvapauslauseke, jossa todetaan, että kyseiset ennusteet saattavat poiketa saatujen PEPP-etuuksien lopullisesta arvosta. Jos eläke-ennusteet perustuvat talousskenaarioihin, tietoihin on sisällyttävä myös ennusteen kannalta paras mahdollinen skenaario ja epäedullinen skenaario ottaen huomioon PEPP-sopimuksen erityisluonne; |
| --- | --- |

d)

tiedot a alakohdassa tarkoitetun päivämäärän perusteella tehdyistä eläke-ennusteista sekä vastuuvapauslauseke, jossa todetaan, että kyseiset ennusteet saattavat poiketa saatujen PEPP-etuuksien lopullisesta arvosta. Jos eläke-ennusteet perustuvat talousskenaarioihin, tietoihin on sisällyttävä myös ennusteen kannalta paras mahdollinen skenaario ja epäedullinen skenaario ottaen huomioon PEPP-sopimuksen erityisluonne;

| e) | PEPP-säästäjän tai mahdollisen kolmannen osapuolen PEPP-tilille suorittamat maksut viimeksi kuluneiden 12 kuukauden ajalta; |
| --- | --- |

e)

PEPP-säästäjän tai mahdollisen kolmannen osapuolen PEPP-tilille suorittamat maksut viimeksi kuluneiden 12 kuukauden ajalta;

| f) | erittely PEPP-säästäjälle suoraan ja välillisesti aiheutuneista kuluista viimeksi kuluneiden 12 kuukauden ajalta, mukaan lukien hallintokulut, varojen säilyttämisestä aiheutuneet kulut, salkkutapahtumiin liittyvät kulut ja muut kulut sekä arvio näiden kulujen vaikutuksesta lopullisiin PEPP-etuuksiin; nämä kulut olisi ilmaistava sekä rahamääräisinä että prosenttiosuutena maksuista viimeksi kuluneiden 12 kuukauden ajalta; |
| --- | --- |

f)

erittely PEPP-säästäjälle suoraan ja välillisesti aiheutuneista kuluista viimeksi kuluneiden 12 kuukauden ajalta, mukaan lukien hallintokulut, varojen säilyttämisestä aiheutuneet kulut, salkkutapahtumiin liittyvät kulut ja muut kulut sekä arvio näiden kulujen vaikutuksesta lopullisiin PEPP-etuuksiin; nämä kulut olisi ilmaistava sekä rahamääräisinä että prosenttiosuutena maksuista viimeksi kuluneiden 12 kuukauden ajalta;

| g) | tarvittaessa 46 artiklassa tarkoitettujen takuun tai riskien vähentämistekniikoiden luonne ja mekanismi; |
| --- | --- |

g)

tarvittaessa 46 artiklassa tarkoitettujen takuun tai riskien vähentämistekniikoiden luonne ja mekanismi;

| h) | tapauksen mukaan PEPP-säästäjän maksuosuuksia vastaavien yksiköiden lukumäärä ja arvo viimeksi kuluneiden 12 kuukauden ajalta; |
| --- | --- |

h)

tapauksen mukaan PEPP-säästäjän maksuosuuksia vastaavien yksiköiden lukumäärä ja arvo viimeksi kuluneiden 12 kuukauden ajalta;

| i) | PEPP-säästäjän PEPP-tilillä olevien varojen kokonaismäärä 35 artiklassa tarkoitetun otteen päivämääränä; |
| --- | --- |

i)

PEPP-säästäjän PEPP-tilillä olevien varojen kokonaismäärä 35 artiklassa tarkoitetun otteen päivämääränä;

| j) | tiedot PEPP-säästäjän sijoitusvaihtoehdon aiemmasta tuotto- tai arvonkehityksestä vähintään 10 vuoden ajalta tai tapauksissa, joissa PEPP-tuotetta on tarjottu alle 10 vuoden ajan, kaikilta niiltä vuosilta, joina PEPP-tuotetta on tarjottu. Aiempaa tuotto- tai arvonkehitystä koskeviin tietoihin on liitettävä maininta ”aiempi tuotto- tai arvonkehitys ei ole osoitus tulevasta tuotosta”; |
| --- | --- |

j)

tiedot PEPP-säästäjän sijoitusvaihtoehdon aiemmasta tuotto- tai arvonkehityksestä vähintään 10 vuoden ajalta tai tapauksissa, joissa PEPP-tuotetta on tarjottu alle 10 vuoden ajan, kaikilta niiltä vuosilta, joina PEPP-tuotetta on tarjottu. Aiempaa tuotto- tai arvonkehitystä koskeviin tietoihin on liitettävä maininta ”aiempi tuotto- tai arvonkehitys ei ole osoitus tulevasta tuotosta”;

| k) | kun PEPP-tiliin sisältyy useampi kuin yksi alatili, PEPP-etuusotteen tiedot on esitettävä eriteltyinä kunkin olemassa olevan alatilin mukaan; |
| --- | --- |

k)

kun PEPP-tiliin sisältyy useampi kuin yksi alatili, PEPP-etuusotteen tiedot on esitettävä eriteltyinä kunkin olemassa olevan alatilin mukaan;

| l) | tiivistetyt tiedot ESG-tekijöihin liittyvästä sijoituspolitiikasta. |
| --- | --- |

l)

tiivistetyt tiedot ESG-tekijöihin liittyvästä sijoituspolitiikasta.

2.   EIOPA laatii yhteistyössä Euroopan keskuspankin ja toimivaltaisten viranomaisten kanssa luonnoksia teknisiksi sääntelystandardeiksi, joissa täsmennetään säännöt, joiden perusteella määritetään tämän artiklan 1 kohdan d alakohdassa ja 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja eläke-ennusteita koskevat olettamat. PEPP-tarjoajien on sovellettava näitä sääntöjä, kun ne määrittävät tarvittaessa sijoitusten vuotuisen nimellistuottoprosentin, vuotuisen inflaation ja tulevan palkkasuuntauksen.

EIOPA toimittaa kyseiset teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 15 päivänä elokuuta 2020. Siirretään komissiolle valta täydentää tätä asetusta hyväksymällä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1094/2010 10–14 artiklan mukaisesti.

37 artikla

Lisätiedot

1.   PEPP-etuusotteessa on ilmoitettava, mistä ja millä tavalla saa muun muassa seuraavia lisätietoja:

| a) | käytännön lisätiedot PEPP-säästäjän oikeuksista ja valinnanmahdollisuuksista, myös sijoitusten, maksatusvaiheen, vaihtopalvelun ja siirrettävyyspalvelun suhteen; |
| --- | --- |

a)

käytännön lisätiedot PEPP-säästäjän oikeuksista ja valinnanmahdollisuuksista, myös sijoitusten, maksatusvaiheen, vaihtopalvelun ja siirrettävyyspalvelun suhteen;

| b) | PEPP-tarjoajan tilinpäätökset ja vuosikertomukset, jotka ovat julkisesti saatavilla; |
| --- | --- |

b)

PEPP-tarjoajan tilinpäätökset ja vuosikertomukset, jotka ovat julkisesti saatavilla;

| c) | PEPP-tarjoajan sijoituspolitiikan periaatteita koskeva kirjallinen selvitys, joka sisältää ainakin tiedot sijoitusriskien mittaamismenetelmistä, riskienhallintaprosesseista sekä varojen allokointistrategiasta ottaen huomioon PEPP-vastuiden luonne ja kesto sekä se, miten sijoituspolitiikassa otetaan huomioon ESG-tekijät; |
| --- | --- |

c)

PEPP-tarjoajan sijoituspolitiikan periaatteita koskeva kirjallinen selvitys, joka sisältää ainakin tiedot sijoitusriskien mittaamismenetelmistä, riskienhallintaprosesseista sekä varojen allokointistrategiasta ottaen huomioon PEPP-vastuiden luonne ja kesto sekä se, miten sijoituspolitiikassa otetaan huomioon ESG-tekijät;

| d) | tapauksen mukaan tiedot olettamista, joita käytetään elinkorkoina ilmaistuihin määriin, erityisesti kun kyse on elinkoron tasosta, PEPP-tarjoajan tyypistä ja elinkoron kestosta; |
| --- | --- |

d)

tapauksen mukaan tiedot olettamista, joita käytetään elinkorkoina ilmaistuihin määriin, erityisesti kun kyse on elinkoron tasosta, PEPP-tarjoajan tyypistä ja elinkoron kestosta;

| e) | PEPP-etuuksien taso, kun lunastus tapahtuu ennen 36 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua päivää. |
| --- | --- |

e)

PEPP-etuuksien taso, kun lunastus tapahtuu ennen 36 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua päivää.

2.   Jotta voidaan varmistaa 36 artiklan ja tämän artiklan yhdenmukainen soveltaminen, EIOPA laatii muita Euroopan valvontaviranomaisia kuultuaan ja kuluttaja- ja toimialatestejä suoritettuaan luonnoksia teknisiksi sääntelystandardeiksi, joissa täsmennetään 36 artiklassa ja tässä artiklassa tarkoitettujen tietojen esitystapa. Kun esitetään 36 artiklan 1 kohdan j alakohdassa tarkoitettuja tietoja aiemmasta tuotto- tai arvonkehityksestä, on otettava huomioon eri sijoitusvaihtoehtojen väliset erot etenkin, jos PEPP-säästäjä kantaa sijoitusriskin taikka jos sijoitusvaihtoehto on ikäsidonnainen tai siihen sisältyy keston täsmäytys.

EIOPA toimittaa kyseiset teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 15 päivänä elokuuta 2020.

Siirretään komissiolle valta täydentää tätä asetusta hyväksymällä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1094/2010 10–14 artiklan mukaisesti.

3.   Jotta vertailu kansallisiin tuotteisiin olisi mahdollista, jäsenvaltiot voivat vaatia PEPP-tarjoajia toimittamaan PEPP-säästäjille täydentäviä eläke-ennusteita, joita koskevat olettamat määritetään kunkin jäsenvaltion vahvistamien sääntöjen mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 34 artiklan 2 kohdan ja 36 artiklan 1 kohdan d alakohdan soveltamista.

38 artikla

PEPP-säästäjille eläkkeelle siirtymistä edeltävässä vaiheessa ja PEPP-edunsaajille maksatusvaiheessa annettavat tiedot

1.   PEPP-tarjoajien on toimitettava kullekin PEPP-säästäjälle PEPP-etuusotteen lisäksi kaksi kuukautta ennen 59 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettuja ajankohtia tai PEPP-säästäjän pyynnöstä tiedot maksatusvaiheen tulevasta alkamisesta, maksusuoritusten mahdollisista muodoista ja PEPP-säästäjän mahdollisuudesta muuttaa maksusuoritusten muotoa 59 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

2.   Maksatusvaiheen aikana PEPP-tarjoajien on annettava PEPP-edunsaajille vuosittain tiedot maksettavaksi tulevista PEPP-etuuksista ja sitä koskevasta maksusuoritusten muodosta.

Jos PEPP-säästäjä jatkaa maksujen suorittamista tai kantaa edelleen sijoitusriskin maksatusvaiheen aikana, PEPP-tarjoajan on edelleen toimitettava merkitykselliset tiedot sisältävä PEPP-etuusote.

39 artikla

PEPP-säästäjille ja PEPP-edunsaajille pyynnöstä annettavat tiedot

PEPP-tarjoajan on PEPP-säästäjän tai PEPP-edunsaajan tai heidän edustajansa pyynnöstä annettava 37 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut lisätiedot ja lisätiedot olettamista, joita on käytetty 36 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen ennusteiden tuottamiseen.

V JAKSO

Raportointi kansallisille viranomaisille

40 artikla

Yleiset säännökset

1.   PEPP-tarjoajien on niiden tietojen lisäksi, joista säädetään asiaankuuluvassa alakohtaisessa lainsäädännössä, toimitettava niiden suhteen toimivaltaisille viranomaisille valvonnan kannalta tarvittavat tiedot. Näiden lisätietojen on sisällettävä tarvittaessa tiedot, jotka ovat tarpeen, jotta valvontaprosessissa voidaan:

| a) | arvioida PEPP-tarjoajien soveltamia hallintojärjestelmiä, niiden harjoittamaa liiketoimintaa, niiden vakavaraisuustarkoituksiin soveltamia arvostusperiaatteita, todettuja riskejä ja riskienhallintajärjestelmiä sekä niiden pääomarakennetta, tarpeita ja johtamista; |
| --- | --- |

a)

arvioida PEPP-tarjoajien soveltamia hallintojärjestelmiä, niiden harjoittamaa liiketoimintaa, niiden vakavaraisuustarkoituksiin soveltamia arvostusperiaatteita, todettuja riskejä ja riskienhallintajärjestelmiä sekä niiden pääomarakennetta, tarpeita ja johtamista;

| b) | tehdä jäsenvaltioiden valvontaoikeuksien ja -velvollisuuksien käyttämisestä ja täyttämisestä johtuvia tarpeellisia päätöksiä. |
| --- | --- |

b)

tehdä jäsenvaltioiden valvontaoikeuksien ja -velvollisuuksien käyttämisestä ja täyttämisestä johtuvia tarpeellisia päätöksiä.

2.   Toimivaltaisilla viranomaisilla on oltava kansalliseen lainsäädäntöön perustuvien valtuuksien lisäksi valtuudet:

| a) | määrittää niiden 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen luonne, laajuus ja muoto, jotka ne vaativat PEPP-tarjoajia toimittamaan ennalta määritetyin määräajoin, ennalta määritettyjen olosuhteiden toteutuessa tai PEPP-tarjoajan tilanteeseen kohdistuvien tutkimusten aikana; |
| --- | --- |

a)

määrittää niiden 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen luonne, laajuus ja muoto, jotka ne vaativat PEPP-tarjoajia toimittamaan ennalta määritetyin määräajoin, ennalta määritettyjen olosuhteiden toteutuessa tai PEPP-tarjoajan tilanteeseen kohdistuvien tutkimusten aikana;

| b) | saada PEPP-tarjoajilta niiden hallussa olevia sopimuksia tai kolmansien osapuolten kanssa tehtyjä sopimuksia koskevia tietoja; ja |
| --- | --- |

b)

saada PEPP-tarjoajilta niiden hallussa olevia sopimuksia tai kolmansien osapuolten kanssa tehtyjä sopimuksia koskevia tietoja; ja

| c) | pyytää tietoja ulkopuolisilta asiantuntijoilta kuten tilintarkastajilta ja vakuutusmatemaatikoilta. |
| --- | --- |

c)

pyytää tietoja ulkopuolisilta asiantuntijoilta kuten tilintarkastajilta ja vakuutusmatemaatikoilta.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin on sisällyttävä seuraavat:

| a) | laadulliset tai määrälliset tekijät tai niiden asianmukainen yhdistelmä; |
| --- | --- |

a)

laadulliset tai määrälliset tekijät tai niiden asianmukainen yhdistelmä;

| b) | menneet, nykyiset ja tulevaisuuteen liittyvät tekijät tai niiden asianmukainen yhdistelmä; |
| --- | --- |

b)

menneet, nykyiset ja tulevaisuuteen liittyvät tekijät tai niiden asianmukainen yhdistelmä;

| c) | sisäisistä ja ulkoisista lähteistä saatavat tiedot tai niiden asianmukainen yhdistelmä. |
| --- | --- |

c)

sisäisistä ja ulkoisista lähteistä saatavat tiedot tai niiden asianmukainen yhdistelmä.

4.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen osalta edellytetään, että

| a) | niistä käy ilmi asianomaisen PEPP-tarjoajan liiketoiminnan luonne, laajuus ja monimutkaisuus ja etenkin kyseiseen liiketoimintaan liittyvät riskit; |
| --- | --- |

a)

niistä käy ilmi asianomaisen PEPP-tarjoajan liiketoiminnan luonne, laajuus ja monimutkaisuus ja etenkin kyseiseen liiketoimintaan liittyvät riskit;

| b) | ne ovat käytettävissä, täydelliset kaikilta osin sekä vertailukelpoiset ja yhdenmukaiset eri aikoina; |
| --- | --- |

b)

ne ovat käytettävissä, täydelliset kaikilta osin sekä vertailukelpoiset ja yhdenmukaiset eri aikoina;

| c) | ne ovat merkityksellisiä, luotettavia ja ymmärrettäviä. |
| --- | --- |

c)

ne ovat merkityksellisiä, luotettavia ja ymmärrettäviä.

5.   PEPP-tarjoajien on toimitettava toimivaltaisille viranomaisille vuosittain seuraavat tiedot:

| a) | mitä jäsenvaltioita varten PEPP-tarjoaja tarjoaa alatilejä; |
| --- | --- |

a)

mitä jäsenvaltioita varten PEPP-tarjoaja tarjoaa alatilejä;

| b) | asuinpaikkansa toiseen jäsenvaltioon vaihtaneiden PEPP-säästäjien antamien 20 artiklan 1 kohdan mukaisten ilmoitusten lukumäärä; |
| --- | --- |

b)

asuinpaikkansa toiseen jäsenvaltioon vaihtaneiden PEPP-säästäjien antamien 20 artiklan 1 kohdan mukaisten ilmoitusten lukumäärä;

| c) | alatilin avaamista koskevien pyyntöjen lukumäärä ja 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti avattujen alatilien lukumäärä; |
| --- | --- |

c)

alatilin avaamista koskevien pyyntöjen lukumäärä ja 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti avattujen alatilien lukumäärä;

| d) | PEPP-säästäjien esittämien vaihtopyyntöjen lukumäärä ja 20 artiklan 5 kohdan a alakohdan mukaiset tosiasialliset siirrot; |
| --- | --- |

d)

PEPP-säästäjien esittämien vaihtopyyntöjen lukumäärä ja 20 artiklan 5 kohdan a alakohdan mukaiset tosiasialliset siirrot;

| e) | PEPP-säästäjien esittämien vaihtopyyntöjen lukumäärä ja 52 artiklan 3 kohdan mukaiset tosiasialliset siirrot. |
| --- | --- |

e)

PEPP-säästäjien esittämien vaihtopyyntöjen lukumäärä ja 52 artiklan 3 kohdan mukaiset tosiasialliset siirrot.

Toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava nämä tiedot EIOPAlle.

6.   PEPP-tarjoajilla on oltava käytössä asianmukaiset järjestelmät ja rakenteet 1–5 kohdassa säädettyjen vaatimusten täyttämiseksi samoin kuin PEPP-tarjoajan johto-, valvonta- tai hallintoelimen hyväksymät kirjalliset toimintaperiaatteet, joilla varmistetaan, että annettavat tiedot ovat jatkuvasti asianmukaisia.

7.   EIOPAn on saatava PEPP-tarjoajien toimittamat tiedot toimivaltaisille viranomaisille esitetyn pyynnön perusteella suorittaakseen sille tällä asetuksella annetut tehtävät.

8.   Jos PEPP-maksut ja PEPP-etuudet oikeuttavat etuihin tai kannustimiin, PEPP-tarjoajan on asiaa koskevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti toimitettava asiaankuuluvalle kansalliselle viranomaiselle tapauksen mukaan kaikki tiedot, joita tarvitaan tällaisiin maksuihin ja etuuksiin liittyvien etujen ja kannustimien myöntämiseen tai hyödyntämiseen.

9.   Komissio antaa 72 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta määrittämällä tämän artiklan 1–5 kohdassa tarkoitetut lisätiedot, jotta varmistetaan valvontaa koskevan raportoinnin riittävä yhdenmukaisuus.

Kuultuaan muita Euroopan valvontaviranomaisia ja toimivaltaisia viranomaisia ja toimialatestejä suoritettuaan EIOPA laatii luonnokset teknisiksi täytäntöönpanostandardeiksi valvontaa koskevien raporttien muodosta.

EIOPA toimittaa kyseiset teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komissiolle viimeistään 15 päivänä elokuuta 2020.

Siirretään komissiolle valta hyväksyä toisessa alakohdassa tarkoitetut tekniset täytäntöönpanostandardit asetuksen (EU) N:o 1094/2010 15 artiklan mukaisesti.

V LUKU

KERRYTTÄMISVAIHE

I JAKSO

PEPP-tarjoajia koskevat sijoittamissäännöt

41 artikla

Sijoittamista koskevat säännöt

1.   PEPP-tarjoajien on sijoitettava PEPP-tuotetta vastaavat varat varovaisuusperiaatteen mukaisesti ja noudattaen etenkin seuraavia sääntöjä:

| a) | varat on sijoitettava kaikkien PEPP-säästäjien pitkän aikavälin edun mukaisesti. Mahdollisessa eturistiriitatapauksessa PEPP-tarjoaja tai sen sijoitussalkkua hoitava yhteisö varmistaa, että sijoitukset tehdään pelkästään PEPP-säästäjien edun mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

varat on sijoitettava kaikkien PEPP-säästäjien pitkän aikavälin edun mukaisesti. Mahdollisessa eturistiriitatapauksessa PEPP-tarjoaja tai sen sijoitussalkkua hoitava yhteisö varmistaa, että sijoitukset tehdään pelkästään PEPP-säästäjien edun mukaisesti;

| b) | PEPP-tarjoajien on otettava varovaisuusperiaatteen puitteissa huomioon sijoituspäätöksiin liittyvät riskit ja sijoituspäätösten mahdolliset pitkän aikavälin vaikutukset ESG-tekijöihin; |
| --- | --- |

b)

PEPP-tarjoajien on otettava varovaisuusperiaatteen puitteissa huomioon sijoituspäätöksiin liittyvät riskit ja sijoituspäätösten mahdolliset pitkän aikavälin vaikutukset ESG-tekijöihin;

| c) | varat on sijoitettava siten, että varmistetaan sijoitussalkun suojaus, laadukkuus, likvidiys ja tuottavuus kokonaisuutena; |
| --- | --- |

c)

varat on sijoitettava siten, että varmistetaan sijoitussalkun suojaus, laadukkuus, likvidiys ja tuottavuus kokonaisuutena;

| d) | varat on sijoitettava pääasiallisesti säännellyillä markkinoilla. Sijoitukset varoihin, joita ei ole otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä rahoitusmarkkinoilla, on joka tilanteessa pidettävä varovaisuuden edellyttämällä tasolla; |
| --- | --- |

d)

varat on sijoitettava pääasiallisesti säännellyillä markkinoilla. Sijoitukset varoihin, joita ei ole otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä rahoitusmarkkinoilla, on joka tilanteessa pidettävä varovaisuuden edellyttämällä tasolla;

| e) | johdannaisiin tehdyt sijoitukset ovat mahdollisia sikäli kuin tällaiset välineet osaltaan pienentävät sijoitusriskiä tai helpottavat sijoitusten tehokasta hoitoa. Tällaiset välineet on arvostettava varovaisesti ottaen huomioon niiden kohde-etuus, ja ne on sisällytettävä PEPP-tarjoajan omaisuuden arvostukseen. PEPP-tarjoajien on myös vältettävä liiallista altistumista yhteen vastapuoleen ja muihin johdannaisoperaatioihin liittyville riskeille; |
| --- | --- |

e)

johdannaisiin tehdyt sijoitukset ovat mahdollisia sikäli kuin tällaiset välineet osaltaan pienentävät sijoitusriskiä tai helpottavat sijoitusten tehokasta hoitoa. Tällaiset välineet on arvostettava varovaisesti ottaen huomioon niiden kohde-etuus, ja ne on sisällytettävä PEPP-tarjoajan omaisuuden arvostukseen. PEPP-tarjoajien on myös vältettävä liiallista altistumista yhteen vastapuoleen ja muihin johdannaisoperaatioihin liittyville riskeille;

| f) | varat on hajautettava riittävästi, jotta vältetään liiallinen riippuvuus jostakin yksittäisestä varojen lajista, liikkeeseenlaskijasta tai yritysryhmästä ja sijoitussalkun riskien kasautuminen kokonaisuutena. Sijoitukset saman liikkeeseenlaskijan tai samaan ryhmään kuuluvien liikkeeseenlaskijoiden varoihin eivät saa asettaa PEPP-tarjoajaa alttiiksi liialliselle riskien keskittymiselle; |
| --- | --- |

f)

varat on hajautettava riittävästi, jotta vältetään liiallinen riippuvuus jostakin yksittäisestä varojen lajista, liikkeeseenlaskijasta tai yritysryhmästä ja sijoitussalkun riskien kasautuminen kokonaisuutena. Sijoitukset saman liikkeeseenlaskijan tai samaan ryhmään kuuluvien liikkeeseenlaskijoiden varoihin eivät saa asettaa PEPP-tarjoajaa alttiiksi liialliselle riskien keskittymiselle;

| g) | varoja ei saa sijoittaa veroasioissa yhteistyöhaluttomalle lainkäyttöalueelle, joka sisältyy asiaa koskevissa neuvoston päätelmissä vahvistettuun luetteloon veroasioissa yhteistyöhaluttomista lainkäyttöalueista, eikä direktiivin (EU) 2015/849 9 artiklan nojalla hyväksytyssä sovellettavassa komission delegoidussa asetuksessa suuririskiseksi yksilöityyn kolmanteen maahan, jossa esiintyy strategisia puutteita; |
| --- | --- |

g)

varoja ei saa sijoittaa veroasioissa yhteistyöhaluttomalle lainkäyttöalueelle, joka sisältyy asiaa koskevissa neuvoston päätelmissä vahvistettuun luetteloon veroasioissa yhteistyöhaluttomista lainkäyttöalueista, eikä direktiivin (EU) 2015/849 9 artiklan nojalla hyväksytyssä sovellettavassa komission delegoidussa asetuksessa suuririskiseksi yksilöityyn kolmanteen maahan, jossa esiintyy strategisia puutteita;

| h) | PEPP-tarjoaja ei saa altistua eikä saa altistaa PEPP-tuotetta vastaavia varoja riskeille, jotka johtuvat liiallisesta vivutuksen käytöstä ja maturiteettitransformaatiosta. |
| --- | --- |

h)

PEPP-tarjoaja ei saa altistua eikä saa altistaa PEPP-tuotetta vastaavia varoja riskeille, jotka johtuvat liiallisesta vivutuksen käytöstä ja maturiteettitransformaatiosta.

2.   Edellä 1 kohdan a–h alakohdassa vahvistettuja sääntöjä sovelletaan vain siltä osin kuin PEPP-tarjoajaan sovellettavassa asiaa koskevassa alakohtaisessa lainsäädännössä ei ole tiukempia sääntöjä.

II JAKSO

PEPP-säästäjien sijoitusvaihtoehdot

42 artikla

Yleiset säännökset

1.   PEPP-tarjoajat voivat tarjota PEPP-säästäjille enintään kuusi sijoitusvaihtoehtoa.

2.   Näihin sijoitusvaihtoehtoihin on sisällyttävä PEPP-perustuote, ja ne voivat sisältää vaihtoehtoisia sijoitusvaihtoehtoja.

3.   PEPP-tarjoajien on perustettava kaikki sijoitusvaihtoehdot sellaiseen takuuseen tai riskien vähentämistekniikkaan, jolla varmistetaan PEPP-säästäjien riittävä suojelu.

4.   Takuiden antamiseen sovelletaan PEPP-tarjoajaan sovellettavaa asiaankuuluvaa alakohtaista lainsäädäntöä.

5.   Edellä 6 artiklan 1 kohdan c, d, e ja f alakohdassa tarkoitetut PEPP-tarjoajat voivat tarjota takuun sisältäviä PEPP-tuotteita vain yhteistyössä sellaisten luottolaitosten tai vakuutusyritysten kanssa, jotka voivat antaa tällaisia takuita niihin sovellettavan alakohtaisen lainsäädännön mukaisesti. Kyseiset luottolaitokset tai vakuutusyritykset ovat yksin vastuussa takuusta.

43 artikla

PEPP-säästäjän tekemä sijoitusvaihtoehdon valinta

Saatuaan merkitykselliset tiedot ja neuvontaa PEPP-säästäjän on valittava sijoitusvaihtoehto PEPP-sopimuksen tekemisen yhteydessä.

44 artikla

Valitun sijoitusvaihtoehdon muuttamisen edellytykset

1.   Jos PEPP-tarjoaja tarjoaa vaihtoehtoisia sijoitusvaihtoehtoja, PEPP-säästäjän on samalla, kun hän kerryttää varoja PEPP-tuotteeseen, voitava valita eri sijoitusvaihtoehto, kun PEPP-sopimuksen tekemisestä on kulunut vähintään viisi vuotta ja, jos sijoitusvaihtoehtoa muutetaan myöhemmin, kun sen muuttamisesta edellisen kerran on kulunut viisi vuotta. PEPP-tarjoaja voi sallia PEPP-säästäjän muuttaa valittua sijoitusvaihtoehtoa tätä useammin.

2.   Sijoitusvaihtoehdon muuttamisen on oltava PEPP-säästäjälle maksutonta.

45 artikla

PEPP-perustuote

1.   PEPP-perustuotteen on oltava turvallinen tuote ja oletusarvoinen sijoitusvaihtoehto. PEPP-tarjoajien on perustettava se sellaiseen pääomatakuuseen, joka tulee maksettavaksi maksatusvaiheen alkaessa ja tapauksen mukaan maksatusvaiheen aikana, tai käytettävä siinä sellaista riskien vähentämistekniikkaa, jolla pyritään turvaamaan PEPP-säästäjän mahdollisuus saada sijoitettu pääoma takaisin.

2.   PEPP-perustuotteesta aiheutuvat kulut ja palkkiot saavat olla enintään prosentin vuodessa kertyneestä pääomasta.

3.   Varmistaakseen tasapuoliset edellytykset eri PEPP-tarjoajille ja eri tyyppisille PEPP-tuotteille EIOPA laatii tarvittaessa muita Euroopan valvontaviranomaisia kuultuaan luonnoksia teknisiksi sääntelystandardeiksi, joissa täsmennetään 2 kohdassa tarkoitettujen kulujen ja palkkioiden tyypit.

Laatiessaan luonnoksia teknisiksi sääntelystandardeiksi EIOPA ottaa huomioon PEPP-tuotteiden eri tyypit, niiden pitkän aikavälin eläkeluonteen ja PEPP-tuotteiden eri ominaisuudet, erityisesti maksujen suorittaminen pitkäkestoisina elinkorkoina tai vuosittaisina nostoerinä vähintään siihen ikään asti, joka vastaa PEPP-säästäjän keskimääräistä elinajanodotetta. EIOPA arvioi myös pääomasuojan erityisluonnetta erityisesti pääomatakuun osalta. EIOPA toimittaa kyseiset teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 15 päivänä elokuuta 2020.

Siirretään komissiolle valta täydentää tätä asetusta hyväksymällä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1094/2010 10–14 artiklan mukaisesti.

4.   Komissio tarkastelee kahden vuoden välein tämän asetuksen soveltamisen alkamispäivästä EIOPAa ja tarvittaessa muita Euroopan valvontaviranomaisia kuultuaan uudelleen 2 kohdassa tarkoitetun prosenttiosuuden asianmukaisuutta. Komissio ottaa erityisesti huomioon kulujen ja palkkioiden tosiasiallisen tason ja siinä tapahtuneet muutokset sekä niiden vaikutuksen PEPP-tuotteiden saatavuuteen.

Siirretään komissiolle valta antaa 72 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettua prosenttiosuutta komission suorittamien uudelleentarkastelujen perusteella, jotta PEPP-tarjoajille turvataan asianmukainen pääsy markkinoille.

46 artikla

Riskien vähentämistekniikat

1.   Riskien vähentämistekniikoiden käytöllä on varmistettava, että PEPP-tuotteen sijoitusstrategia on suunniteltu niin, että PEPP-tuotteesta kehittyy vakaa ja riittävä yksilöllinen tulevaisuuden eläketulo ja että varmistetaan kaikkien PEPP-säästäjien sukupolvien oikeudenmukainen kohtelu.

Kaikkien riskien vähentämistekniikoiden, sovellettiinpa niitä PEPP-perustuotteessa tai vaihtoehtoisiin sijoitusvaihtoehtoihin, on oltava luotettavia ja vahvoja ja asianomaisen sijoitusvaihtoehdon riskiprofiilin mukaisia.

2.   Sovellettaviin riskien vähentämistekniikkoihin voi sisältyä muun muassa järjestelyjä, joilla

| a) | mukautetaan asteittain sijoitusten allokointia sijoitusten taloudellisten riskien vähentämiseksi jäljellä olevaa kestoa vastaavien kohorttien osalta (sijoittajan iän myötä pienenevä sijoitusriski); |
| --- | --- |

a)

mukautetaan asteittain sijoitusten allokointia sijoitusten taloudellisten riskien vähentämiseksi jäljellä olevaa kestoa vastaavien kohorttien osalta (sijoittajan iän myötä pienenevä sijoitusriski);

| b) | luodaan maksuista tai sijoitustuotoista varantoja, jotka jaetaan PEPP-säästäjille oikeudenmukaisella ja avoimella tavalla sijoitustappioiden pienentämiseksi; tai |
| --- | --- |

b)

luodaan maksuista tai sijoitustuotoista varantoja, jotka jaetaan PEPP-säästäjille oikeudenmukaisella ja avoimella tavalla sijoitustappioiden pienentämiseksi; tai

| c) | käytetään sopivia takuita sijoitustappioilta suojautumista varten. |
| --- | --- |

c)

käytetään sopivia takuita sijoitustappioilta suojautumista varten.

3.   Jotta voidaan varmistaa tämän artiklan yhdenmukainen soveltaminen, EIOPA laatii muita Euroopan valvontaviranomaisia kuultuaan ja toimialatestejä suoritettuaan luonnoksia teknisiksi sääntelystandardeiksi, joissa täsmennetään vähimmäiskriteerit, jotka riskien vähentämistekniikoiden on täytettävä, ottaen huomioon PEPP-tuotteiden eri tyypit ja niiden erityisominaisuudet sekä PEPP-tarjoajien eri tyypit ja niiden vakavaraisuusjärjestelyn väliset erot.

EIOPA toimittaa kyseiset teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 15 päivänä elokuuta 2020.

Siirretään komissiolle valta täydentää tätä asetusta hyväksymällä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1094/2010 10–14 artiklan mukaisesti.

III JAKSO

Kerryttämisvaihetta koskevat muut näkökohdat

47 artikla

Kerryttämisvaiheeseen liittyvät ehdot

1.   Jäsenvaltioiden on määritettävä kansallisten alatilien kerryttämisvaiheeseen liittyvät ehdot, ellei niitä ole täsmennetty tässä asetuksessa.

2.   Tällaisiin ehtoihin voivat sisältyä erityisesti ikärajat kerryttämisvaiheen aloittamiselle, kerryttämisvaiheen vähimmäiskesto, maksujen enimmäis- ja vähimmäismäärä ja niiden jatkuvuus.

VI LUKU

SIJOITTAJANSUOJA

48 artikla

Säilytysyhteisö

1.   Edellä 6 artiklan 1 kohdan c, e ja f alakohdassa tarkoitettujen PEPP-tarjoajien on nimettävä yksi tai useampi säilytysyhteisö PEPP-tuotteiden tarjoamista koskevaa liiketoimintaa vastaavien varojen säilyttämistä ja valvontatehtäviä varten.

2.   Säilytysyhteisön nimeämiseen, sen varojensäilytystehtävien hoitamiseen, säilytysyhteisön vastuuseen ja sen valvontatehtäviin sovelletaan vastaavasti direktiivin 2009/65/EY IV lukua.

49 artikla

Biometristen riskien kattaminen

1.   PEPP-tarjoajat voivat tarjota PEPP-tuotteita, joihin voi sisältyä biometristen riskien kattaminen.

2.   Biometristen riskien kattamiseen sovelletaan PEPP-tarjoajaan sovellettavaa asiaankuuluvaa alakohtaista lainsäädäntöä. Biometristen riskien kattamisessa voi olla eroja alatilien välillä.

3.   Edellä 6 artiklan 1 kohdan a, c, d, e ja f alakohdassa tarkoitetut PEPP-tarjoajat voivat tarjota PEPP-tuotteita, joihin voi sisältyä biometristen riskien kattaminen. Tällaista suojaa voidaan tarjota vain yhteistyössä sellaisten vakuutusyritysten kanssa, jotka voivat niihin sovellettavan alakohtaisen lainsäädännön mukaisesti kattaa tällaisia riskejä. Vakuutusyrityksellä on täysi vastuu biometristen riskien kattamisesta.

50 artikla

Valitukset

1.   PEPP-tarjoajien ja PEPP-jakelijoiden on otettava käyttöön ja sovellettava asianmukaisia ja vaikuttavia menettelyjä PEPP-asiakkaiden tästä asetuksesta johtuviin oikeuksiin ja velvollisuuksiin liittyvien valitusten ratkaisemiseksi.

2.   Tällaisia menettelyjä on sovellettava kaikissa jäsenvaltioissa, joissa PEPP-tarjoaja tai PEPP-jakelija tarjoaa palvelujaan, ja niiden on oltava käytettävissä kyseisen jäsenvaltion virallisella kielellä PEPP-asiakkaan valinnan mukaan tai muulla kielellä, jos PEPP-tarjoaja tai PEPP-jakelija ja PEPP-asiakas ovat näin sopineet.

3.   PEPP-tarjoajien ja PEPP-jakelijoiden on pyrittävä kaikin mahdollisin keinoin vastaamaan joko sähköisesti tai muulla pysyvällä välineellä 24 artiklan mukaisesti PEPP-asiakkaiden valituksiin. Vastauksessa on käsiteltävä kaikkia esille otettuja seikkoja asianmukaisessa määräajassa ja viimeistään 15 työpäivän kuluessa valituksen vastaanottamisesta. Jos vastausta ei poikkeustilanteissa voida antaa 15 työpäivän kuluessa syistä, joihin PEPP-tarjoaja tai PEPP-jakelija ei voi vaikuttaa, sen edellytetään antavan väliaikaisen vastauksen, jossa ilmoitetaan selkeästi syyt valitukseen annettavan vastauksen viivästymiseen ja määräaika, johon mennessä PEPP-asiakas saa lopullisen vastauksen. Lopullisen vastauksen saamisen määräaika ei saa kuitenkaan olla pidempi kuin 35 työpäivää.

4.   PEPP-tarjoajien ja PEPP-jakelijoiden on ilmoitettava PEPP-asiakkaalle vähintään yhdestä vaihtoehtoisesta riidanratkaisuelimestä, joka on toimivaltainen käsittelemään PEPP-asiakkaiden tästä asetuksesta johtuviin oikeuksiin ja velvollisuuksiin liittyviä riitoja.

5.   Tiedot 1 kohdassa tarkoitetuista menettelyistä on esitettävä selvästi, kattavasti ja helposti saatavilla olevalla tavalla PEPP-tarjoajan tai PEPP-jakelijan verkkosivustolla, sivuliikkeessä sekä PEPP-tarjoajan tai PEPP-jakelijan ja PEPP-asiakkaan välillä tehdyn sopimuksen yleisissä ehdoissa. Lisäksi on ilmoitettava, miten kyseessä olevasta vaihtoehtoisesta riidanratkaisuelimestä ja sen käyttöön liittyvistä edellytyksistä on saatavilla lisätietoja.

6.   Toimivaltaisten viranomaisten on perustettava menettelyjä, joiden avulla PEPP-asiakkaat ja muut asianomaiset osapuolet, mukaan luettuina kuluttajajärjestöt, voivat tehdä valituksia toimivaltaisille viranomaisille tätä asetusta koskevista PEPP-tarjoajien ja PEPP-jakelijoiden väitetyistä rikkomisista. Kaikissa tapauksissa on varmistettava, että valituksen tekijät saavat vastauksen valitukseensa.

7.   Tapauksissa, jotka koskevat useampaa kuin yhtä jäsenvaltiota, valittaja voi tehdä valituksensa oman asuinjäsenvaltionsa toimivaltaisten viranomaisten kautta riippumatta siitä, missä rikkominen tapahtui.

51 artikla

Tuomioistuinten ulkopuolinen muutoksenhaku

1.   PEPP-asiakkaiden ja PEPP-tarjoajien tai PEPP-jakelijoiden välisten tästä asetuksesta johtuviin oikeuksiin ja velvollisuuksiin liittyvien riitojen ratkaisua varten on perustettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/11/EU (21) mukainen asianmukainen, riippumaton, puolueeton, avoin ja tehokas vaihtoehtoinen riitojenratkaisumenettely hyödyntäen tapauksen mukaan olemassa olevia toimivaltaisia elimiä. Tällaisten vaihtoehtoisten riitojenratkaisumenettelyjen on oltava sovellettavissa PEPP-tarjoajiin tai PEPP-jakelijoihin, joita kohtaan menettely on käynnistetty, ja asianomaisen vaihtoehtoisen riitojenratkaisuelimen toimivallan on ulotuttava näihin PEPP-tarjoajiin tai PEPP-jakelijoihin.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen elinten on tehtävä tuloksekasta yhteistyötä tästä asetuksesta johtuviin oikeuksiin ja velvollisuuksiin liittyvien valtioiden rajat ylittävien riitojen ratkaisemiseksi.

VII LUKU

PEPP-TARJOAJAN VAIHTO

52 artikla

Vaihtopalvelun tarjoaminen

1.   PEPP-tarjoajien on tarjottava PEPP-säästäjän pyynnöstä vaihtopalvelu, jossa vastaavat rahamäärät tai tapauksen mukaan apportti 4 kohdan mukaisesti siirretään siirtävän PEPP-tarjoajan ylläpitämältä PEPP-tililtä uudelle PEPP-tilille, jonka vastaanottava PEPP-tarjoaja on avannut ja johon sisältyvät samat alatilit, ja aiempi PEPP-tili suljetaan.

Vaihtopalvelua käyttäessään siirtävän PEPP-tarjoajan on siirrettävä kaikkiin aiemman PEPP-tilin alatileihin liittyvät tiedot kokonaisuudessaan vastaanottavalle PEPP-tarjoajalle, raportointivaatimukset mukaan lukien. Vastaanottavan PEPP-tarjoajan on kirjattava nämä tiedot asianomaisiin alatileihin.

PEPP-säästäjä voi pyytää vaihtoa PEPP-tarjoajaan, joka on sijoittautunut samaan jäsenvaltioon (kotimainen vaihto) tai eri jäsenvaltioon (rajatylittävä vaihto). PEPP-säästäjä voi käyttää oikeuttaan vaihtaa tarjoajaa PEPP-tuotteen kerryttämisvaiheen ja maksatusvaiheen aikana.

2.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, PEPP-tarjoajilla ei ole maksatusvaiheen aikana velvollisuutta tarjota vaihtopalvelua sellaisten PEPP-tuotteiden osalta, joissa PEPP-säästäjät saavat maksusuorituksia elinkorkoina koko eliniän ajan.

3.   PEPP-säästäjä voi vaihtaa PEPP-tarjoajaa, kun PEPP-sopimuksen tekemisestä on kulunut vähintään viisi vuotta ja, jos tarjoajaa vaihdetaan myöhemmin uudelleen, kun edellisestä vaihdosta on kulunut viisi vuotta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 20 artiklan 5 kohdan a alakohdan soveltamista. PEPP-tarjoaja voi sallia PEPP-säästäjän vaihtaa PEPP-tarjoajaa tätä useammin.

4.   Kun vaihto tapahtuu yksilöllistä salkunhoitoa PEPP-säästäjien lukuun harjoittavien PEPP-tarjoajien välillä, PEPP-säästäjät voivat halutessaan siirtää apporttiomaisuuden tai vastaavat rahamäärät. Kaikissa muissa tapauksissa sallitaan vain vastaavien rahamäärien siirtäminen.

Kun PEPP-säästäjä pyytää apporttiomaisuuden siirtämistä, siihen tarvitaan vastaanottavan PEPP-tarjoajan kirjallinen suostumus.

53 artikla

Vaihtopalvelu

1.   Vastaanottavan PEPP-tarjoajan on käynnistettävä vaihtopalvelu PEPP-säästäjän pyynnöstä, kun PEPP-säästäjä on tehnyt tietoon perustuvan päätöksen PEPP-tarjoajilta saamiensa 56 artiklassa täsmennettyjen tietojen perusteella.

2.   PEPP-säästäjän pyyntö on laadittava sen jäsenvaltion virallisella kielellä, jossa vaihtopalvelu käynnistetään, tai millä tahansa muulla osapuolten sopimalla kielellä. Pyynnössään PEPP-säästäjän on

| a) | annettava siirtävälle PEPP-tarjoajalle erikseen suostumus kunkin 4 kohdassa tarkoitetun tehtävän suorittamiseen ja annettava vastaanottavalle PEPP-tarjoajalle erikseen suostumus kunkin 5 kohdassa tarkoitetun tehtävän suorittamiseen; |
| --- | --- |

a)

annettava siirtävälle PEPP-tarjoajalle erikseen suostumus kunkin 4 kohdassa tarkoitetun tehtävän suorittamiseen ja annettava vastaanottavalle PEPP-tarjoajalle erikseen suostumus kunkin 5 kohdassa tarkoitetun tehtävän suorittamiseen;

| b) | täsmennettävä yhteisymmärryksessä vastaanottavan PEPP-tarjoajan kanssa päivämäärä, josta lähtien maksut on suoritettava vastaanottavan PEPP-tarjoajan avaamalle PEPP-tilille.
  Tämän päivämäärän on oltava vähintään kaksi viikkoa sen päivämäärän jälkeen, jona vastaanottava PEPP-tarjoaja vastaanottaa siirtävän PEPP-tarjoajan 4 kohdan mukaisesti siirtämät asiakirjat. |
| --- | --- |

b)

täsmennettävä yhteisymmärryksessä vastaanottavan PEPP-tarjoajan kanssa päivämäärä, josta lähtien maksut on suoritettava vastaanottavan PEPP-tarjoajan avaamalle PEPP-tilille.

Tämän päivämäärän on oltava vähintään kaksi viikkoa sen päivämäärän jälkeen, jona vastaanottava PEPP-tarjoaja vastaanottaa siirtävän PEPP-tarjoajan 4 kohdan mukaisesti siirtämät asiakirjat.

Jäsenvaltiot voivat edellyttää, että PEPP-säästäjä esittää pyynnön kirjallisena ja että PEPP-säästäjälle annetaan jäljennös hyväksytystä pyynnöstä.

3.   Vastaanottavan PEPP-tarjoajan on viiden työpäivän kuluessa 2 kohdassa tarkoitetun pyynnön vastaanottamisesta pyydettävä siirtävää PEPP-tarjoajaa suorittamaan 4 kohdassa tarkoitetut tehtävät.

4.   Saatuaan vastaanottavan PEPP-tarjoajan pyynnön siirtävän PEPP-tarjoajan on

| a) | viiden työpäivän kuluessa lähetettävä PEPP-etuusote, joka kattaa viimeisimmän laaditun PEPP-etuusotteen päivämäärän sekä PEPP-säästäjälle ja vastaanottavalle PEPP-tarjoajalle esitetyn pyynnön päivämäärän välisen ajan; |
| --- | --- |

a)

viiden työpäivän kuluessa lähetettävä PEPP-etuusote, joka kattaa viimeisimmän laaditun PEPP-etuusotteen päivämäärän sekä PEPP-säästäjälle ja vastaanottavalle PEPP-tarjoajalle esitetyn pyynnön päivämäärän välisen ajan;

| b) | viiden työpäivän kuluessa lähetettävä vastaanottavalle PEPP-tarjoajalle luettelo siirrettävästä omaisuudesta, kun siirretään apporttiomaisuus 52 artiklan 4 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

viiden työpäivän kuluessa lähetettävä vastaanottavalle PEPP-tarjoajalle luettelo siirrettävästä omaisuudesta, kun siirretään apporttiomaisuus 52 artiklan 4 kohdan mukaisesti;

| c) | lopetettava PEPP-tilille saapuvien maksujen hyväksyminen PEPP-säästäjän 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa pyynnössään täsmentämästä päivästä alkaen; |
| --- | --- |

c)

lopetettava PEPP-tilille saapuvien maksujen hyväksyminen PEPP-säästäjän 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa pyynnössään täsmentämästä päivästä alkaen;

| d) | siirrettävä vastaavat rahamäärät tai tapauksen mukaan apporttiomaisuus 52 artiklan 4 kohdan mukaisesti PEPP-tililtä vastaanottavan PEPP-tarjoajan avaamalle uudelle PEPP-tilille PEPP-säästäjän pyynnössään täsmentämänä päivänä; |
| --- | --- |

d)

siirrettävä vastaavat rahamäärät tai tapauksen mukaan apporttiomaisuus 52 artiklan 4 kohdan mukaisesti PEPP-tililtä vastaanottavan PEPP-tarjoajan avaamalle uudelle PEPP-tilille PEPP-säästäjän pyynnössään täsmentämänä päivänä;

| e) | suljettava PEPP-tili PEPP-säästäjän täsmentämänä päivänä, jos PEPP-säästäjällä ei ole maksamattomia sitoumuksia. Siirtävän PEPP-tarjoajan on ilmoitettava välittömästi PEPP-säästäjälle, jos tällaiset maksamattomat sitoumukset estävät PEPP-säästäjän tilin sulkemisen. |
| --- | --- |

e)

suljettava PEPP-tili PEPP-säästäjän täsmentämänä päivänä, jos PEPP-säästäjällä ei ole maksamattomia sitoumuksia. Siirtävän PEPP-tarjoajan on ilmoitettava välittömästi PEPP-säästäjälle, jos tällaiset maksamattomat sitoumukset estävät PEPP-säästäjän tilin sulkemisen.

5.   Vastaanottavan PEPP-tarjoajan on siten kuin pyynnössä täsmennetään ja siinä määrin kuin siirtävän PEPP-tarjoajan tai PEPP-säästäjän antamat tiedot sen mahdollistavat tehtävä mahdollisesti tarvittavat valmistelut tulevien maksujen hyväksymiseksi ja hyväksyttävä ne PEPP-säästäjän pyynnössään täsmentämästä päivästä alkaen.

54 artikla

Vaihtopalveluun liittyvät maksut

1.   PEPP-säästäjällä on oltava mahdollisuus saada veloituksetta henkilökohtaiset tietonsa, jotka ovat joko siirtävän tai vastaanottavan PEPP-tarjoajan hallussa.

2.   Siirtävän PEPP-tarjoajan on toimitettava vastaanottavan PEPP-tarjoajan 53 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti pyytämät tiedot veloittamatta siitä PEPP-säästäjää tai vastaanottavaa PEPP-tarjoajaa.

3.   Siirtävän PEPP-tarjoajan ylläpitämänsä PEPP-tilin sulkemisesta PEPP-säästäjältä veloittamat palkkiot ja maksut saavat olla yhteensä enintään yhtä suuret kuin PEPP-tarjoajalle aiheutuneet tosiasialliset hallinnolliset kustannukset eivätkä ne saa ylittää 0,5:tä prosenttia vastaanottavalle PEPP-tarjoajalle siirrettävistä vastaavista rahamääristä tai tälle siirrettävän apporttiomaisuuden rahallisesta arvosta.

Jäsenvaltiot voivat asettaa veloitettaville palkkioille ja maksuille ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua prosenttiosuutta pienemmän prosenttiosuuden ja määrätä eri prosenttiosuuden soveltamisesta, kun PEPP-tarjoaja sallii PEPP-säästäjien vaihtaa PEPP-tarjoajaa useammin 52 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Siirtävä PEPP-tarjoaja ei saa veloittaa vastaanottavalta PEPP-tarjoajalta muita palkkioita tai maksuja.

4.   Vastaanottava PEPP-tarjoaja voi veloittaa ainoastaan vaihtopalvelun tosiasialliset hallinnolliset ja tapahtumakustannukset.

55 artikla

PEPP-säästäjien suojaaminen taloudellisilta tappioilta

1.   PEPP-tarjoajan on korvattava viipymättä kaikki PEPP-säästäjälle aiheutuneet taloudelliset tappiot, mukaan luettuna palkkiot, maksut ja korot, jotka johtuvat suoraan siitä, että vaihtoprosessiin osallistunut PEPP-tarjoaja ei ole noudattanut 53 artiklan mukaisia velvollisuuksiaan.

2.   Edellä 1 kohdassa säädettyä vastuuta ei sovelleta tapauksissa, joissa PEPP-tarjoaja voi vedota sellaisiin epätavallisiin ja ennalta arvaamattomiin seikkoihin, joihin se ei voi vaikuttaa ja joiden seurauksia se ei kaikkea huolellisuutta noudattamalla olisi voinut välttää, tai jos PEPP-tarjoajaa sitovat muut unionin oikeuteen tai kansalliseen lainsäädäntöön perustuvat oikeudelliset velvollisuudet.

3.   Edellä olevan 1 kohdan mukainen vastuu on määritettävä kansallisella tasolla sovellettavien oikeudellisten vaatimusten mukaisesti.

4.   PEPP-säästäjän on kannettava taloudellisen tappion riskit, jotka liittyvät PEPP-tilillä pidettyjen varojen lunastukseen apporttina siitä syystä, että ne siirtyvät siirtävältä PEPP-tarjoajalta vastaanottavalle PEPP-tarjoajalle 52 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

5.   Siirtävällä PEPP-tarjoajalla ei ole velvollisuutta varmistaa pääomasuojaa tai tarjota takuuta vaihdon hetkellä.

56 artikla

Vaihtopalvelua koskevat tiedot

1.   PEPP-tarjoajien on annettava PEPP-säästäjille seuraavat tiedot vaihtopalvelusta, jotta PEPP-säästäjä voi tehdä tietoon perustuvan päätöksen:

| a) | edellä 53 artiklassa luetellut siirtävän ja vastaanottavan PEPP-tarjoajan tehtävät vaihtoprosessin kussakin vaiheessa; |
| --- | --- |

a)

edellä 53 artiklassa luetellut siirtävän ja vastaanottavan PEPP-tarjoajan tehtävät vaihtoprosessin kussakin vaiheessa;

| b) | vaihtoprosessin eri vaiheiden toteutusaikataulu; |
| --- | --- |

b)

vaihtoprosessin eri vaiheiden toteutusaikataulu;

| c) | vaihtoprosessissa veloitetut palkkiot ja maksut; |
| --- | --- |

c)

vaihtoprosessissa veloitetut palkkiot ja maksut;

| d) | vaihdon mahdolliset vaikutukset erityisesti pääomasuojaan tai takuuseen ja muut vaihtopalveluun liittyvät tiedot; |
| --- | --- |

d)

vaihdon mahdolliset vaikutukset erityisesti pääomasuojaan tai takuuseen ja muut vaihtopalveluun liittyvät tiedot;

| e) | tarvittaessa tiedot mahdollisuudesta tehdä siirtoja apporttina. |
| --- | --- |

e)

tarvittaessa tiedot mahdollisuudesta tehdä siirtoja apporttina.

Vastaanottavan PEPP-tarjoajan on täytettävä IV luvun vaatimukset.

Vastaanottavan PEPP-tarjoajan on tapauksen mukaan ilmoitettava PEPP-säästäjälle mahdollisen takausjärjestelmän olemassaolosta, mukaan lukien talletustakausjärjestelmä, sijoittajien korvausjärjestelmä tai vakuutustakuujärjestelmä, joka kattaa kyseisen PEPP-tarjoajan.

2.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen on oltava saatavilla PEPP-tarjoajan verkkosivustolla. Ne on myös toimitettava PEPP-säästäjille pyynnöstä 24 artiklan vaatimusten mukaisesti.

VIII LUKU

MAKSATUSVAIHE

57 artikla

Maksatusvaiheeseen liittyvät ehdot

1.   Jäsenvaltioiden on määritettävä maksatusvaiheeseen ja kansallisten alatilien maksusuorituksiin liittyvät PEPP-ehdot, ellei niitä ole täsmennetty tässä asetuksessa.

2.   Tällaisissa ehdoissa voidaan muun muassa vahvistaa maksatusvaiheen alkamisen vähimmäisikä, enimmäisaika PEPP-järjestelmään liittymiselle ennen eläkeiän saavuttamista sekä ennen maksatusvaiheen alkamisen vähimmäisiän saavuttamista tapahtuvaa lunastusta koskevat ehdot varsinkin, jos kyseessä on erityisen vaikea tilanne.

58 artikla

Maksusuoritusten muodot

1.   PEPP-tarjoajien on annettava PEPP-säästäjille mahdollisuus yhteen tai useampaan seuraavista maksumuodoista:

| a) | elinkorot; |
| --- | --- |

a)

elinkorot;

| b) | kertakorvaus; |
| --- | --- |

b)

kertakorvaus;

| c) | nostot useassa erässä; |
| --- | --- |

c)

nostot useassa erässä;

| d) | edellä esitettyjen muotojen yhdistelmät. |
| --- | --- |

d)

edellä esitettyjen muotojen yhdistelmät.

2.   PEPP-säästäjät valitsevat maksatusvaiheen maksusuoritusten muodon tehdessään PEPP-sopimuksen ja pyytäessään uuden alatilin avaamista. Maksusuoritusten muodossa voi olla eroja alatilien välillä.

3.   Jäsenvaltiot voivat toteuttaa toimenpiteitä tiettyjen maksusuoritusten muotojen suosimiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 1 kohdan taikka 57 tai 59 artiklan soveltamista. Näihin toimenpiteisiin voi sisältyä kertasuoritusten määrällisiä rajoituksia, jotta voidaan kannustaa edelleen käyttämään muita tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja maksusuoritusten muotoja. Näitä määrällisiä rajoituksia sovelletaan ainoastaan maksusuorituksiin, jotka vastaavat sellaisiin jäsenvaltioihin liittyville PEPP-alatileille kertynyttä pääomaa, joiden lainsäädännössä säädetään kertasuoritusten määrällisistä rajoituksista.

4.   Jäsenvaltiot voivat täsmentää ehdot, joiden mukaisesti myönnetyt edut ja kannustimet on maksettava niille takaisin.

59 artikla

Maksusuoritusten muotojen muuttaminen

1.   Jos PEPP-tarjoaja tarjoaa maksusuorituksia eri muodoissa, PEPP-säästäjän on voitava muuttaa kunkin avatun alatilin maksusuoritusten muotoa:

| a) | vuotta ennen maksatusvaiheen alkua; |
| --- | --- |

a)

vuotta ennen maksatusvaiheen alkua;

| b) | maksatusvaiheen alkaessa; |
| --- | --- |

b)

maksatusvaiheen alkaessa;

| c) | vaihdon hetkellä. |
| --- | --- |

c)

vaihdon hetkellä.

Maksusuorituksen muodon muuttamisen on oltava PEPP-säästäjälle maksutonta.

2.   Kun PEPP-tarjoaja on vastaanottanut PEPP-säästäjän pyynnön maksusuoritusten muodon muuttamisesta, sen on toimitettava PEPP-säästäjälle selkeässä ja ymmärrettävässä muodossa tiedot tällaisen muutoksen taloudellisista vaikutuksista PEPP-säästäjän tai PEPP-edunsaajan kannalta, erityisesti sen mahdollisesta vaikutuksesta PEPP-säästäjän PEPP-tuotteen alatileihin mahdollisesti sovellettaviin kansallisiin kannustimiin.

60 artikla

Eläkeasioiden suunnittelu ja maksusuorituksia koskeva neuvonta

1.   PEPP-tarjoajan on tarjottava PEPP-säästäjälle PEPP-perustuotteen osalta maksatusvaiheen alkaessa henkilökohtaista eläkeasioiden suunnittelua, joka koskee PEPP-alatileille kertyneen pääoman kestävää käyttöä, ottaen huomioon vähintään seuraavat seikat:

| a) | PEPP-alatileille kertyneen pääoman arvo; |
| --- | --- |

a)

PEPP-alatileille kertyneen pääoman arvo;

| b) | muiden kertyneiden eläkeoikeuksien kokonaismäärä; ja |
| --- | --- |

b)

muiden kertyneiden eläkeoikeuksien kokonaismäärä; ja

| c) | PEPP-säästäjän eläkkeeseen liittyvät tarpeet ja vaatimukset. |
| --- | --- |

c)

PEPP-säästäjän eläkkeeseen liittyvät tarpeet ja vaatimukset.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuun eläkeasioiden suunnitteluun on sisällyttävä henkilökohtainen suositus PEPP-säästäjälle hänen kannaltaan optimaalisesta maksusuoritusten muodosta, paitsi jos tarjolla on vain yksi vaihtoehtoinen maksusuoritusten muoto. Jos kertasuoritus ei vastaa PEPP-säästäjän eläkkeeseen liittyviä tarpeita, neuvonnan yhteydessä on annettava asiasta varoitus.

IX LUKU

VALVONTA

61 artikla

Toimivaltaisten viranomaisten harjoittama valvonta ja EIOPAn harjoittama seuranta

1.   PEPP-tarjoajan suhteen toimivaltaisten viranomaisten on valvottava jatkuvasti tämän asetuksen noudattamista asiaa koskevien alakohtaisten valvontajärjestelyjen ja -vaatimusten mukaisesti. Niiden on oltava vastuussa myös PEPP-tarjoajan säännöissä ja perustamisasiakirjoissa asetettujen velvollisuuksien noudattamisen valvonnasta sekä sen valvonnasta, että tarjoajan järjestelyt ja organisaatio ovat asianmukaiset PEPP-tuotteen tarjoamisen yhteydessä hoidettavien tehtävien suhteen.

2.   EIOPAn ja toimivaltaisten viranomaisten on seurattava tarjottuja tai jaeltuja yksilöllisiä eläketuotteita sen varmistamiseksi, että tällaisista tuotteista käytetään nimitystä ”PEPP-tuote” tai annetaan ymmärtää, että tällaisissa tuotteissa on kyse PEPP-tuotteista, vain, jos ne on rekisteröity tämän asetuksen nojalla.

62 artikla

Toimivaltaisten viranomaisten valtuudet

Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että toimivaltaisilla viranomaisilla on kaikki valvonta- ja tutkintavaltuudet, jotka ovat tarpeen niille tämän asetuksen nojalla uskottujen tehtävien hoitamiseksi.

63 artikla

Tuotteita koskevat toimivaltaisten viranomaisten interventiovaltuudet

1.   Toimivaltaiset viranomaiset voivat kieltää PEPP-tuotteen markkinoinnin tai jakelun tai rajoittaa sitä jäsenvaltiossaan tai jäsenvaltiostaan käsin, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | toimivaltaisten viranomaisten mukaan on perusteltuja syitä katsoa, että PEPP-tuote aiheuttaa säästäjän suojaan liittyviä merkittäviä tai toistuvia ongelmia tai aiheuttaa finanssimarkkinoiden moitteettomaan toimintaan tai koko finanssijärjestelmän tai sen osan vakauteen ja eheyteen kohdistuvan riskin vähintään yhdessä jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

a)

toimivaltaisten viranomaisten mukaan on perusteltuja syitä katsoa, että PEPP-tuote aiheuttaa säästäjän suojaan liittyviä merkittäviä tai toistuvia ongelmia tai aiheuttaa finanssimarkkinoiden moitteettomaan toimintaan tai koko finanssijärjestelmän tai sen osan vakauteen ja eheyteen kohdistuvan riskin vähintään yhdessä jäsenvaltiossa;

| b) | toimi on oikeassa suhteessa havaittujen riskien luonteeseen, asianomaisten PEPP-säästäjien kokeneisuuteen sekä vaikutuksiin, joita toimella todennäköisesti on PEPP-säästäjiin, jotka ovat tehneet PEPP-sopimuksen; |
| --- | --- |

b)

toimi on oikeassa suhteessa havaittujen riskien luonteeseen, asianomaisten PEPP-säästäjien kokeneisuuteen sekä vaikutuksiin, joita toimella todennäköisesti on PEPP-säästäjiin, jotka ovat tehneet PEPP-sopimuksen;

| c) | toimivaltaiset viranomaiset ovat kuulleet asianmukaisesti muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia, joihin toimella voi olla merkittävä vaikutus; ja |
| --- | --- |

c)

toimivaltaiset viranomaiset ovat kuulleet asianmukaisesti muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia, joihin toimella voi olla merkittävä vaikutus; ja

| d) | toimella ei ole syrjivää vaikutusta toisesta jäsenvaltiosta käsin tarjottuihin palveluihin tai toimintoihin. |
| --- | --- |

d)

toimella ei ole syrjivää vaikutusta toisesta jäsenvaltiosta käsin tarjottuihin palveluihin tai toimintoihin.

Ensimmäisessä alakohdassa säädettyjen edellytysten täyttyessä toimivaltaiset viranomaiset voivat varotoimenpiteenä asettaa kiellon tai rajoituksen ennen PEPP-tuotteen markkinointia tai jakelua PEPP-säästäjille. Kieltoa tai rajoitusta voidaan soveltaa toimivaltaisten viranomaisten vahvistamissa olosuhteissa, tai niistä voidaan myöntää toimivaltaisten viranomaisten vahvistamia poikkeuksia.

2.   Toimivaltaiset viranomaiset eivät saa asettaa tämän artiklan mukaista kieltoa tai rajoitusta, jolleivat ne ole toimittaneet kaikille muille asiaan liittyville toimivaltaisille viranomaisille sekä EIOPAlle vähintään kuukautta ennen kuin toimenpiteen on määrä tulla voimaan seuraavia yksityiskohtaisia tietoja kirjallisesti tai muussa viranomaisten keskenään sopimassa muodossa:

| a) | PEPP-tuote, johon ehdotettu toimi liittyy; |
| --- | --- |

a)

PEPP-tuote, johon ehdotettu toimi liittyy;

| b) | ehdotetun kiellon tai rajoituksen täsmällinen luonne ja ajankohta, jolloin sen on määrä tulla voimaan; ja |
| --- | --- |

b)

ehdotetun kiellon tai rajoituksen täsmällinen luonne ja ajankohta, jolloin sen on määrä tulla voimaan; ja

| c) | näyttö, jonka perusteella viranomaiset ovat tehneet päätöksensä ja saaneet varmuuden siitä, että kukin 1 kohdan mukaisista edellytyksistä täyttyy. |
| --- | --- |

c)

näyttö, jonka perusteella viranomaiset ovat tehneet päätöksensä ja saaneet varmuuden siitä, että kukin 1 kohdan mukaisista edellytyksistä täyttyy.

3.   Poikkeustapauksissa, joissa toimivaltaiset viranomaiset pitävät tarpeellisena ryhtyä tämän artiklan nojalla kiireellisiin toimiin PEPP-tuotteen haitallisten vaikutusten estämiseksi, se voi toteuttaa tilapäisiä toimia edellyttäen, että se antaa vähintään 24 tuntia ennen toimenpiteen suunniteltua voimaantuloa kaikille muille toimivaltaisille viranomaisille sekä EIOPAlle asiaa koskevan kirjallisen ilmoituksen ja että kaikki tässä artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät ja että sen lisäksi on selvää, että kuukauden ennakkoilmoitusaika ei ole tarkoituksenmukainen erityisen ongelman tai uhan torjumiseksi. Toimivaltaiset viranomaiset eivät saa toteuttaa tilapäisiä toimia pidempään kuin kolmen kuukauden ajan.

4.   Toimivaltaisten viranomaisten on julkaistava verkkosivustollaan tiedonanto kaikista päätöksistä asettaa 1 kohdassa tarkoitettu kielto tai rajoitus. Tässä tiedonannossa on oltava yksityiskohtaiset tiedot kiellosta tai rajoituksesta, ja siinä on ilmoitettava tiedonannon julkaisupäivän jälkeinen ajankohta, jona toimenpiteet tulevat voimaan, sekä esitettävä näyttö, jonka perusteella viranomainen on saanut varmuuden kaikkien 1 kohdan mukaisten edellytysten täyttymisestä. Kieltoa tai rajoitusta sovelletaan vain tiedonannon julkaisemisen jälkeen toteutettaviin toimiin.

5.   Toimivaltaisten viranomaisten on peruutettava kielto tai rajoitus, jos 1 kohdan mukaiset edellytykset eivät enää täyty.

64 artikla

Helpottaminen ja koordinointi

1.   EIOPA helpottaa ja koordinoi toimenpiteitä, joita toimivaltaiset viranomaiset toteuttavat 63 artiklan nojalla. EIOPA varmistaa erityisesti, että toimivaltaisen viranomaisen toteuttama toimi on perusteltu ja oikeasuhteinen ja että toimivaltaiset viranomaiset noudattavat tarvittaessa johdonmukaista lähestymistapaa.

2.   Saatuaan 63 artiklan nojalla ilmoituksen kiellosta tai rajoituksesta, joka on asetettava kyseisen artiklan nojalla, EIOPA antaa lausunnon siitä, onko kielto tai rajoitus perusteltu ja oikeasuhteinen. Jos EIOPA katsoo, että riskin poistaminen edellyttää muiden toimivaltaisten viranomaisten toimenpidettä, se ilmoittaa tästä lausunnossaan. Lausunto julkaistaan EIOPAn verkkosivustolla.

3.   Jos toimivaltainen viranomainen ehdottaa sellaisen toimen toteuttamista tai toteuttaa sellaisen toimen, joka on EIOPAn 2 kohdan mukaisesti antaman lausunnon vastainen, tai kieltäytyy toteuttamasta toimea mainitun lausunnon vastaisesti, sen on viipymättä julkaistava verkkosivustollaan tiedonanto, jossa se esittää kattavat perusteet toiminnalleen.

65 artikla

Tuotteita koskevat EIOPAn interventiovaltuudet

1.   Asetuksen (EU) N:o 1094/2010 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti EIOPA valvoo unionissa markkinoitavien, jaeltavien tai myytävien PEPP-tuotteiden markkinoita.

2.   Asetuksen (EU) N:o 1094/2010 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti EIOPA voi tämän artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisten edellytysten täyttyessä asettaa unionissa väliaikaisen kiellon tai rajoituksen tiettyjen PEPP-tuotteiden tai ominaisuuksiltaan määrätynlaisten PEPP-tuotteiden markkinoinnille, jakelulle tai myynnille.

Kieltoa tai rajoitusta voidaan soveltaa EIOPAn vahvistamissa olosuhteissa tai niistä voidaan myöntää EIOPAn vahvistamia poikkeuksia.

3.   EIOPA tekee päätöksen tämän artiklan 2 kohdan nojalla tarvittaessa muita Euroopan valvontaviranomaisia kuultuaan ja vain silloin, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | ehdotetulla toimella ratkaistaan merkittävä PEPP-säästäjän suojaa koskeva ongelma, joka liittyy esimerkiksi tuotteen pitkän aikavälin eläkeluonteeseen, tai torjutaan uhka finanssimarkkinoiden moitteettomalle toiminnalle ja eheydelle taikka koko finanssijärjestelmän tai sen osan vakaudelle unionissa; |
| --- | --- |

a)

ehdotetulla toimella ratkaistaan merkittävä PEPP-säästäjän suojaa koskeva ongelma, joka liittyy esimerkiksi tuotteen pitkän aikavälin eläkeluonteeseen, tai torjutaan uhka finanssimarkkinoiden moitteettomalle toiminnalle ja eheydelle taikka koko finanssijärjestelmän tai sen osan vakaudelle unionissa;

| b) | uhkaa ei torjuta PEPP-tuotteisiin sovellettavilla unionin oikeuden mukaisilla sääntelyvaatimuksilla; |
| --- | --- |

b)

uhkaa ei torjuta PEPP-tuotteisiin sovellettavilla unionin oikeuden mukaisilla sääntelyvaatimuksilla;

| c) | toimivaltainen viranomainen tai toimivaltaiset viranomaiset eivät ole toteuttaneet toimia uhan torjumiseksi tai toteutetut toimet eivät ole riittäviä uhan torjumiseksi. |
| --- | --- |

c)

toimivaltainen viranomainen tai toimivaltaiset viranomaiset eivät ole toteuttaneet toimia uhan torjumiseksi tai toteutetut toimet eivät ole riittäviä uhan torjumiseksi.

Ensimmäisessä alakohdassa säädettyjen edellytysten täyttyessä EIOPA voi varotoimenpiteenä asettaa 2 kohdassa tarkoitetun kiellon tai rajoituksen ennen PEPP-tuotteen markkinointia, jakelua tai myyntiä PEPP-asiakkaille.

4.   Toteuttaessaan toimia tämän artiklan nojalla EIOPA varmistaa, että toimi ei

| a) | vaikuta sillä saavutettaviin etuihin nähden kohtuuttoman haitallisesti finanssimarkkinoiden tehokkuuteen tai PEPP-säästäjiin; tai |
| --- | --- |

a)

vaikuta sillä saavutettaviin etuihin nähden kohtuuttoman haitallisesti finanssimarkkinoiden tehokkuuteen tai PEPP-säästäjiin; tai

| b) | aiheuta riskiä sääntelyn katvealueiden hyväksikäytöstä. |
| --- | --- |

b)

aiheuta riskiä sääntelyn katvealueiden hyväksikäytöstä.

Jos toimivaltainen viranomainen tai toimivaltaiset viranomaiset ovat toteuttaneet toimenpiteen 63 artiklan nojalla, EIOPA voi toteuttaa minkä tahansa tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista toimenpiteistä antamatta 64 artiklassa säädettyä lausuntoa.

5.   Ennen kuin EIOPA päättää toteuttaa toimia tämän artiklan nojalla, se ilmoittaa toimivaltaisille viranomaisille toimesta, jota se ehdottaa.

6.   EIOPA julkaisee verkkosivustollaan tiedonannon kaikista päätöksistään toimia tämän artiklan nojalla. Tiedonannossa on oltava yksityiskohtaiset tiedot kiellosta tai rajoituksesta, ja siinä on ilmoitettava tiedonannon julkaisupäivän jälkeinen ajankohta, jona toimenpiteet tulevat voimaan. Kieltoa tai rajoitusta sovelletaan vain toimenpiteiden voimaantulon jälkeen toteutettaviin toimiin.

7.   EIOPA tarkastelee 2 kohdan nojalla asetettua kieltoa tai rajoitusta sopivin väliajoin ja vähintään joka kolmas kuukausi. Jos kiellon tai rajoituksen voimassaoloa ei jatketa tämän kolmen kuukauden ajanjakson jälkeen, sen voimassaolo lakkaa.

8.   Toimi, jonka EIOPA on toteuttanut tämän artiklan mukaisesti, on etusijalla suhteessa mahdolliseen aiempaan toimivaltaisen viranomaisen toteuttamaan toimeen.

9.   Komissio antaa 72 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta määrittämällä perusteet ja seikat, jotka EIOPA ottaa huomioon määrittäessään, milloin on olemassa tämän artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu merkittävä PEPP-säästäjän suojaa koskeva ongelma, joka liittyy esimerkiksi tuotteen pitkän aikavälin eläkeluonteeseen, tai uhka finanssimarkkinoiden moitteettomalle toiminnalle ja eheydelle taikka koko finanssijärjestelmän tai sen osan vakaudelle unionissa.

Näihin perusteisiin ja seikkoihin kuuluvat:

| a) | PEPP-tuotteen monimutkaisuuden aste ja suhde PEPP-säästäjän tyyppiin, jolle sitä markkinoidaan ja myydään; |
| --- | --- |

a)

PEPP-tuotteen monimutkaisuuden aste ja suhde PEPP-säästäjän tyyppiin, jolle sitä markkinoidaan ja myydään;

| b) | PEPP-tuotteen, toiminnan tai käytännön innovatiivisuusaste; |
| --- | --- |

b)

PEPP-tuotteen, toiminnan tai käytännön innovatiivisuusaste;

| c) | PEPP-tuotteen tai käytännön vipuvaikutus; |
| --- | --- |

c)

PEPP-tuotteen tai käytännön vipuvaikutus;

| d) | finanssimarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja eheyden osalta PEPP-tuotteen koko tai nimellisarvo. |
| --- | --- |

d)

finanssimarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja eheyden osalta PEPP-tuotteen koko tai nimellisarvo.

66 artikla

Yhteistyö ja johdonmukaisuus

1.   Kunkin toimivaltaisen viranomaisen on myötävaikutettava tämän asetuksen johdonmukaiseen soveltamiseen kaikkialla unionissa.

2.   Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä keskenään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (22) sekä direktiivien 2009/65/EY, 2009/138/EY, 2011/61/EU, 2014/65/EU, (EU) 2016/97 ja (EU) 2016/2341 mukaisesti.

3.   Toimivaltaisten viranomaisten ja EIOPAn on tehtävä yhteistyötä keskenään tässä asetuksessa säädettyjen tehtäviensä hoitamiseksi asetuksen (EU) N:o 1094/2010 mukaisesti.

4.   Toimivaltaisten viranomaisten ja EIOPAn on vaihdettava keskenään kaikkia tietoja ja asiakirjoja, jotka ovat tarpeen tässä asetuksessa säädettyjen tehtävien suorittamiseksi asetuksen (EU) N:o 1094/2010 mukaisesti ja erityisesti tämän asetuksen rikkomisen tunnistamiseksi ja siihen puuttumiseksi.

5.   Tämän artiklan johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseksi EIOPA laatii luonnokset teknisiksi täytäntöönpanostandardeiksi, joissa täsmennetään yhteistyön ja tiedonvaihdon yksityiskohdat sekä vaatimukset, joiden mukaisesti edellä tarkoitetut tiedot on esitettävä standardoidussa muodossa niiden vertailun mahdollistamiseksi.

EIOPA toimittaa kyseiset teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komissiolle viimeistään 15 päivänä elokuuta 2020.

Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset täytäntöönpanostandardit asetuksen (EU) N:o 1094/2010 15 artiklan mukaisesti.

X LUKU

SEURAAMUKSET

67 artikla

Hallinnolliset seuraamukset ja muut toimenpiteet

1.   Jäsenvaltioiden on säädettävä tämän asetuksen säännösten rikkomiseen sovellettavista asianmukaista hallinnollisista seuraamuksista ja muista toimenpiteistä ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet niiden täytäntöönpanon varmistamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimivaltaisten viranomaisten valvontavaltuuksia ja jäsenvaltioiden oikeutta säätää ja määrätä rikosoikeudellisia seuraamuksia. Hallinnollisten seuraamusten ja muiden toimenpiteiden on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

Jäsenvaltiot voivat päättää, että ne eivät anna ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja hallinnollisia seuraamuksia koskevia sääntöjä sellaisten rikkomisten osalta, joihin sovelletaan niiden kansallisen lainsäädännön mukaisia rikosoikeudellisia seuraamuksia.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitetut säännökset komissiolle ja EIOPAlle viimeistään tämän asetuksen soveltamispäivänä. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava niitä koskevat myöhemmät muutokset komissiolle ja EIOPAlle viipymättä.

2.   Tämän artiklan 3 kohdassa säädettyjä hallinnollisia seuraamuksia ja muita toimenpiteitä sovelletaan ainakin tilanteissa, joissa:

| a) | 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu rahoitusalan yritys on saanut PEPP-tuotteen rekisteröityä antamalla virheellisiä tai harhaanjohtavia tietoja taikka muutoin 6 ja 7 artiklan vastaisella tavalla; |
| --- | --- |

a)

6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu rahoitusalan yritys on saanut PEPP-tuotteen rekisteröityä antamalla virheellisiä tai harhaanjohtavia tietoja taikka muutoin 6 ja 7 artiklan vastaisella tavalla;

| b) | 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu rahoitusalan yritys tarjoaa tai jakelee tuotteita, joista käytetään nimitystä ”PEPP-tuote” tai ”yleiseurooppalainen yksilöllinen eläketuote”, ilman vaadittua rekisteröintiä; |
| --- | --- |

b)

6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu rahoitusalan yritys tarjoaa tai jakelee tuotteita, joista käytetään nimitystä ”PEPP-tuote” tai ”yleiseurooppalainen yksilöllinen eläketuote”, ilman vaadittua rekisteröintiä;

| c) | PEPP-tuottaja ei 18 tai 19 artiklan vastaisesti ole tarjonnut siirrettävyyspalvelua tai se ei ole tarjonnut kyseisestä palvelusta 20 ja 21 artiklan mukaisesti vaadittavia tietoja taikka ei täytä IV luvussa, V luvussa, 48 ja 50 artiklassa ja VII luvussa vahvistettuja vaatimuksia ja velvollisuuksia; |
| --- | --- |

c)

PEPP-tuottaja ei 18 tai 19 artiklan vastaisesti ole tarjonnut siirrettävyyspalvelua tai se ei ole tarjonnut kyseisestä palvelusta 20 ja 21 artiklan mukaisesti vaadittavia tietoja taikka ei täytä IV luvussa, V luvussa, 48 ja 50 artiklassa ja VII luvussa vahvistettuja vaatimuksia ja velvollisuuksia;

| d) | säilytysyhteisö ei ole hoitanut 48 artiklan mukaisia valvontatehtäviään. |
| --- | --- |

d)

säilytysyhteisö ei ole hoitanut 48 artiklan mukaisia valvontatehtäviään.

3.   Jäsenvaltioiden on kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti annettava toimivaltaisille viranomaisille valtuudet määrätä ainakin seuraavat hallinnolliset seuraamukset ja muut toimenpiteet tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tilanteissa:

| a) | julkinen lausuma, josta käy 69 artiklan mukaisesti ilmi tiedot rikkomisesta vastuussa olevasta luonnollisesta henkilöstä tai oikeushenkilöstä sekä rikkomisen luonne; |
| --- | --- |

a)

julkinen lausuma, josta käy 69 artiklan mukaisesti ilmi tiedot rikkomisesta vastuussa olevasta luonnollisesta henkilöstä tai oikeushenkilöstä sekä rikkomisen luonne;

| b) | määräys, jossa kyseistä luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä vaaditaan lopettamaan rikkominen ja olemaan toistamatta sitä; |
| --- | --- |

b)

määräys, jossa kyseistä luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä vaaditaan lopettamaan rikkominen ja olemaan toistamatta sitä;

| c) | väliaikainen kielto, jossa rikkomisesta vastuussa olevana pidettyä rahoitusalan yrityksen hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsentä tai muuta luonnollista henkilöä kielletään hoitamasta johtotehtäviä kyseisessä yrityksessä; |
| --- | --- |

c)

väliaikainen kielto, jossa rikkomisesta vastuussa olevana pidettyä rahoitusalan yrityksen hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsentä tai muuta luonnollista henkilöä kielletään hoitamasta johtotehtäviä kyseisessä yrityksessä;

| d) | kun kyseessä on oikeushenkilö, hallinnollinen enimmäissakko, joka on vähintään 5 000 000 euroa tai niissä jäsenvaltioissa, joiden rahayksikkö ei ole euro, vastaava määrä kansallisena valuuttana 14 päivänä elokuuta 2019; |
| --- | --- |

d)

kun kyseessä on oikeushenkilö, hallinnollinen enimmäissakko, joka on vähintään 5 000 000 euroa tai niissä jäsenvaltioissa, joiden rahayksikkö ei ole euro, vastaava määrä kansallisena valuuttana 14 päivänä elokuuta 2019;

| e) | kun kyseessä on oikeushenkilö, d alakohdassa tarkoitettu hallinnollinen enimmäissakko voi olla enintään 10 prosenttia hallinto-, johto- tai valvontaelimen hyväksymän viimeisimmän käytettävissä olevan tilinpäätöksen mukaisesta vuotuisesta kokonaisliikevaihdosta; jos oikeushenkilö on emoyritys tai sellaisen emoyrityksen tytäryhtiö, jonka on laadittava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/34/EU (23) mukaisesti konsernitilinpäätös, huomioon otettava vuotuinen kokonaisliikevaihto on koko konsernin emoyrityksen hallinto-, johto- tai valvontaelimen hyväksymän viimeisimmän käytettävissä olevan konsernitilinpäätöksen mukainen vuotuinen kokonaisliikevaihto tai vastaavan tyyppinen tulo asianomaisten tilinpäätössäädösten mukaisesti; |
| --- | --- |

e)

kun kyseessä on oikeushenkilö, d alakohdassa tarkoitettu hallinnollinen enimmäissakko voi olla enintään 10 prosenttia hallinto-, johto- tai valvontaelimen hyväksymän viimeisimmän käytettävissä olevan tilinpäätöksen mukaisesta vuotuisesta kokonaisliikevaihdosta; jos oikeushenkilö on emoyritys tai sellaisen emoyrityksen tytäryhtiö, jonka on laadittava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/34/EU (23) mukaisesti konsernitilinpäätös, huomioon otettava vuotuinen kokonaisliikevaihto on koko konsernin emoyrityksen hallinto-, johto- tai valvontaelimen hyväksymän viimeisimmän käytettävissä olevan konsernitilinpäätöksen mukainen vuotuinen kokonaisliikevaihto tai vastaavan tyyppinen tulo asianomaisten tilinpäätössäädösten mukaisesti;

| f) | kun kyseessä on luonnollinen henkilö, hallinnollinen enimmäissakko, joka on vähintään 700 000 euroa tai niissä jäsenvaltioissa, joiden rahayksikkö ei ole euro, vastaava määrä kansallisena valuuttana 14 päivänä elokuuta 2019; |
| --- | --- |

f)

kun kyseessä on luonnollinen henkilö, hallinnollinen enimmäissakko, joka on vähintään 700 000 euroa tai niissä jäsenvaltioissa, joiden rahayksikkö ei ole euro, vastaava määrä kansallisena valuuttana 14 päivänä elokuuta 2019;

| g) | hallinnollinen enimmäissakko, joka on vähintään kaksi kertaa niin suuri kuin rikkomisesta saatu hyöty, jos se voidaan määrittää, vaikka se ylittäisi d, e tai f alakohdan mukaiset enimmäismäärät. |
| --- | --- |

g)

hallinnollinen enimmäissakko, joka on vähintään kaksi kertaa niin suuri kuin rikkomisesta saatu hyöty, jos se voidaan määrittää, vaikka se ylittäisi d, e tai f alakohdan mukaiset enimmäismäärät.

4.   Kaikkien päätösten, joilla määrätään 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa ja 3 kohdassa säädettyjä hallinnollisia seuraamuksia tai muita toimenpiteitä, on oltava perusteltuja, ja niihin on oltava oikeus hakea muutosta tuomioistuimessa.

5.   Käyttäessään 1 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 3 kohdan mukaisia valtuuksiaan toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä tiivistä yhteistyötä sen varmistamiseksi, että hallinnolliset seuraamukset ja muut toimenpiteet johtavat tällä asetuksella tavoiteltuihin tuloksiin, ja koordinoitava toimiaan, jotta vältetään mahdolliset kaksinkertaiset ja päällekkäiset toimet sovellettaessa hallinnollisia seuraamuksia ja toimenpiteitä rajatylittävissä tapauksissa.

68 artikla

Hallinnollisten seuraamusten ja muiden toimenpiteiden määräämisvaltuuksien käyttö

1.   Toimivaltaisten viranomaisten on käytettävä valtuuksiaan määrätä 67 artiklassa tarkoitettuja hallinnollisia seuraamuksia ja muita toimenpiteitä kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti

| a) | suoraan; |
| --- | --- |

a)

suoraan;

| b) | yhteistyössä muiden viranomaisten kanssa; |
| --- | --- |

b)

yhteistyössä muiden viranomaisten kanssa;

| c) | saattamalla asia toimivaltaisten oikeusviranomaisten käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

c)

saattamalla asia toimivaltaisten oikeusviranomaisten käsiteltäväksi.

2.   Kun toimivaltaiset viranomaiset määrittävät 67 artiklan 3 kohdan nojalla määrättävän hallinnollisen seuraamuksen tai muun toimenpiteen tyyppiä ja tasoa, niiden on otettava huomioon kaikki asiaan vaikuttavat olosuhteet, tapauksen mukaan muun muassa seuraavat:

| a) | rikkomisen olennaisuus, vakavuus ja kesto; |
| --- | --- |

a)

rikkomisen olennaisuus, vakavuus ja kesto;

| b) | rikkomisesta vastuussa olevan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön vastuun aste; |
| --- | --- |

b)

rikkomisesta vastuussa olevan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön vastuun aste;

| c) | vastuussa olevan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön taloudellinen vahvuus, joka ilmenee erityisesti vastuussa olevan oikeushenkilön kokonaisliikevaihdosta tai vastuussa olevan luonnollisen henkilön vuosituloista ja nettovarallisuudesta; |
| --- | --- |

c)

vastuussa olevan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön taloudellinen vahvuus, joka ilmenee erityisesti vastuussa olevan oikeushenkilön kokonaisliikevaihdosta tai vastuussa olevan luonnollisen henkilön vuosituloista ja nettovarallisuudesta;

| d) | vastuussa olevan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön saamien voittojen tai välttämien tappioiden suuruus, jos ne ovat määritettävissä; |
| --- | --- |

d)

vastuussa olevan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön saamien voittojen tai välttämien tappioiden suuruus, jos ne ovat määritettävissä;

| e) | rikkomisesta kolmansille osapuolille aiheutuneet tappiot, jos ne ovat määritettävissä; |
| --- | --- |

e)

rikkomisesta kolmansille osapuolille aiheutuneet tappiot, jos ne ovat määritettävissä;

| f) | se, missä määrin vastuussa oleva luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö on tehnyt yhteistyötä toimivaltaisten viranomaisten kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tarvetta varmistaa, että kyseinen henkilö joutuu luopumaan saamistaan voitoista tai välttämistään tappioista; |
| --- | --- |

f)

se, missä määrin vastuussa oleva luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö on tehnyt yhteistyötä toimivaltaisten viranomaisten kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tarvetta varmistaa, että kyseinen henkilö joutuu luopumaan saamistaan voitoista tai välttämistään tappioista;

| g) | vastuussa olevan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön aiemmat rikkomiset. |
| --- | --- |

g)

vastuussa olevan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön aiemmat rikkomiset.

69 artikla

Hallinnollisten seuraamusten ja muiden toimenpiteiden julkaiseminen

1.   Toimivaltaisten viranomaisten on julkaistava ilman aiheetonta viivytystä virallisella verkkosivustollaan päätös, jolla määrätään hallinnollinen seuraamus tai muu toimenpide tämän asetuksen rikkomisesta, sen jälkeen, kun hallinnollisen seuraamuksen tai muun toimenpiteen kohteelle on ilmoitettu päätöksestä.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun julkaisemisen on sisällettävä tiedot rikkomisen tyypistä ja luonteesta, tiedot vastuussa olevista henkilöistä sekä määrätyt hallinnolliset seuraamukset tai muut toimenpiteet.

3.   Jos toimivaltaiset viranomaiset katsovat, että oikeushenkilöiden tunnistetietojen tai luonnollisten henkilöiden henkilöllisyyden ja henkilötietojen julkaiseminen on tapauskohtaisen arvioinnin perusteella kohtuutonta, tai jos toimivaltaiset viranomaiset katsovat, että julkaiseminen vaarantaa finanssimarkkinoiden vakauden tai meneillään olevan tutkinnan, toimivaltaisten viranomaisten on

| a) | lykättävä hallinnollisen seuraamuksen tai muun toimenpiteen määräämistä koskevan päätöksen julkaisemista, kunnes ei enää ole perusteita olla julkaisematta näitä tietoja; |
| --- | --- |

a)

lykättävä hallinnollisen seuraamuksen tai muun toimenpiteen määräämistä koskevan päätöksen julkaisemista, kunnes ei enää ole perusteita olla julkaisematta näitä tietoja;

| b) | julkaistava hallinnollisen seuraamuksen tai muun toimenpiteen määräämistä koskeva päätös jättäen kohtuulliseksi ajaksi mainitsematta päätöksen kohteena olevan henkilön tunnistetiedot tai henkilöllisyys ja henkilötiedot, jos arvioidaan, että perusteet anonyymiin julkaisemiseen raukeavat tuon ajan kuluessa, ja edellyttäen, että anonyymin julkaisemisen avulla varmistetaan kyseisten henkilötietojen tehokas suoja; tai |
| --- | --- |

b)

julkaistava hallinnollisen seuraamuksen tai muun toimenpiteen määräämistä koskeva päätös jättäen kohtuulliseksi ajaksi mainitsematta päätöksen kohteena olevan henkilön tunnistetiedot tai henkilöllisyys ja henkilötiedot, jos arvioidaan, että perusteet anonyymiin julkaisemiseen raukeavat tuon ajan kuluessa, ja edellyttäen, että anonyymin julkaisemisen avulla varmistetaan kyseisten henkilötietojen tehokas suoja; tai

| c) | jätettävä hallinnollisen seuraamuksen tai muun toimenpiteen määräämistä koskeva päätös kokonaan julkaisematta, mikäli katsotaan, etteivät a ja b alakohdassa säädetyt vaihtoehdot ole riittäviä varmistamaan,






  i) | ettei finanssimarkkinoiden vakaus vaarannu; |
| --- | --- | --- |

c)

jätettävä hallinnollisen seuraamuksen tai muun toimenpiteen määräämistä koskeva päätös kokonaan julkaisematta, mikäli katsotaan, etteivät a ja b alakohdassa säädetyt vaihtoehdot ole riittäviä varmistamaan,

i)

ettei finanssimarkkinoiden vakaus vaarannu;

| ii) | että tällaisten päätösten julkistaminen on oikeasuhteista luonteeltaan vähäisiksi katsottaviin toimenpiteisiin nähden. |
| --- | --- |

ii)

että tällaisten päätösten julkistaminen on oikeasuhteista luonteeltaan vähäisiksi katsottaviin toimenpiteisiin nähden.

4.   Jos kyseessä on 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettu päätös julkaista hallinnollinen seuraamus tai muu toimenpide anonyyminä, asiaankuuluvien tietojen julkaisemista voidaan lykätä. Jos hallinnollisen seuraamuksen tai muun toimenpiteen määräämistä koskevaan päätökseen haetaan muutosta asianomaisilta oikeusviranomaisilta, toimivaltaisten viranomaisten on lisäksi viipymättä julkaistava virallisella verkkosivustollaan nämä tiedot ja mahdolliset myöhemmät tiedot muutoksenhaun tuloksesta. Lisäksi on julkaistava kaikki oikeuden päätökset, joilla kumotaan hallinnollisen seuraamuksen tai muun toimenpiteen määräämistä koskeva päätös.

5.   Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että 1–4 kohdassa tarkoitetut julkaistut tiedot pysyvät niiden virallisella verkkosivustolla vähintään viiden vuoden ajan niiden julkaisemisen jälkeen. Julkaistut henkilötiedot säilytetään toimivaltaisten viranomaisten virallisilla verkkosivustoilla ainoastaan tarvittavan ajan kulloinkin sovellettavien tietosuojasääntöjen mukaisesti.

70 artikla

Velvollisuus toimittaa EIOPAlle tietoja hallinnollisista seuraamuksista ja muista toimenpiteistä

1.   Toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava EIOPAlle kaikista määrätyistä hallinnollisista seuraamuksista ja muista toimenpiteistä, joita ei 69 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti ole julkistettu, sekä niitä koskevasta mahdollisesta muutoksenhausta ja sen lopputuloksesta.

2.   Toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava vuosittain EIOPAlle yhdistetyt tiedot kaikista 67 artiklan mukaisesti määrätyistä hallinnollisista seuraamuksista ja muista toimenpiteistä.

EIOPA julkaisee nämä tiedot vuosikertomuksessaan.

3.   Jos jäsenvaltiot ovat päättäneet 67 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti säätää rikosoikeudellisia seuraamuksia tämän asetuksen rikkomisesta, niiden toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava vuosittain EIOPAlle anonymisoidut ja yhdistetyt tiedot kaikista suoritetuista rikostutkinnoista ja määrätyistä rikosoikeudellisista seuraamuksista. EIOPA julkaisee määrättyjä rikosoikeudellisia seuraamuksia koskevat anonymisoidut tiedot vuosikertomuksessa.

4.   Jos toimivaltaiset viranomaiset ovat julkistaneet hallinnollisen seuraamuksen, muun toimenpiteen tai rikosoikeudellisen seuraamuksen, niiden on ilmoitettava tästä hallinnollisesta seuraamuksesta, muusta toimenpiteestä tai rikosoikeudellisesta seuraamuksesta samanaikaisesti EIOPAlle.

XI LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

71 artikla

Henkilötietojen käsittely

Hoitaessaan tämän asetuksen mukaisia tehtäviään PEPP-tarjoajien, PEPP-jakelijoiden ja toimivaltaisten viranomaisten on noudatettava henkilötietojen käsittelyssä asetusta (EU) 2016/679 ja direktiiviä 2002/58/EY. Käsitellessään henkilötietoja tämän asetuksen puitteissa EIOPA noudattaa asetusta (EU) 2018/1725.

72 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 14 päivästä elokuuta 2019 neljän vuoden ajaksi 40 artiklan 9 kohdassa, 45 artiklan 4 kohdassa ja 65 artiklan 9 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän neljän vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 40 artiklan 9 kohdassa, 45 artiklan 4 kohdassa ja 65 artiklan 9 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevien 40 artiklan 9 kohdan, 45 artiklan 4 kohdan ja 65 artiklan 9 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kolmella kuukaudella.

73 artikla

Arviointi ja raportointi

1.   Komissio arvioi tätä asetusta viiden vuoden kuluttua sen soveltamispäivästä ja tämän jälkeen viiden vuoden välein ja esittää EIOPAa ja tarvittaessa muita Euroopan valvontaviranomaisia kuultuaan keskeisistä havainnoistaan kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus.

2.   Kertomuksessa on käsiteltävä erityisesti seuraavia:

| a) | II luvun mukaisen PEPP-tuotteiden rekisteröintimenettelyn toiminta; |
| --- | --- |

a)

II luvun mukaisen PEPP-tuotteiden rekisteröintimenettelyn toiminta;

| b) | siirrettävyys, erityisesti PEPP-säästäjien käytettävissä olevat alatilit ja säästäjän mahdollisuus jatkaa maksujen suorittamista viimeksi avatulle alatilille 20 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

siirrettävyys, erityisesti PEPP-säästäjien käytettävissä olevat alatilit ja säästäjän mahdollisuus jatkaa maksujen suorittamista viimeksi avatulle alatilille 20 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti;

| c) | kumppanuuksien kehittäminen; |
| --- | --- |

c)

kumppanuuksien kehittäminen;

| d) | vaihtopalvelun toiminta ja perittävien palkkioiden ja maksujen taso; |
| --- | --- |

d)

vaihtopalvelun toiminta ja perittävien palkkioiden ja maksujen taso;

| e) | PEPP-tuotteen saavuttama markkinaosuus ja tämän asetuksen vaikutus eläkkeisiin Euroopassa, mukaan lukien olemassa olevien tuotteiden korvautuminen ja PEPP-perustuotteen käyttöönotto; |
| --- | --- |

e)

PEPP-tuotteen saavuttama markkinaosuus ja tämän asetuksen vaikutus eläkkeisiin Euroopassa, mukaan lukien olemassa olevien tuotteiden korvautuminen ja PEPP-perustuotteen käyttöönotto;

| f) | valitusmenettely; |
| --- | --- |

f)

valitusmenettely;

| g) | ESG-tekijöiden sisällyttäminen PEPP-sijoituspolitiikkaan; |
| --- | --- |

g)

ESG-tekijöiden sisällyttäminen PEPP-sijoituspolitiikkaan;

| h) | niiden palkkioiden, maksujen ja kulujen taso, jotka koituvat suoraan tai välillisesti PEPP-säästäjien maksettaviksi, mukaan lukien arviointi mahdollisista markkinoiden toimintapuutteista; |
| --- | --- |

h)

niiden palkkioiden, maksujen ja kulujen taso, jotka koituvat suoraan tai välillisesti PEPP-säästäjien maksettaviksi, mukaan lukien arviointi mahdollisista markkinoiden toimintapuutteista;

| i) | se, missä määrin PEPP-tarjoajat noudattavat tätä asetusta ja sovellettavassa alakohtaisessa lainsäädännössä säädettyjä normeja; |
| --- | --- |

i)

se, missä määrin PEPP-tarjoajat noudattavat tätä asetusta ja sovellettavassa alakohtaisessa lainsäädännössä säädettyjä normeja;

| j) | PEPP-tarjoajien käyttämien eri riskien vähentämistekniikoiden soveltaminen; |
| --- | --- |

j)

PEPP-tarjoajien käyttämien eri riskien vähentämistekniikoiden soveltaminen;

| k) | PEPP-tuotteiden tarjoaminen palvelujen tarjoamisen vapauden ja sijoittautumisvapauden nojalla; |
| --- | --- |

k)

PEPP-tuotteiden tarjoaminen palvelujen tarjoamisen vapauden ja sijoittautumisvapauden nojalla;

| l) | se, onko tuotteen aiempaa tuotto- tai arvonkehitystä koskevien tietojen antamisesta potentiaalisille PEPP-säästäjille hyötyä, ottaen huomioon PEPP-tuotteeseen sisällytettävät tiedot tuottonäkymistä; |
| --- | --- |

l)

se, onko tuotteen aiempaa tuotto- tai arvonkehitystä koskevien tietojen antamisesta potentiaalisille PEPP-säästäjille hyötyä, ottaen huomioon PEPP-tuotteeseen sisällytettävät tiedot tuottonäkymistä;

| m) | se, onko PEPP-säätäjille annettava neuvonta, erityisesti maksusuoritusten mahdollisista muodoista, asianmukaista. |
| --- | --- |

m)

se, onko PEPP-säätäjille annettava neuvonta, erityisesti maksusuoritusten mahdollisista muodoista, asianmukaista.

Ensimmäisen alakohdan e alakohdassa tarkoitetussa arvioinnissa on otettava huomioon syyt, joiden vuoksi alatilejä ei ole avattu tietyissä jäsenvaltioissa, ja arvioitava PEPP-tarjoajien pyrkimyksiä kehittää teknisiä ratkaisuja alatilien avaamista varten ja niiden edistymistä tässä asiassa.

3.   Komissio perustaa asiaankuuluvien sidosryhmien paneelin, joka seuraa jatkuvasti PEPP-tuotteiden kehitystä ja täytäntöönpanoa. Paneeliin on kuuluttava ainakin EIOPA, toimivaltaiset viranomaiset, toimialan ja kuluttajien edustajia ja riippumattomia asiantuntijoita.

Paneelin sihteeristönä toimii EIOPA.

74 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tätä asetusta sovelletaan 12 kuukauden kuluttua siitä, kun 28 artiklan 5 kohdassa, 30 artiklan 2 kohdassa, 33 artiklan 3 kohdassa, 36 artiklan 2 kohdassa, 37 artiklan 2 kohdassa, 45 artiklan 3 kohdassa ja 46 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut delegoidut säädökset on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä kesäkuuta 2019.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

A. TAJANI

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

G. CIAMBA

---

(1)  
  EUVL C 81, 2.3.2018, s. 139.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 4. huhtikuuta 2019 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 14. kesäkuuta 2019.

2

(3)  
  EUVL C 11, 12.1.2018, s. 24.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1094/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/79/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 48).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/2341, annettu 14 päivänä joulukuuta 2016, ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoavien laitosten toiminnasta ja valvonnasta (EUVL L 354, 23.12.2016, s. 37).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1286/2014, annettu 26 päivänä marraskuuta 2014, vähittäismarkkinoille tarkoitettuja paketoituja ja vakuutusmuotoisia sijoitustuotteita (PRIIP-tuotteita) koskevista avaintietoasiakirjoista (EUVL L 352, 9.12.2014, s. 1).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1093/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/78/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 12).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1095/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/77/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/849, annettu 20 päivänä toukokuuta 2015, rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY ja komission direktiivin 2006/70/EY kumoamisesta (EUVL L 141, 5.6.2015, s. 73).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/61/EU, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2011, vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista ja direktiivin 2003/41/EY ja 2009/65/EY sekä asetuksen (EY) N:o 1060/2009 ja (EU) N:o 1095/2010 muuttamisesta (EUVL L 174, 1.7.2011, s. 1).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/760, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2015, eurooppalaisista pitkäaikaissijoitusrahastoista (EUVL L 123, 19.5.2015, s. 98).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/65/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (EUVL L 302, 17.11.2009, s. 32).

12

(13)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/58/EY, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2002, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) (EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37).

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/97, annettu 20 päivänä tammikuuta 2016, vakuutusten tarjoamisesta (EUVL L 26, 2.2.2016, s. 19).

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/65/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, rahoitusvälineiden markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 349).

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338).

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/138/EY, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II) (EUVL L 335, 17.12.2009, s. 1).

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/11/EU, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, kuluttajariitojen vaihtoehtoisesta riidanratkaisusta sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 ja direktiivin 2009/22/EY muuttamisesta (EUVL L 165, 18.6.2013, s. 63).

21

(22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

22

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/34/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, tietyntyyppisten yritysten vuositilinpäätöksistä, konsernitilinpäätöksistä ja niihin liittyvistä kertomuksista, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY muuttamisesta ja neuvoston direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY kumoamisesta (EUVL L 182, 29.6.2013, s. 19).

23

---

| 25.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 198/64 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 198/64

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2019/1239,

annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019,

eurooppalaisen merenkulkualan yhdennetyn palveluympäristön perustamisesta ja direktiivin 2010/65/EU kumoamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/65/EU (3) edellytetään, että jäsenvaltiot hyväksyvät unionin satamiin saapuvien ja niistä lähtevien alusten ilmoitusvelvoitteiden täyttämisen sähköisesti ja varmistavat tällaisten ilmoitusten välittämisen keskitetyn palvelupisteen kautta meriliikenteen helpottamiseksi ja nopeuttamiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/65/EU (3) edellytetään, että jäsenvaltiot hyväksyvät unionin satamiin saapuvien ja niistä lähtevien alusten ilmoitusvelvoitteiden täyttämisen sähköisesti ja varmistavat tällaisten ilmoitusten välittämisen keskitetyn palvelupisteen kautta meriliikenteen helpottamiseksi ja nopeuttamiseksi.

| (2) | Meriliikenne on kaupan ja yhteyksien runko sekä sisämarkkinoilla että niiden ulkopuolella. Meriliikenteen helpottamiseksi ja meriliikenteen harjoittajien hallinnollisen taakan keventämiseksi unionin säädöksissä, kansainvälisissä säädöksissä ja jäsenvaltioiden kansallisessa lainsäädännössä meriliikenteen harjoittajille asetettujen ilmoitusvelvoitteiden täyttämisessä käytettäviä ilmoitusmenettelyjä olisi edelleen yksinkertaistettava ja yhdenmukaistettava ja niistä olisi tehtävä teknologiariippumattomia, jotta tuetaan tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavia ilmoitusratkaisuja. |
| --- | --- |

(2)

Meriliikenne on kaupan ja yhteyksien runko sekä sisämarkkinoilla että niiden ulkopuolella. Meriliikenteen helpottamiseksi ja meriliikenteen harjoittajien hallinnollisen taakan keventämiseksi unionin säädöksissä, kansainvälisissä säädöksissä ja jäsenvaltioiden kansallisessa lainsäädännössä meriliikenteen harjoittajille asetettujen ilmoitusvelvoitteiden täyttämisessä käytettäviä ilmoitusmenettelyjä olisi edelleen yksinkertaistettava ja yhdenmukaistettava ja niistä olisi tehtävä teknologiariippumattomia, jotta tuetaan tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavia ilmoitusratkaisuja.

| (3) | Sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat toistuvasti vaatineet lisää yhteentoimivuutta ja kattavampaa, käyttäjäystävällisempää viestintää ja kattavampia, käyttäjäystävällisempiä tietovirtoja sisämarkkinoiden toiminnan parantamiseksi ja kansalaisten ja yritysten tarpeisiin vastaamiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat toistuvasti vaatineet lisää yhteentoimivuutta ja kattavampaa, käyttäjäystävällisempää viestintää ja kattavampia, käyttäjäystävällisempiä tietovirtoja sisämarkkinoiden toiminnan parantamiseksi ja kansalaisten ja yritysten tarpeisiin vastaamiseksi.

| (4) | Tämän asetuksen tärkein tavoite on vahvistaa yhdenmukaistetut säännöt satamakäyntejä varten vaadittujen tietojen tarjoamiselle, erityisesti varmistamalla, että samat datajoukot voidaan ilmoittaa kuhunkin merenkulkualan kansalliseen keskitettyyn palvelupisteeseen samalla tavoin. Tällä asetuksella pyritään myös helpottamaan tiedonsiirtoa ilmoittajien, asiaankuuluvien viranomaisten ja käyntisataman satamapalvelujen tarjoajien sekä muiden jäsenvaltioiden välillä. Tämän asetuksen soveltamisen ei pitäisi muuttaa ilmoitusvelvoitteiden aikatauluja tai sisältöä eikä vaikuttaa tietojen myöhempään tallennukseen ja käsittelyyn unionin tai kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

(4)

Tämän asetuksen tärkein tavoite on vahvistaa yhdenmukaistetut säännöt satamakäyntejä varten vaadittujen tietojen tarjoamiselle, erityisesti varmistamalla, että samat datajoukot voidaan ilmoittaa kuhunkin merenkulkualan kansalliseen keskitettyyn palvelupisteeseen samalla tavoin. Tällä asetuksella pyritään myös helpottamaan tiedonsiirtoa ilmoittajien, asiaankuuluvien viranomaisten ja käyntisataman satamapalvelujen tarjoajien sekä muiden jäsenvaltioiden välillä. Tämän asetuksen soveltamisen ei pitäisi muuttaa ilmoitusvelvoitteiden aikatauluja tai sisältöä eikä vaikuttaa tietojen myöhempään tallennukseen ja käsittelyyn unionin tai kansallisella tasolla.

| (5) | Nykyinen kussakin jäsenvaltiossa toimiva merenkulkualan kansallinen keskitetty palvelupiste olisi säilytettävä teknologianeutraalin ja yhteentoimivan eurooppalaisen merenkulkualan yhdennetyn palveluympäristön (European Maritime Single Window environment), jäljempänä ”EMSWe”, perustana. Merenkulkualan kansallisen keskitetyn palvelupisteen olisi oltava meriliikenteen harjoittajien kattava ilmoitusyhteyspiste, joka kerää ilmoittajilta tiedot ja jakaa ne kaikille asiaankuuluville toimivaltaisille viranomaisille ja satamapalvelujen tarjoajille. |
| --- | --- |

(5)

Nykyinen kussakin jäsenvaltiossa toimiva merenkulkualan kansallinen keskitetty palvelupiste olisi säilytettävä teknologianeutraalin ja yhteentoimivan eurooppalaisen merenkulkualan yhdennetyn palveluympäristön (European Maritime Single Window environment), jäljempänä ”EMSWe”, perustana. Merenkulkualan kansallisen keskitetyn palvelupisteen olisi oltava meriliikenteen harjoittajien kattava ilmoitusyhteyspiste, joka kerää ilmoittajilta tiedot ja jakaa ne kaikille asiaankuuluville toimivaltaisille viranomaisille ja satamapalvelujen tarjoajille.

| (6) | Jotta voitaisiin tehostaa merenkulkualan kansallisten keskitettyjen palvelupisteiden toimintaa ja valmistautua tulevaan kehitykseen, jäsenvaltioissa olisi voitava pitää voimassa nykyiset järjestelyt tai luoda uusia järjestelyjä, joiden avulla merenkulkualan kansallista keskitettyä palvelupistettä voidaan käyttää muita liikennemuotoja koskevien vastaavanlaisten tietojen ilmoittamiseen. |
| --- | --- |

(6)

Jotta voitaisiin tehostaa merenkulkualan kansallisten keskitettyjen palvelupisteiden toimintaa ja valmistautua tulevaan kehitykseen, jäsenvaltioissa olisi voitava pitää voimassa nykyiset järjestelyt tai luoda uusia järjestelyjä, joiden avulla merenkulkualan kansallista keskitettyä palvelupistettä voidaan käyttää muita liikennemuotoja koskevien vastaavanlaisten tietojen ilmoittamiseen.

| (7) | Näiden merenkulkualan kansallisten keskitettyjen palvelupisteiden asiakasrajapinnat olisi ilmoittajien puolelta yhdenmukaistettava unionin tasolla, jotta helpotettaisiin ilmoittamista ja kevennettäisiin edelleen hallinnollista taakkaa. Tällainen yhdenmukaistaminen olisi toteutettava käyttämällä jokaisessa merenkulkualan kansallisessa keskitetyssä palvelupisteessä unionin tasolla kehitettyä yhteistä käyttöliittymäohjelmistoa järjestelmien väliseen tietojenvaihtoon. Jäsenvaltioiden olisi vastattava tämän käyttöliittymämoduulin integroinnista ja hallinnoinnista sekä ohjelmiston säännöllisestä ja oikea-aikaisesta päivittämisestä sitä mukaa kuin komissio toimittaa uusia versioita. Komission olisi kehitettävä tämä moduuli ja toimitettava siihen päivitykset tarpeen mukaan, koska digitaalisten teknologioiden kehittäminen etenee nopeasti ja uudet kehityskulut voivat tehdä teknologisista ratkaisuista nopeasti vanhentuneita. |
| --- | --- |

(7)

Näiden merenkulkualan kansallisten keskitettyjen palvelupisteiden asiakasrajapinnat olisi ilmoittajien puolelta yhdenmukaistettava unionin tasolla, jotta helpotettaisiin ilmoittamista ja kevennettäisiin edelleen hallinnollista taakkaa. Tällainen yhdenmukaistaminen olisi toteutettava käyttämällä jokaisessa merenkulkualan kansallisessa keskitetyssä palvelupisteessä unionin tasolla kehitettyä yhteistä käyttöliittymäohjelmistoa järjestelmien väliseen tietojenvaihtoon. Jäsenvaltioiden olisi vastattava tämän käyttöliittymämoduulin integroinnista ja hallinnoinnista sekä ohjelmiston säännöllisestä ja oikea-aikaisesta päivittämisestä sitä mukaa kuin komissio toimittaa uusia versioita. Komission olisi kehitettävä tämä moduuli ja toimitettava siihen päivitykset tarpeen mukaan, koska digitaalisten teknologioiden kehittäminen etenee nopeasti ja uudet kehityskulut voivat tehdä teknologisista ratkaisuista nopeasti vanhentuneita.

| (8) | Muut jäsenvaltioiden ja palveluntarjoajien tarjoamat ilmoituskanavat, kuten satamien sisäiset tietojenvaihtojärjestelmät, voitaisiin säilyttää vaihtoehtoisina ilmoitusyhteyspisteinä, ja niiden olisi pystyttävä toimimaan tietopalvelujen tarjoajina. |
| --- | --- |

(8)

Muut jäsenvaltioiden ja palveluntarjoajien tarjoamat ilmoituskanavat, kuten satamien sisäiset tietojenvaihtojärjestelmät, voitaisiin säilyttää vaihtoehtoisina ilmoitusyhteyspisteinä, ja niiden olisi pystyttävä toimimaan tietopalvelujen tarjoajina.

| (9) | Jotta sisämaajäsenvaltioille, joilla ei ole merisatamia, ei koituisi kohtuutonta hallinnollista taakkaa, tällaiset jäsenvaltiot olisi vapautettava velvoitteesta kehittää, perustaa, pitää toiminnassa ja asettaa saataville merenkulkualan kansallisia keskitettyjä palvelupisteitä. Tämä tarkoittaa, että niin kauan kuin tällaiset jäsenvaltiot soveltavat tätä vapautusta, niitä ei olisi velvoitettava täyttämään merenkulkualan kansallisten keskitettyjen palvelupisteiden kehittämiseen, perustamiseen, toimintaan ja saataville asettamiseen liittyviä velvoitteita. |
| --- | --- |

(9)

Jotta sisämaajäsenvaltioille, joilla ei ole merisatamia, ei koituisi kohtuutonta hallinnollista taakkaa, tällaiset jäsenvaltiot olisi vapautettava velvoitteesta kehittää, perustaa, pitää toiminnassa ja asettaa saataville merenkulkualan kansallisia keskitettyjä palvelupisteitä. Tämä tarkoittaa, että niin kauan kuin tällaiset jäsenvaltiot soveltavat tätä vapautusta, niitä ei olisi velvoitettava täyttämään merenkulkualan kansallisten keskitettyjen palvelupisteiden kehittämiseen, perustamiseen, toimintaan ja saataville asettamiseen liittyviä velvoitteita.

| (10) | Merenkulkualan kansallisten keskitettyjen palvelupisteiden olisi tarjottava helppokäyttöinen graafinen, yhteisillä toiminnoilla varustettu käyttöliittymä, jonka avulla ilmoittajat voivat ilmoittaa tietoja manuaalisesti. Jäsenvaltioiden olisi tarjottava ilmoittajille graafinen käyttöliittymä tietojen manuaalista syöttämistä varten myös siten, että ilmoittajat voivat siirtää tiedot yhdenmukaistettuina digitaalisina taulukkoina. Yhteisten toimintojen varmistamisen lisäksi komission ja jäsenvaltioiden olisi koordinoitava toimia varmistaakseen, että näiden graafisten käyttöliittymien käyttäjäkokemukset ovat mahdollisimman samankaltaiset. |
| --- | --- |

(10)

Merenkulkualan kansallisten keskitettyjen palvelupisteiden olisi tarjottava helppokäyttöinen graafinen, yhteisillä toiminnoilla varustettu käyttöliittymä, jonka avulla ilmoittajat voivat ilmoittaa tietoja manuaalisesti. Jäsenvaltioiden olisi tarjottava ilmoittajille graafinen käyttöliittymä tietojen manuaalista syöttämistä varten myös siten, että ilmoittajat voivat siirtää tiedot yhdenmukaistettuina digitaalisina taulukkoina. Yhteisten toimintojen varmistamisen lisäksi komission ja jäsenvaltioiden olisi koordinoitava toimia varmistaakseen, että näiden graafisten käyttöliittymien käyttäjäkokemukset ovat mahdollisimman samankaltaiset.

| (11) | Uudet digitaaliteknologiat luovat jatkuvasti kasvavia mahdollisuuksia tehostaa meriliikennealaa ja vähentää hallinnollista taakkaa. Jotta tällaisista uusista teknologioista saataisiin hyötyjä mahdollisimman nopeasti, komissiolle olisi siirrettävä valta muuttaa täytäntöönpanosäädöksillä yhdenmukaistetun ilmoitusympäristön teknisiä eritelmiä, standardeja ja menettelyjä. Tämän pitäisi jättää joustavuutta markkinatoimijoille, jotta ne voivat kehittää uusia digitaalisia teknologioita, ja uudet teknologiat olisi myös otettava huomioon tätä asetusta tarkistettaessa. |
| --- | --- |

(11)

Uudet digitaaliteknologiat luovat jatkuvasti kasvavia mahdollisuuksia tehostaa meriliikennealaa ja vähentää hallinnollista taakkaa. Jotta tällaisista uusista teknologioista saataisiin hyötyjä mahdollisimman nopeasti, komissiolle olisi siirrettävä valta muuttaa täytäntöönpanosäädöksillä yhdenmukaistetun ilmoitusympäristön teknisiä eritelmiä, standardeja ja menettelyjä. Tämän pitäisi jättää joustavuutta markkinatoimijoille, jotta ne voivat kehittää uusia digitaalisia teknologioita, ja uudet teknologiat olisi myös otettava huomioon tätä asetusta tarkistettaessa.

| (12) | Ilmoittajille olisi tarjottava riittävä tuki ja tiedot merenkulkualan kansalliseen keskitettyyn palvelupisteeseen liittyvistä prosesseista ja teknisistä vaatimuksista helposti saatavilla olevien ja käyttäjäystävällisten, ulkoasultaan ja käyttäjätuntumaltaan yhtenäisten kansallisten verkkosivustojen kautta. |
| --- | --- |

(12)

Ilmoittajille olisi tarjottava riittävä tuki ja tiedot merenkulkualan kansalliseen keskitettyyn palvelupisteeseen liittyvistä prosesseista ja teknisistä vaatimuksista helposti saatavilla olevien ja käyttäjäystävällisten, ulkoasultaan ja käyttäjätuntumaltaan yhtenäisten kansallisten verkkosivustojen kautta.

| (13) | Kansainvälisen meriliikenteen helpottamista koskevassa yleissopimuksessa, jäljempänä ”FAL-yleissopimus” (4), määrätään, että viranomaisten on kaikissa tapauksissa vaadittava ainoastaan olennaisten tietojen ilmoittamista ja pidettävä niiden määrä mahdollisimman pienenä. Paikalliset olosuhteet saattavat kuitenkin edellyttää erityisiä tietoja, jotta voidaan varmistaa turvallinen merenkulku. |
| --- | --- |

(13)

Kansainvälisen meriliikenteen helpottamista koskevassa yleissopimuksessa, jäljempänä ”FAL-yleissopimus” (4), määrätään, että viranomaisten on kaikissa tapauksissa vaadittava ainoastaan olennaisten tietojen ilmoittamista ja pidettävä niiden määrä mahdollisimman pienenä. Paikalliset olosuhteet saattavat kuitenkin edellyttää erityisiä tietoja, jotta voidaan varmistaa turvallinen merenkulku.

| (14) | EMSWe:n toimivuuden mahdollistamiseksi on tarpeen vahvistaa kattava EMSWe-datajoukko, jonka olisi sisällettävä kaikki tietoelementit, joita kansalliset viranomaiset tai satamaoperaattorit voivat pyytää hallinnollisia tai toiminnallisia tarkoituksia varten aluksen käydessä satamassa. Komission olisi EMSWe-datajoukkoa vahvistaessaan otettava huomioon kansainvälisellä tasolla tehty asiaan liittyvä työ. Koska ilmoitusvelvoitteiden laajuus vaihtelee jäsenvaltiosta toiseen, kunkin jäsenvaltion merenkulkualan kansallinen keskitetty palvelupiste olisi suunniteltava siten, että se voi vastaanottaa EMSWe-datajoukon sellaisenaan ilman mitään muutoksia ja jättää huomiotta tiedot, jotka eivät ole kyseisen jäsenvaltion kannalta merkityksellisiä. |
| --- | --- |

(14)

EMSWe:n toimivuuden mahdollistamiseksi on tarpeen vahvistaa kattava EMSWe-datajoukko, jonka olisi sisällettävä kaikki tietoelementit, joita kansalliset viranomaiset tai satamaoperaattorit voivat pyytää hallinnollisia tai toiminnallisia tarkoituksia varten aluksen käydessä satamassa. Komission olisi EMSWe-datajoukkoa vahvistaessaan otettava huomioon kansainvälisellä tasolla tehty asiaan liittyvä työ. Koska ilmoitusvelvoitteiden laajuus vaihtelee jäsenvaltiosta toiseen, kunkin jäsenvaltion merenkulkualan kansallinen keskitetty palvelupiste olisi suunniteltava siten, että se voi vastaanottaa EMSWe-datajoukon sellaisenaan ilman mitään muutoksia ja jättää huomiotta tiedot, jotka eivät ole kyseisen jäsenvaltion kannalta merkityksellisiä.

| (15) | Poikkeuksellisissa olosuhteissa jäsenvaltion olisi voitava pyytää ilmoittajilta lisätietoelementtejä. Tällaisia poikkeuksellisia olosuhteita voivat olla esimerkiksi tilanteet, joissa on kiireellisesti suojeltava sisäistä järjestystä ja turvallisuutta taikka torjuttava ihmisten tai eläinten terveyteen tai ympäristöön kohdistuva vakava uhka. Poikkeuksellisten olosuhteiden käsitettä olisi tulkittava suppeasti. |
| --- | --- |

(15)

Poikkeuksellisissa olosuhteissa jäsenvaltion olisi voitava pyytää ilmoittajilta lisätietoelementtejä. Tällaisia poikkeuksellisia olosuhteita voivat olla esimerkiksi tilanteet, joissa on kiireellisesti suojeltava sisäistä järjestystä ja turvallisuutta taikka torjuttava ihmisten tai eläinten terveyteen tai ympäristöön kohdistuva vakava uhka. Poikkeuksellisten olosuhteiden käsitettä olisi tulkittava suppeasti.

| (16) | Tämän asetuksen liitteessä olisi lueteltava unionin ja kansainvälisten säädösten sisältämät asiaankuuluvat ilmoitusvelvoitteet. Näiden ilmoitusvelvoitteiden olisi muodostettava perusta kattavan EMSWe-datajoukon vahvistamiselle. Liitteessä olisi myös viitattava asiaankuuluviin kansallisen tason ilmoitusvelvoitteiden luokkiin, ja jäsenvaltioiden olisi voitava pyytää komissiota muuttamaan EMSWe-datajoukkoa kansallisessa lainsäädännössään ja kansallisissa vaatimuksissaan vahvistettujen ilmoitusvelvoitteiden mukaisesti. Unionin säädöksiin, joilla muutetaan EMSWe-datajoukkoa kansalliseen lainsäädäntöön ja kansallisiin vaatimuksiin sisältyvien ilmoitusvelvoitteiden perusteella, olisi sisällyttävä yksiselitteiset viittaukset kyseiseen kansalliseen lainsäädäntöön ja kansallisiin vaatimuksiin. |
| --- | --- |

(16)

Tämän asetuksen liitteessä olisi lueteltava unionin ja kansainvälisten säädösten sisältämät asiaankuuluvat ilmoitusvelvoitteet. Näiden ilmoitusvelvoitteiden olisi muodostettava perusta kattavan EMSWe-datajoukon vahvistamiselle. Liitteessä olisi myös viitattava asiaankuuluviin kansallisen tason ilmoitusvelvoitteiden luokkiin, ja jäsenvaltioiden olisi voitava pyytää komissiota muuttamaan EMSWe-datajoukkoa kansallisessa lainsäädännössään ja kansallisissa vaatimuksissaan vahvistettujen ilmoitusvelvoitteiden mukaisesti. Unionin säädöksiin, joilla muutetaan EMSWe-datajoukkoa kansalliseen lainsäädäntöön ja kansallisiin vaatimuksiin sisältyvien ilmoitusvelvoitteiden perusteella, olisi sisällyttävä yksiselitteiset viittaukset kyseiseen kansalliseen lainsäädäntöön ja kansallisiin vaatimuksiin.

| (17) | Jaettaessa merenkulkualan kansallisesta keskitetystä palvelupisteestä tietoja toimivaltaisille viranomaisille tiedonsiirrossa olisi noudatettava liitteessä luetelluissa unionin säädöksissä säädettyjä ilmoitusvelvoitteita ja -muodollisuuksia koskevia yleisiä tietovaatimuksia, muotoja ja koodeja ja tiedot olisi siirrettävä siinä perustettujen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 (5) 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen sähköisten tietojenkäsittelymenetelmien kaltaisten tietoteknisten järjestelmien kautta. |
| --- | --- |

(17)

Jaettaessa merenkulkualan kansallisesta keskitetystä palvelupisteestä tietoja toimivaltaisille viranomaisille tiedonsiirrossa olisi noudatettava liitteessä luetelluissa unionin säädöksissä säädettyjä ilmoitusvelvoitteita ja -muodollisuuksia koskevia yleisiä tietovaatimuksia, muotoja ja koodeja ja tiedot olisi siirrettävä siinä perustettujen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 (5) 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen sähköisten tietojenkäsittelymenetelmien kaltaisten tietoteknisten järjestelmien kautta.

| (18) | Tämän asetuksen täytäntöönpanossa olisi otettava huomioon kansallisella ja unionin tasolla perustetut SafeSeaNet-järjestelmät, joilla olisi jatkossakin helpotettava merenkulkualan kansallisen keskitetyn palvelupisteen kautta saatujen tietojenvaihtoa ja jakamista jäsenvaltioiden välillä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/59/EY (6) mukaisesti. |
| --- | --- |

(18)

Tämän asetuksen täytäntöönpanossa olisi otettava huomioon kansallisella ja unionin tasolla perustetut SafeSeaNet-järjestelmät, joilla olisi jatkossakin helpotettava merenkulkualan kansallisen keskitetyn palvelupisteen kautta saatujen tietojenvaihtoa ja jakamista jäsenvaltioiden välillä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/59/EY (6) mukaisesti.

| (19) | Satamat eivät ole tavaroiden lopullinen määränpää. Alusten satamakäyntien tehokkuudella on vaikutusta koko logistiikkaketjuun, joka liittyy tavaroiden ja matkustajien kuljettamiseen satamiin ja satamista. Jotta varmistettaisiin yhteentoimivuus, multimodaalisuus ja meriliikenteen sujuva liittäminen koko logistiikkaketjuun ja sujuvoitettaisiin muita liikennemuotoja, merenkulkualan kansallisten keskitettyjen palvelupisteiden pitäisi voida vaihtaa tarpeellisia tietoja, kuten saapumis- ja lähtöaikoja koskevia tietoja, vastaavien muita liikennemuotoja varten luotujen puitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(19)

Satamat eivät ole tavaroiden lopullinen määränpää. Alusten satamakäyntien tehokkuudella on vaikutusta koko logistiikkaketjuun, joka liittyy tavaroiden ja matkustajien kuljettamiseen satamiin ja satamista. Jotta varmistettaisiin yhteentoimivuus, multimodaalisuus ja meriliikenteen sujuva liittäminen koko logistiikkaketjuun ja sujuvoitettaisiin muita liikennemuotoja, merenkulkualan kansallisten keskitettyjen palvelupisteiden pitäisi voida vaihtaa tarpeellisia tietoja, kuten saapumis- ja lähtöaikoja koskevia tietoja, vastaavien muita liikennemuotoja varten luotujen puitteiden kanssa.

| (20) | Meriliikenteen tehostamiseksi ja aluksen satamakäynnin yhteydessä operatiivisista syistä annettavien tietojen päällekkäisyyden rajoittamiseksi ilmoittajien merenkulkualan kansalliseen keskitettyyn palvelupisteeseen antamat tiedot olisi jaettava myös tiettyjen muiden yksiköiden, kuten satama- tai terminaalioperaattoreiden kanssa silloin kun ilmoittaja antaa siihen luvan ja ottaen huomioon, että luottamuksellisuutta, kaupallista arkaluonteisuutta ja oikeudellisia rajoituksia on noudatettava. Tämän asetuksen tavoitteena on parantaa yhden kerran periaatteen mukaista tietojen käsittelyä, kun ilmoitusvelvoitteita täytetään. |
| --- | --- |

(20)

Meriliikenteen tehostamiseksi ja aluksen satamakäynnin yhteydessä operatiivisista syistä annettavien tietojen päällekkäisyyden rajoittamiseksi ilmoittajien merenkulkualan kansalliseen keskitettyyn palvelupisteeseen antamat tiedot olisi jaettava myös tiettyjen muiden yksiköiden, kuten satama- tai terminaalioperaattoreiden kanssa silloin kun ilmoittaja antaa siihen luvan ja ottaen huomioon, että luottamuksellisuutta, kaupallista arkaluonteisuutta ja oikeudellisia rajoituksia on noudatettava. Tämän asetuksen tavoitteena on parantaa yhden kerran periaatteen mukaista tietojen käsittelyä, kun ilmoitusvelvoitteita täytetään.

| (21) | Asetuksessa (EU) N:o 952/2013 säädetään, että unionin tullialueelle tuotavista tavaroista on tehtävä saapumisen yleisilmoitus, joka on toimitettava tulliviranomaisille sähköisesti. Koska saapumisen yleisilmoituksen tiedot ovat turvallisuuteen ja talouteen liittyvien riskien hallinnan kannalta hyvin tärkeitä, parhaillaan ollaan kehittämässä erityistä sähköistä järjestelmää saapumisen yleisilmoitusten toimittamista ja hallintaa varten unionin tullialueella. Tästä syystä saapumisen yleisilmoitusta ei ole mahdollista toimittaa yhdenmukaistetun ilmoituskäyttöliittymän moduulin kautta. Koska jotkin saapumisen yleisilmoituksessa toimitettavat tietoelementit vaaditaan kuitenkin myös muiden tullin ja meriliikenteen ilmoitusvelvoitteiden noudattamiseksi alusten käydessä unionin satamissa, EMSWe:ssä pitäisi voida käsitellä myös saapumisen yleisilmoituksen tietoelementtejä. Olisi myös pohdittava mahdollisuutta, että merenkulkualan kansallinen keskitetty palvelupiste voisi poimia asiaankuuluvia tietoja, jotka on jo toimitettu saapumisen yleisilmoituksen avulla. |
| --- | --- |

(21)

Asetuksessa (EU) N:o 952/2013 säädetään, että unionin tullialueelle tuotavista tavaroista on tehtävä saapumisen yleisilmoitus, joka on toimitettava tulliviranomaisille sähköisesti. Koska saapumisen yleisilmoituksen tiedot ovat turvallisuuteen ja talouteen liittyvien riskien hallinnan kannalta hyvin tärkeitä, parhaillaan ollaan kehittämässä erityistä sähköistä järjestelmää saapumisen yleisilmoitusten toimittamista ja hallintaa varten unionin tullialueella. Tästä syystä saapumisen yleisilmoitusta ei ole mahdollista toimittaa yhdenmukaistetun ilmoituskäyttöliittymän moduulin kautta. Koska jotkin saapumisen yleisilmoituksessa toimitettavat tietoelementit vaaditaan kuitenkin myös muiden tullin ja meriliikenteen ilmoitusvelvoitteiden noudattamiseksi alusten käydessä unionin satamissa, EMSWe:ssä pitäisi voida käsitellä myös saapumisen yleisilmoituksen tietoelementtejä. Olisi myös pohdittava mahdollisuutta, että merenkulkualan kansallinen keskitetty palvelupiste voisi poimia asiaankuuluvia tietoja, jotka on jo toimitettu saapumisen yleisilmoituksen avulla.

| (22) | Jotta voidaan täysin yhdenmukaistaa ilmoitusvelvoitteet, tulli-, merenkulku- ja muiden asiaankuuluvien viranomaisten olisi tehtävä yhteistyötä sekä kansallisella että unionin tasolla. Kansallisten koordinaattorien, joilla on erityisiä vastuualueita, olisi parannettava tämän yhteistyön tehokkuutta ja merenkulkualan kansallisten keskitettyjen palvelupisteiden moitteetonta toimintaa. |
| --- | --- |

(22)

Jotta voidaan täysin yhdenmukaistaa ilmoitusvelvoitteet, tulli-, merenkulku- ja muiden asiaankuuluvien viranomaisten olisi tehtävä yhteistyötä sekä kansallisella että unionin tasolla. Kansallisten koordinaattorien, joilla on erityisiä vastuualueita, olisi parannettava tämän yhteistyön tehokkuutta ja merenkulkualan kansallisten keskitettyjen palvelupisteiden moitteetonta toimintaa.

| (23) | Jotta voitaisiin käyttää uudelleen merenkulkualan kansallisten keskitettyjen palvelupisteiden kautta annettuja tietoja ja helpottaa tietojen toimittamista ilmoittajille, on syytä luoda yhteisiä tietokantoja. Olisi perustettava EMSWe:n alustietokanta, johon sisältyy viiteluettelo aluksia koskevista yksilöintitiedoista ja niiden ilmoitusvaatimuksiin tehdyistä poikkeuksista, siten kuin ne on ilmoitettu asiaankuuluvaan merenkulkualan kansalliseen keskitettyyn palvelupisteeseen. Jotta helpotettaisiin tietojen toimittamista ilmoittajien kannalta, olisi perustettava yhteinen sijaintitietokanta, jossa on sijaintikoodien viiteluettelo, mukaan lukien Yhdistyneiden kansakuntien määräasemia koskeva säännöstö (UN/LOCODE), SafeSeaNetin erityiskoodit sekä satamarakenteiden koodit, sellaisena kuin ne on rekisteröity Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) GISIS-järjestelmään (Global Integrated Shipping Information System). Lisäksi olisi perustettava yleinen vaarallisia aineita koskeva tietokanta, joka sisältää luettelon vaarallisista ja ympäristöä pilaavista aineista, joista on ilmoitettava merenkulkualan kansalliselle keskitetylle palvelupisteelle direktiivin 2002/59/EY ja IMOn FAL 7:n mukaisesti ottaen huomioon asiaankuuluvat IMOn yleissopimusten ja säännöstöjen tietoelementit. |
| --- | --- |

(23)

Jotta voitaisiin käyttää uudelleen merenkulkualan kansallisten keskitettyjen palvelupisteiden kautta annettuja tietoja ja helpottaa tietojen toimittamista ilmoittajille, on syytä luoda yhteisiä tietokantoja. Olisi perustettava EMSWe:n alustietokanta, johon sisältyy viiteluettelo aluksia koskevista yksilöintitiedoista ja niiden ilmoitusvaatimuksiin tehdyistä poikkeuksista, siten kuin ne on ilmoitettu asiaankuuluvaan merenkulkualan kansalliseen keskitettyyn palvelupisteeseen. Jotta helpotettaisiin tietojen toimittamista ilmoittajien kannalta, olisi perustettava yhteinen sijaintitietokanta, jossa on sijaintikoodien viiteluettelo, mukaan lukien Yhdistyneiden kansakuntien määräasemia koskeva säännöstö (UN/LOCODE), SafeSeaNetin erityiskoodit sekä satamarakenteiden koodit, sellaisena kuin ne on rekisteröity Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) GISIS-järjestelmään (Global Integrated Shipping Information System). Lisäksi olisi perustettava yleinen vaarallisia aineita koskeva tietokanta, joka sisältää luettelon vaarallisista ja ympäristöä pilaavista aineista, joista on ilmoitettava merenkulkualan kansalliselle keskitetylle palvelupisteelle direktiivin 2002/59/EY ja IMOn FAL 7:n mukaisesti ottaen huomioon asiaankuuluvat IMOn yleissopimusten ja säännöstöjen tietoelementit.

| (24) | Toimivaltaisten viranomaisten tämän asetuksen puitteissa suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679 (7). Komission tämän asetuksen puitteissa suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2018/1725 (8). |
| --- | --- |

(24)

Toimivaltaisten viranomaisten tämän asetuksen puitteissa suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679 (7). Komission tämän asetuksen puitteissa suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2018/1725 (8).

| (25) | EMSWe:n ja merenkulkualan kansallisten keskitettyjen palvelupisteiden ei pitäisi antaa aihetta muuhun henkilötietojen käsittelyyn kuin mikä tarvitaan niiden toimintaa varten, eikä niitä pitäisi käyttää uusien oikeuksien antamiseen henkilötietoihin pääsyn tarkoituksessa. |
| --- | --- |

(25)

EMSWe:n ja merenkulkualan kansallisten keskitettyjen palvelupisteiden ei pitäisi antaa aihetta muuhun henkilötietojen käsittelyyn kuin mikä tarvitaan niiden toimintaa varten, eikä niitä pitäisi käyttää uusien oikeuksien antamiseen henkilötietoihin pääsyn tarkoituksessa.

| (26) | Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä tämän asetuksen täydentämiseksi vahvistamalla EMSWe-datajoukko ja muuttamalla sitä ja vahvistamalla tietoelementtien määritelmät, luokat ja dataeritelmät ja liitteen muuttamiseksi siten, että siihen sisällytetään kansallisella tasolla voimassa olevat ilmoitusvelvoitteet ja että siinä otetaan huomioon kaikki unionin säädöksissä vahvistetut uudet ilmoitusvelvoitteet. Komission olisi varmistettava, että liitteessä luetelluissa unionin ja kansainvälisissä säädöksissä vahvistettuja yhteisiä tietovaatimuksia, muotoja ja koodeja noudatetaan. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (9) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(26)

Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä tämän asetuksen täydentämiseksi vahvistamalla EMSWe-datajoukko ja muuttamalla sitä ja vahvistamalla tietoelementtien määritelmät, luokat ja dataeritelmät ja liitteen muuttamiseksi siten, että siihen sisällytetään kansallisella tasolla voimassa olevat ilmoitusvelvoitteet ja että siinä otetaan huomioon kaikki unionin säädöksissä vahvistetut uudet ilmoitusvelvoitteet. Komission olisi varmistettava, että liitteessä luetelluissa unionin ja kansainvälisissä säädöksissä vahvistettuja yhteisiä tietovaatimuksia, muotoja ja koodeja noudatetaan. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (9) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (27) | Delegoituja säädöksiä valmistellessaan komission olisi varmistettava, että jäsenvaltioiden asiantuntijoita ja elinkeinoelämää kuullaan avoimesti ja hyvissä ajoin etukäteen. |
| --- | --- |

(27)

Delegoituja säädöksiä valmistellessaan komission olisi varmistettava, että jäsenvaltioiden asiantuntijoita ja elinkeinoelämää kuullaan avoimesti ja hyvissä ajoin etukäteen.

| (28) | Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (10) mukaisesti. |
| --- | --- |

(28)

Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (10) mukaisesti.

| (29) | Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä täytäntöönpanovalta vahvistaa toiminnalliset ja tekniset eritelmät, laadunvalvontamekanismit sekä menettelyt, jotka koskevat yhdenmukaistetun käyttöliittymämoduulin ja siihen liittyvien merenkulkualan kansallisten keskitettyjen palvelupisteiden yhdenmukaistettujen elementtien käyttöönottoa, ylläpitoa ja käyttöä. Komissiolle olisi myös siirrettävä täytäntöönpanovalta vahvistaa tekniset eritelmät, standardit ja menettelyt EMSWe:n yhteisille palveluille. |
| --- | --- |

(29)

Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä täytäntöönpanovalta vahvistaa toiminnalliset ja tekniset eritelmät, laadunvalvontamekanismit sekä menettelyt, jotka koskevat yhdenmukaistetun käyttöliittymämoduulin ja siihen liittyvien merenkulkualan kansallisten keskitettyjen palvelupisteiden yhdenmukaistettujen elementtien käyttöönottoa, ylläpitoa ja käyttöä. Komissiolle olisi myös siirrettävä täytäntöönpanovalta vahvistaa tekniset eritelmät, standardit ja menettelyt EMSWe:n yhteisille palveluille.

| (30) | Tämän asetuksen olisi pohjauduttava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 910/2014 (11), jossa säädetään ehdoista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot tunnustavat toisen jäsenvaltion ilmoitetun sähköisen tunnistamisjärjestelmän piiriin kuuluvat tietyt luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden sähköisen tunnistautumisen menetelmät. Asetuksella (EU) N:o 910/2014 vahvistetaan edellytykset, joiden mukaisesti käyttäjät voivat käyttää sähköisiä tunnistautumis- ja todentamiskeinojaan voidakseen käyttää sähköisiä julkisia palveluja valtioiden rajat ylittävissä tapauksissa. |
| --- | --- |

(30)

Tämän asetuksen olisi pohjauduttava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 910/2014 (11), jossa säädetään ehdoista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot tunnustavat toisen jäsenvaltion ilmoitetun sähköisen tunnistamisjärjestelmän piiriin kuuluvat tietyt luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden sähköisen tunnistautumisen menetelmät. Asetuksella (EU) N:o 910/2014 vahvistetaan edellytykset, joiden mukaisesti käyttäjät voivat käyttää sähköisiä tunnistautumis- ja todentamiskeinojaan voidakseen käyttää sähköisiä julkisia palveluja valtioiden rajat ylittävissä tapauksissa.

| (31) | Komission olisi tehtävä tätä asetusta koskeva arviointi. Olisi kerättävä tietoja tätä arviointia varten ja sen arvioimiseksi, miten hyvin tällä asetuksella saavutetaan sen tavoitteet. Komission olisi muiden vaihtoehtojen ohella arvioitava myös lisäarvoa, joka saadaan keskitetyn ilmoitusliittymän kaltaisesta keskitetystä ja yhdenmukaistetusta eurooppalaisesta ilmoitusjärjestelmästä. |
| --- | --- |

(31)

Komission olisi tehtävä tätä asetusta koskeva arviointi. Olisi kerättävä tietoja tätä arviointia varten ja sen arvioimiseksi, miten hyvin tällä asetuksella saavutetaan sen tavoitteet. Komission olisi muiden vaihtoehtojen ohella arvioitava myös lisäarvoa, joka saadaan keskitetyn ilmoitusliittymän kaltaisesta keskitetystä ja yhdenmukaistetusta eurooppalaisesta ilmoitusjärjestelmästä.

| (32) | Direktiivi 2010/65/EU olisi sen vuoksi kumottava tämän asetuksen soveltamispäivästä alkaen. |
| --- | --- |

(32)

Direktiivi 2010/65/EU olisi sen vuoksi kumottava tämän asetuksen soveltamispäivästä alkaen.

| (33) | Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (12) 28 artiklan 2 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

(33)

Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (12) 28 artiklan 2 kohdan mukaisesti,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

Tällä asetuksella vahvistetaan kehys teknologianeutraalille ja yhteentoimivalle, yhdenmukaistettuja käyttöliittymiä hyödyntävälle eurooppalaiselle merenkulkualan yhdennetylle palveluympäristölle, jäljempänä ”EMSWe”, helpottamaan unionin satamiin saapuvien, unionin satamissa viipyvien ja unionin satamista lähtevien alusten ilmoitusvelvoitteisiin liittyvien tietojen sähköistä siirtämistä.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

| 1) | ”eurooppalaisella merenkulkualan yhdennetyllä palveluympäristöllä” tai ”EMSWe:llä” oikeudellista ja teknistä kehystä, joka on luotu satamissa käyntejä unionissa koskeviin ilmoitusvelvoitteisiin liittyvien tietojen sähköistä siirtämistä varten, joka koostuu yhdenmukaistettuja ilmoituskäyttöliittymiä hyödyntävien merenkulkualan kansallisten keskitettyjen palvelupisteiden verkostosta ja johon sisältyy tietojenvaihtoa SafeSeaNet-järjestelmän ja muiden asiaankuuluvien järjestelmien kautta sekä yhteisiä palveluja käyttäjärekisteriä ja pääsyn hallintaa, osoitusta, alusten tunnistamista, sijaintikoodeja sekä vaarallisia ja ympäristöä pilaavia aineita ja terveyttä koskevia tietoja varten; |
| --- | --- |

1)

”eurooppalaisella merenkulkualan yhdennetyllä palveluympäristöllä” tai ”EMSWe:llä” oikeudellista ja teknistä kehystä, joka on luotu satamissa käyntejä unionissa koskeviin ilmoitusvelvoitteisiin liittyvien tietojen sähköistä siirtämistä varten, joka koostuu yhdenmukaistettuja ilmoituskäyttöliittymiä hyödyntävien merenkulkualan kansallisten keskitettyjen palvelupisteiden verkostosta ja johon sisältyy tietojenvaihtoa SafeSeaNet-järjestelmän ja muiden asiaankuuluvien järjestelmien kautta sekä yhteisiä palveluja käyttäjärekisteriä ja pääsyn hallintaa, osoitusta, alusten tunnistamista, sijaintikoodeja sekä vaarallisia ja ympäristöä pilaavia aineita ja terveyttä koskevia tietoja varten;

| 2) | ”aluksella” kaikkia meriympäristössä toimivia merialuksia, joilla on jokin erityinen liitteessä lueteltu ilmoitusvelvoite; |
| --- | --- |

2)

”aluksella” kaikkia meriympäristössä toimivia merialuksia, joilla on jokin erityinen liitteessä lueteltu ilmoitusvelvoite;

| 3) | ”merenkulkualan kansallisella keskitetyllä palvelupisteellä” ilmoitusvelvoitteiden täyttämiseen tarvittavien tietojen sähköiseen vastaanottamiseen, vaihtamiseen ja välittämiseen tarkoitettua teknistä alustaa, joka on perustettu ja jota käytetään kansallisella tasolla ja joka sisältää yhteisesti määritellyn käyttöoikeuksien hallinnoinnin, yhdenmukaistetun ilmoituskäyttöliittymämoduulin ja graafisen käyttöliittymän ilmoittajille suunnattua viestintää varten sekä linkkejä kansallisen ja unionin tason asiaankuuluvien viranomaisten järjestelmiin ja tietokantoihin, ja joka mahdollistaa viestien tai kuittausten, jotka kattavat mahdollisimman laajan valikoiman kaikkien osallistuvien asiaankuuluvien viranomaisten päätöksiä, toimittamisen ilmoittajille, ja johon voitaisiin myös soveltuvin osin yhdistää muita ilmoitustapoja; |
| --- | --- |

3)

”merenkulkualan kansallisella keskitetyllä palvelupisteellä” ilmoitusvelvoitteiden täyttämiseen tarvittavien tietojen sähköiseen vastaanottamiseen, vaihtamiseen ja välittämiseen tarkoitettua teknistä alustaa, joka on perustettu ja jota käytetään kansallisella tasolla ja joka sisältää yhteisesti määritellyn käyttöoikeuksien hallinnoinnin, yhdenmukaistetun ilmoituskäyttöliittymämoduulin ja graafisen käyttöliittymän ilmoittajille suunnattua viestintää varten sekä linkkejä kansallisen ja unionin tason asiaankuuluvien viranomaisten järjestelmiin ja tietokantoihin, ja joka mahdollistaa viestien tai kuittausten, jotka kattavat mahdollisimman laajan valikoiman kaikkien osallistuvien asiaankuuluvien viranomaisten päätöksiä, toimittamisen ilmoittajille, ja johon voitaisiin myös soveltuvin osin yhdistää muita ilmoitustapoja;

| 4) | ”yhdenmukaistetulla ilmoituskäyttöliittymämoduulilla” merenkulkualan kansallisen keskitetyn palvelupisteen väliohjelmistokomponenttia, jonka kautta voidaan vaihtaa tietoja ilmoittajan käyttämän tietojärjestelmän ja asiaankuuluvassa merenkulkualan kansallisessa keskitetyssä palvelupisteessä käytetyn tietojärjestelmän välillä; |
| --- | --- |

4)

”yhdenmukaistetulla ilmoituskäyttöliittymämoduulilla” merenkulkualan kansallisen keskitetyn palvelupisteen väliohjelmistokomponenttia, jonka kautta voidaan vaihtaa tietoja ilmoittajan käyttämän tietojärjestelmän ja asiaankuuluvassa merenkulkualan kansallisessa keskitetyssä palvelupisteessä käytetyn tietojärjestelmän välillä;

| 5) | ”ilmoitusvelvoitteella” liitteessä luetelluissa unionin ja kansainvälisissä säädöksissä ja liitteessä tarkoitetussa kansallisessa lainsäädännössä ja kansallisissa vaatimuksissa vaadittuja tietoja, jotka on annettava satamakäynnin yhteydessä; |
| --- | --- |

5)

”ilmoitusvelvoitteella” liitteessä luetelluissa unionin ja kansainvälisissä säädöksissä ja liitteessä tarkoitetussa kansallisessa lainsäädännössä ja kansallisissa vaatimuksissa vaadittuja tietoja, jotka on annettava satamakäynnin yhteydessä;

| 6) | ”satamakäynnillä” aluksen jäsenvaltion merisatamaan saapumista, siellä viipymistä ja sieltä lähtemistä; |
| --- | --- |

6)

”satamakäynnillä” aluksen jäsenvaltion merisatamaan saapumista, siellä viipymistä ja sieltä lähtemistä;

| 7) | ”tietoelementillä” pienintä tietoyksikköä, jolla on ainutlaatuinen määritelmä ja täsmällisiä teknisiä ominaisuuksia, kuten muoto, pituus ja merkkityyppi; |
| --- | --- |

7)

”tietoelementillä” pienintä tietoyksikköä, jolla on ainutlaatuinen määritelmä ja täsmällisiä teknisiä ominaisuuksia, kuten muoto, pituus ja merkkityyppi;

| 8) | ”EMSWe-datajoukolla” tyhjentävää tietoelementtiluetteloa, joka perustuu ilmoitusvelvoitteisiin; |
| --- | --- |

8)

”EMSWe-datajoukolla” tyhjentävää tietoelementtiluetteloa, joka perustuu ilmoitusvelvoitteisiin;

| 9) | ”graafisella käyttöliittymällä” kaksisuuntaiseen verkkopohjaiseen käyttäjä/järjestelmä-tiedonsiirtoon merenkulkualan kansalliseen keskitettyyn palvelupisteeseen tarkoitettua verkkoliittymää, jonka avulla ilmoittajat voivat syöttää tietoja manuaalisesti, muun muassa yhdenmukaistettujen digitaalisten taulukoiden ja sellaisten toimintojen avulla, jotka mahdollistavat ilmoitettujen tietoelementtien poimimisen kyseisistä taulukoista, ja joka sisältää yhteisiä toimintoja ja ominaisuuksia, joilla varmistetaan yhteinen navigointi- ja tiedonlatauskokemus ilmoittajille; |
| --- | --- |

9)

”graafisella käyttöliittymällä” kaksisuuntaiseen verkkopohjaiseen käyttäjä/järjestelmä-tiedonsiirtoon merenkulkualan kansalliseen keskitettyyn palvelupisteeseen tarkoitettua verkkoliittymää, jonka avulla ilmoittajat voivat syöttää tietoja manuaalisesti, muun muassa yhdenmukaistettujen digitaalisten taulukoiden ja sellaisten toimintojen avulla, jotka mahdollistavat ilmoitettujen tietoelementtien poimimisen kyseisistä taulukoista, ja joka sisältää yhteisiä toimintoja ja ominaisuuksia, joilla varmistetaan yhteinen navigointi- ja tiedonlatauskokemus ilmoittajille;

| 10) | ”yhteisellä osoituspalvelulla” vapaaehtoista lisäpalvelua, jonka avulla ilmoittajat voivat käynnistää järjestelmien välisen suoran tiedonsiirtoyhteyden ilmoittajan järjestelmän ja asiaankuuluvan merenkulkualan kansallisen keskitetyn palvelupisteen yhdenmukaistetun ilmoituskäyttöliittymämoduulin välillä; |
| --- | --- |

10)

”yhteisellä osoituspalvelulla” vapaaehtoista lisäpalvelua, jonka avulla ilmoittajat voivat käynnistää järjestelmien välisen suoran tiedonsiirtoyhteyden ilmoittajan järjestelmän ja asiaankuuluvan merenkulkualan kansallisen keskitetyn palvelupisteen yhdenmukaistetun ilmoituskäyttöliittymämoduulin välillä;

| 11) | ”ilmoittajalla” luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, jota ilmoitusvelvoitteet koskevat, tai asianmukaisen valtuutuksen saanutta luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka toimii tämän henkilön puolesta asiaankuuluvan ilmoitusvelvoitteen asettamissa rajoissa; |
| --- | --- |

11)

”ilmoittajalla” luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, jota ilmoitusvelvoitteet koskevat, tai asianmukaisen valtuutuksen saanutta luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka toimii tämän henkilön puolesta asiaankuuluvan ilmoitusvelvoitteen asettamissa rajoissa;

| 12) | ”tulliviranomaisilla” asetuksen (EU) N:o 952/2013 5 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä viranomaisia; |
| --- | --- |

12)

”tulliviranomaisilla” asetuksen (EU) N:o 952/2013 5 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä viranomaisia;

| 13) | ”tietopalvelujen tarjoajalla” luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka tarjoaa ilmoittajalle ilmoitusvelvoitteisiin liittyviä tieto- ja viestintäteknologisia palveluja; |
| --- | --- |

13)

”tietopalvelujen tarjoajalla” luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka tarjoaa ilmoittajalle ilmoitusvelvoitteisiin liittyviä tieto- ja viestintäteknologisia palveluja;

| 14) | ”tietojen toimittamisella sähköisesti” digitaalisesti koodattujen tietojen siirtoprosessia, jossa käytetään mukautettavaa mallipohjaa, joka soveltuu suoraan tietokoneilla tallennettavaksi ja käsiteltäväksi; |
| --- | --- |

14)

”tietojen toimittamisella sähköisesti” digitaalisesti koodattujen tietojen siirtoprosessia, jossa käytetään mukautettavaa mallipohjaa, joka soveltuu suoraan tietokoneilla tallennettavaksi ja käsiteltäväksi;

| 15) | ”satamapalvelujen tarjoajalla” luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka tarjoaa yhtä tai useampaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/352 (13) 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua satamapalveluryhmää. |
| --- | --- |

15)

”satamapalvelujen tarjoajalla” luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka tarjoaa yhtä tai useampaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/352 (13) 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua satamapalveluryhmää.

13

II LUKU

EMSWe-DATAJOUKKO

3 artikla

EMSWe-datajoukon vahvistaminen

1.   Komissio vahvistaa EMSWe-datajoukon ja muuttaa sitä tämän artiklan 3 kohdan nojalla.

2.   Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi viimeistään 15 päivänä helmikuuta 2020 kansalliseen lainsäädäntöön ja kansallisiin vaatimuksiin perustuvat ilmoitusvelvoitteet sekä EMSWe-datajoukkoon sisällytettävät tietoelementit. Jäsenvaltioiden on yksilöitävä tällaiset tietoelementit täsmällisesti.

3.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 23 artiklan mukaisesti tämän asetuksen liitteen muuttamiseksi, kun tarkoituksena on lisätä viittauksia kansalliseen lainsäädäntöön tai kansallisiin vaatimuksiin, unionin tai kansainvälisiin säädöksiin, poistaa tai mukauttaa näitä viittauksia, sekä EMSWe-datajoukon vahvistamiseksi ja sen muuttamiseksi.

Ensimmäinen tällainen delegoitu säädös annetaan viimeistään 15 päivänä elokuuta 2021.

Kuten 4 artiklassa säädetään, jäsenvaltio voi pyytää komissiota sisällyttämään EMSWe-datajoukkoon tietoelementtejä tai muuttamaan niitä kansallisessa lainsäädännössä ja kansallisissa vaatimuksissa vahvistettujen ilmoitusvelvoitteiden mukaisesti. Arvioidessaan, onko tietoelementit sisällytettävä EMSWe-datajoukkoon, komissio ottaa huomioon turvallisuusnäkökohdat sekä FAL-yleissopimuksen periaatteet, kuten periaatteen, jonka mukaan vaaditaan vain olennaisten tietojen ilmoittamista ja pidetään näiden määrä mahdollisimman pienenä.

Komissio päättää kolmen kuukauden kuluessa pyynnön esittämisestä, sisällytetäänkö tietoelementit EMSWe-datajoukkoon. Komission on perusteltava päätöksensä.

Delegoituun säädökseen, jolla sisällytetään tietoelementtejä EMSWe-datajoukkoon tai muutetaan niitä, on sisällyttävä yksiselitteiset viittaukset kolmannessa alakohdassa tarkoitettuihin kansalliseen lainsäädäntöön ja kansallisiin vaatimuksiin.

Jos komissio päättää olla sisällyttämättä pyydettyä tietoelementtiä, se esittää kieltäytymiselleen perustellut syyt, joissa viitataan turvalliseen merenkulkuun ja FAL-yleissopimuksen periaatteisiin.

4 artikla

EMSWe-datajoukon muuttaminen

1.   Jos jäsenvaltio aikoo muuttaa kansallisen lainsäädäntönsä ja kansallisten vaatimustensa mukaista ilmoitusvelvoitetta, johon sisältyisi muiden tietojen kuin EMSWe-datajoukkoon sisältyvien tietojen antamista, kyseisen jäsenvaltion on välittömästi annettava asia tiedoksi komissiolle. Jäsenvaltion on tässä tiedoksiannossa yksilöitävä täsmällisesti EMSWe-datajoukkoon kuulumaton tieto ja ilmoitettava kyseisen ilmoitusvelvoitteen suunniteltu soveltamisajanjakso.

2.   Jäsenvaltio ei saa ottaa käyttöön uusia ilmoitusvelvoitteita, ellei komissio ole hyväksynyt tällaista käyttöönottoa 3 artiklassa vahvistetun menettelyn mukaisesti ja ellei niihin liittyviä tietoja ole sisällytetty EMSWe-datajoukkoon ja sovelleta yhdenmukaistetuissa ilmoituskäyttöliittymissä.

3.   Komissio arvioi, onko EMSWe-datajoukkoa tarpeen muuttaa 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti. EMSWe-datajoukkoon tehdään muutoksia vain kerran vuodessa lukuun ottamatta asianmukaisesti perusteltuja tapauksia.

4.   Poikkeustapauksissa jäsenvaltio voi pyytää ilmoittajia toimittamaan lisätietoelementtejä alle kolmen kuukauden ajan ilman komission hyväksyntää. Jäsenvaltion on viipymättä ilmoitettava kyseiset tietoelementit komissiolle. Komissio voi sallia jäsenvaltion jatkavan lisätietoelementtien pyytämistä kahdella kolmen kuukauden lisäjaksolla, jos poikkeukselliset olosuhteet ovat edelleen voimassa.

Jäsenvaltio voi viimeistään yhtä kuukautta ennen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun viimeisen kolmen kuukauden jakson päättymistä pyytää komissiolta, että lisätietoelementeistä tehdään 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti osa EMSWe-datajoukkoa. Jäsenvaltio voi jatkaa lisätietoelementtien pyytämistä ilmoittajilta, kunnes komissio on tehnyt päätöksensä, ja jos kyseinen päätös on myönteinen, kunnes muutettu EMSWe-datajoukko on otettu käyttöön.

III LUKU

TIETOJEN TOIMITTAMINEN

5 artikla

Merenkulkualan kansallinen keskitetty palvelupiste

1.   Kunkin jäsenvaltion on perustettava merenkulkualan kansallinen keskitetty palvelupiste, jonka kautta tämän asetuksen mukaisesti ja 7 ja 11 artiklan soveltamista rajoittamatta annetaan kaikki ilmoitusvelvoitteiden täyttämiseen tarvittavat tiedot yhdellä kertaa EMSWe-datajoukon avulla ja sitä noudattaen sekä käyttäen 6 artiklassa säädettyjä yhdenmukaistettua ilmoituskäyttöliittymämoduulia ja graafista käyttöliittymää sekä tarvittaessa 7 artiklassa säädettyjä muita ilmoitustapoja, joilla nämä tiedot asetetaan jäsenvaltioiden asiaankuuluvien viranomaisten saataville siinä määrin kuin on tarpeen, jotta nämä viranomaiset voivat hoitaa tehtävänsä.

Jäsenvaltioiden on vastattava merenkulkualan kansallisen keskitetyn palvelupisteensä toiminnasta.

Jäsenvaltiot voivat perustaa merenkulkualan keskitetyn palvelupisteen yhdessä yhden tai useamman muun jäsenvaltion kanssa. Näiden jäsenvaltioiden on nimettävä kyseinen merenkulkualan keskitetty palvelupiste merenkulkualan kansalliseksi keskitetyksi palvelupisteekseen ja oltava vastuussa sen toiminnasta tämän asetuksen mukaisesti.

2.   Jäsenvaltiot, joilla ei ole merisatamia, vapautetaan velvoitteesta kehittää, perustaa, pitää toiminnassa tai asettaa saataville 1 kohdassa tarkoitettu merenkulkualan kansallinen keskitetty palvelupiste.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava

| a) | merenkulkualan kansallisen keskitetyn palvelupisteen ja yhdenmukaistetun ilmoituskäyttöliittymän yhteensopivuus ja se, että niiden merenkulkualan kansallisen keskitetyn palvelupisteen graafisessa käyttöliittymässä noudatetaan yhteisiä toimintoja 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

merenkulkualan kansallisen keskitetyn palvelupisteen ja yhdenmukaistetun ilmoituskäyttöliittymän yhteensopivuus ja se, että niiden merenkulkualan kansallisen keskitetyn palvelupisteen graafisessa käyttöliittymässä noudatetaan yhteisiä toimintoja 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| b) | yhdenmukaistettujen ilmoituskäyttöliittymien oikea-aikainen integrointi 6 artiklassa tarkoitetussa täytäntöönpanosäädöksessä vahvistettujen täytäntöönpanopäivämäärien mukaisesti ja mahdollisten myöhempien päivitysten oikea-aikainen integrointi monivuotisessa täytäntöönpanosuunnitelmassa sovittujen päivämäärien mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

yhdenmukaistettujen ilmoituskäyttöliittymien oikea-aikainen integrointi 6 artiklassa tarkoitetussa täytäntöönpanosäädöksessä vahvistettujen täytäntöönpanopäivämäärien mukaisesti ja mahdollisten myöhempien päivitysten oikea-aikainen integrointi monivuotisessa täytäntöönpanosuunnitelmassa sovittujen päivämäärien mukaisesti;

| c) | yhteys toimivaltaisten viranomaisten asiaankuuluviin järjestelmiin ilmoitettavien tietojen siirtämiseksi kyseisille viranomaisille merenkulkualan kansallisen keskitetyn palvelupisteen kautta ja kyseisiin järjestelmiin unionin säädösten ja kansallisen lainsäädännön ja kansallisten vaatimusten mukaisesti ja kyseisten järjestelmien teknisiä eritelmiä noudattaen; |
| --- | --- |

c)

yhteys toimivaltaisten viranomaisten asiaankuuluviin järjestelmiin ilmoitettavien tietojen siirtämiseksi kyseisille viranomaisille merenkulkualan kansallisen keskitetyn palvelupisteen kautta ja kyseisiin järjestelmiin unionin säädösten ja kansallisen lainsäädännön ja kansallisten vaatimusten mukaisesti ja kyseisten järjestelmien teknisiä eritelmiä noudattaen;

| d) | niiden merenkulkualan kansalliselle keskitetylle palvelupisteelle tarjottava tukipalvelu ensimmäisten 12 kuukauden aikana 15 päivästä elokuuta 2025 sekä online-tukea tarjoava verkkosivusto, josta saa selkeitä ohjeita kyseisen jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla kielillä ja tarvittaessa jollakin kansainvälisesti käytetyllä kielellä; |
| --- | --- |

d)

niiden merenkulkualan kansalliselle keskitetylle palvelupisteelle tarjottava tukipalvelu ensimmäisten 12 kuukauden aikana 15 päivästä elokuuta 2025 sekä online-tukea tarjoava verkkosivusto, josta saa selkeitä ohjeita kyseisen jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla kielillä ja tarvittaessa jollakin kansainvälisesti käytetyllä kielellä;

| e) | riittävä ja tarpeellinen koulutus kaikille merenkulkualan kansallisen keskitetyn palvelupisteen toimintaan osallistuville työntekijöille. |
| --- | --- |

e)

riittävä ja tarpeellinen koulutus kaikille merenkulkualan kansallisen keskitetyn palvelupisteen toimintaan osallistuville työntekijöille.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että vaaditut tiedot saapuvat kyseeseen tulevan lainsäädännön soveltamisesta vastaaville viranomaisille ja että ne on rajattu kunkin tällaisen viranomaisen tarpeisiin. Jäsenvaltioiden on tässä yhteydessä varmistettava, että noudatetaan tiedonsiirtoon liittyviä oikeudellisia vaatimuksia, joista säädetään liitteessä luetelluissa unionin säädöksissä, ja käytetään soveltuvin osin asetuksen (EU) N:o 952/2013 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja sähköisiä tietojenkäsittelymenetelmiä. Jäsenvaltioiden on myös varmistettava yhteentoimivuus kyseisten viranomaisten käyttämien tietojärjestelmien kanssa.

5.   Merenkulkualan kansallisen keskitetyn palvelupisteen on tarjottava ilmoittajille tekninen mahdollisuus asettaa kansallisella tasolla ennalta määritelty tietoelementtien osajoukko erikseen määräsataman satamapalvelujen tarjoajien saataville.

6.   Jos jokin jäsenvaltio ei vaadi ilmoitusvelvoitteiden täyttämiseksi kaikkia EMSWe-datajoukon tietoelementtejä, merenkulkualan kansallisen keskitetyn palvelupisteen on hyväksyttävä toimitetut tietoaineistot, joihin sisältyvät ainoastaan kyseisen jäsenvaltion vaatimat tietoelementit. Merenkulkualan kansallisen keskitetyn palvelupisteen on myös hyväksyttävä ilmoittajien toimittamat tietoaineistot, joihin sisältyy EMSWe-datajoukon lisäksi muita elementtejä; sen ei kuitenkaan tarvitse käsitellä ja säilyttää näitä muita elementtejä.

7.   Jäsenvaltioiden on säilytettävä niiden merenkulkualan kansallisille keskitetyille palvelupisteille toimitetut tiedot ainoastaan sen ajan, joka on tarpeen tässä asetuksessa asetettujen vaatimusten täyttämiseksi ja liitteessä lueteltujen unionin, kansainvälisten ja kansallisten säädösten noudattamiseksi. Jäsenvaltioiden on tuhottava tällaiset tiedot välittömästi tämän jälkeen.

8.   Jäsenvaltioiden on asetettava julkisesti saataville alusten arvioidut ja toteutuneet saapumis- ja lähtöajat unionin tasolla yhdenmukaistetussa sähköisessä muodossa niiden tietojen perusteella, jotka ilmoittajat ovat toimittaneet merenkulkualan kansalliseen keskitettyyn palvelupisteeseen. Tätä velvollisuutta ei sovelleta arkaluonteista lastia kuljettaviin aluksiin, jos tällaisten tietojen julkistaminen merenkulkualan kansallisen keskitetyn palvelupisteen toimesta voisi aiheuttaa uhan turvallisuudelle.

9.   Merenkulkualan kansallisilla keskitetyillä palvelupisteillä on oltava yhtenäiset internet-osoitteet.

10.   Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitetun tukisivuston yhdenmukaistettu rakenne, tekniset eritelmät 8 kohdassa tarkoitettujen saapumis- ja lähtöaikojen saataville asettamiselle ja 9 kohdassa tarkoitettujen internet-osoitteiden yhtenäinen muoto. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 24 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

Ensimmäinen tällainen täytäntöönpanosäädös hyväksytään viimeistään 15 päivänä elokuuta 2021.

6 artikla

Yhdenmukaistetut ilmoituskäyttöliittymät

1.   Komissio antaa tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan merenkulkualan kansallisille keskitetyille palvelupisteille tarkoitettua yhdenmukaistettua ilmoituskäyttöliittymämoduulia koskevat toiminnalliset ja tekniset eritelmät. Toiminnallisten ja teknisten eritelmien tavoitteena on helpottaa yhteentoimivuutta käyttäjien eri teknologioiden ja ilmoitusjärjestelmien kanssa.

Ensimmäinen tällainen täytäntöönpanosäädös hyväksytään viimeistään 15 päivänä elokuuta 2021.

2.   Komissio kehittää tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa viimeistään 15 päivänä elokuuta 2022 merenkulkualan kansallisille keskitetyille palvelupisteille yhdenmukaistetun ilmoituskäyttöliittymämoduulin ja päivittää sitä siitä lähtien tämän artiklan 1 ja 5 kohdassa tarkoitettujen eritelmien mukaisesti.

3.   Komissio toimittaa jäsenvaltioille yhdenmukaistetun ilmoituskäyttöliittymämoduulin ja kaikki asiaankuuluvat tiedot, jotta ne voivat integroida moduulin merenkulkualan kansalliseen keskitettyyn palvelupisteeseensä.

4.   Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan 2 artiklan 9 kohdassa tarkoitetut graafisen käyttöliittymän yleiset toiminnot ja yhdenmukaistettujen digitaalisten taulukoiden mallit.

Ensimmäinen tällainen täytäntöönpanosäädös hyväksytään viimeistään 15 päivänä elokuuta 2021.

5.   Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla muutetaan teknisiä eritelmiä, standardeja ja menettelyjä sen varmistamiseksi, että yhdenmukaistetut ilmoituskäyttöliittymät ovat avoimia tuleville teknologioille.

6.   Tässä artiklassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 24 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

7 artikla

Muut ilmoitustavat

1.   Jäsenvaltioiden on sallittava, että ilmoittajat antavat merenkulkualan kansalliselle keskitetylle palvelupisteelle vapaaehtoisesti tietoja yhdenmukaistetun ilmoituskäyttöliittymämoduulin vaatimuksia noudattavien tietopalvelujen tarjoajien kautta.

2.   Jäsenvaltiot voivat sallia tietojen antamisen muita ilmoituskanavia käyttäen sillä edellytyksellä, että tällaiset kanavat ovat ilmoittajille vapaaehtoisia. Tällaisissa tapauksissa jäsenvaltioiden on varmistettava, että kyseiset muut ilmoituskanavat asettavat asiaankuuluvat tiedot merenkulkualan kansallisen keskitetyn palvelupisteen saataville.

3.   Jäsenvaltiot voivat käyttää vaihtoehtoisia tapoja tietojen antamiseen siltä varalta, että jokin 5 ja 6 artiklassa ja 12–17 artiklassa tarkoitetuista sähköisistä järjestelmistä menee väliaikaisesti epäkuntoon.

8 artikla

Yhden kerran periaate

1.   Rajoittamatta 11 artiklan 1 kohdan soveltamista, jollei unionin oikeudessa muuta edellytetä, jäsenvaltioiden on varmistettava, että ilmoittajan edellytetään antavan tämän asetuksen mukaisesti tiedot ainoastaan yhden kerran satamakäyntiä kohti ja että asiaankuuluvat EMSWe-datajoukon tietoelementit asetetaan saataville ja niitä käytetään uudelleen tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti.

2.   Komissio varmistaa, että merenkulkualan kansallisen keskitetyn palvelupisteen kautta annetut alusten tunniste- ja yksilöintitiedot sekä poikkeuksia koskevat tiedot kirjataan 14 artiklassa tarkoitettuun EMSWe-alustietokantaan ja asetetaan saataville mahdollisia seuraavia satamakäyntejä varten unionissa.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että unionissa satamasta lähtiessä annetut EMSWe-datajoukon tietoelementit asetetaan ilmoittajan saataville ilmoitusvelvoitteiden täyttämiseksi seuraavaan unionin satamaan saapumisen yhteydessä, ellei alus ole käynyt unionin ulkopuolisessa satamassa kyseisen matkan aikana. Tätä kohtaa ei sovelleta tietoihin, jotka on saatu asetuksen (EU) N:o 952/2013 nojalla, ellei kyseisessä asetuksessa säädetä mahdollisuudesta asettaa tällaiset tiedot saataville tällaista tarkoitusta varten.

4.   Kaikki tämän asetuksen mukaisesti saadut asiaankuuluvat EMSWe-datajoukon tietoelementit on asetettava muiden merenkulkualan kansallisten keskitettyjen palvelupisteiden saataville SafeSeaNet-järjestelmän kautta.

5.   Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan tämän artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen asiaankuuluvien tietoelementtien luettelo. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 24 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

9 artikla

Toimitettuja tietoja koskeva vastuu

Ilmoittaja on vastuussa sen varmistamisesta, että tietoelementit toimitetaan sovellettavien oikeudellisten ja teknisten vaatimusten mukaisesti. Ilmoittaja on vastuussa tiedoista ja niiden päivittämisestä, jos tiedot ovat muuttuneet sen jälkeen, kun ne on toimitettu merenkulkualan kansalliselle keskitetylle palvelupisteelle.

10 artikla

Tietosuoja ja luottamuksellisuus

1.   Toimivaltaisten viranomaisten tämän asetuksen puitteissa suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä noudatetaan asetusta (EU) 2016/679.

2.   Komission tämän asetuksen puitteissa suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä noudatetaan asetusta (EY) N:o 2018/1725.

3.   Jäsenvaltioiden ja komission on toteutettava sovellettavan unionin tai kansallisen oikeuden mukaisesti tarpeelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tämän asetuksen nojalla vaihdettavat kaupalliset ja muut arkaluonteiset tiedot käsitellään luottamuksellisina.

11 artikla

Tullia koskevat lisäsäännökset

1.   Tämä asetus ei estä sellaista jäsenvaltioiden tulliviranomaisten välistä tai tulliviranomaisten ja talouden toimijoiden välistä tietojenvaihtoa, jossa käytetään asetuksen (EU) N:o 952/2013 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja sähköisiä tietojenkäsittelymenetelmiä.

2.   Asetuksen (EU) N:o 952/2013 127 artiklassa tarkoitetun saapumisen yleisilmoituksen asiaankuuluvat tiedot on asetettava merenkulkualan kansallisen keskitetyn palvelupisteen saataville tiedoksi silloin, kun se on unionin tullilainsäädännön mukaista, ja tarvittaessa niitä on käytettävä uudelleen muiden liitteessä lueteltujen ilmoitusvelvoitteiden täyttämiseksi.

3.   Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetun asiaankuuluvien tietojen luettelo. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 24 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

Ensimmäinen tällainen täytäntöönpanosäädös hyväksytään viimeistään 15 päivänä elokuuta 2021.

IV LUKU

YHTEISET PALVELUT

12 artikla

EMSWe:n käyttäjärekisteri- ja pääsynhallintajärjestelmä

1.   Komissio luo tunnistamista edellyttäviä tapauksia varten yhteisen käyttäjärekisteri- ja pääsynhallintajärjestelmän ja varmistaa sen saatavuuden merenkulkualan kansallista keskitettyä palvelupistettä käyttäville ilmoittajille ja tietopalvelujen tarjoajille sekä kansallisille viranomaisille, joilla on pääsy merenkulkualan kansalliseen keskitettyyn palvelupisteeseen. Tämä yhteinen käyttäjärekisteri- ja pääsynhallintajärjestelmä mahdollistaa käyttäjän keskitetyn rekisteröinnin millä tahansa unionin tasolla hyväksytyllä unionin nykyisellä rekisterillä, hajautetun käyttäjähallinnan ja unionin tason käyttäjien valvonnan.

2.   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä kansallinen viranomainen, joka vastaa uusien käyttäjien tunnistamisesta ja rekisteröimisestä sekä olemassa olevien tilien muuttamisesta ja lopettamisesta 1 kohdassa tarkoitetun järjestelmän kautta.

3.   Eri jäsenvaltioiden merenkulkualan kansalliseen keskitettyyn palvelupisteeseen pääsyä varten ilmoittajien tai tietopalvelujen tarjoajien, jotka ovat rekisteröityneet EMSWe:n käyttäjärekisteri- ja pääsynhallintajärjestelmään, on katsottava olevan rekisteröityneitä kaikkien jäsenvaltioiden merenkulkualan kansalliseen keskitettyyn palvelupisteeseen, ja niiden on toimittava kunkin jäsenvaltion kansallisten sääntöjen mukaisesti myöntämien pääsyoikeuksien rajoissa.

4.   Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan tekniset eritelmät, standardit ja menettelyt 1 kohdassa tarkoitetun yhteisen käyttäjärekisteri- ja pääsynhallintajärjestelmän perustamiseksi, mukaan lukien 2 kohdassa tarkoitetut toiminnot. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 24 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

Ensimmäinen tällainen täytäntöönpanosäädös annetaan viimeistään 15 päivänä elokuuta 2021.

13 artikla

Yhteinen osoituspalvelu

1.   Komissio kehittää tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa uuden vapaaehtoisen yhteisen osoituspalvelun edellyttäen, että yhdenmukaistettu ilmoituskäyttöliittymämoduuli on toteutettu kaikilta osin 6 artiklan mukaisesti.

2.   Komissio antaa tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan toiminnalliset ja tekniset eritelmät, laadunvalvontamekanismit sekä menettelyt, jotka koskevat yhteisen osoituspalvelun käyttöönottoa, ylläpitoa ja käyttöä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 24 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

Ensimmäinen tällainen täytäntöönpanosäädös annetaan viimeistään 15 päivänä elokuuta 2024.

14 artikla

EMSWe-alustietokanta

1.   Komissio perustaa 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti EMSWe-alustietokannan, joka sisältää alusten tunnistus- ja yksilöintitietojen luettelon sekä merkinnät poikkeuksista aluksia koskeviin ilmoitusvaatimuksiin.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 kohdassa tarkoitetut tiedot toimitetaan EMSWe-alustietokantaan niiden tietojen perusteella, jotka ilmoittajat ovat toimittaneet merenkulkualan kansalliselle keskitetylle palvelupisteelle.

3.   Komissio varmistaa, että alustietokannan tiedot ovat merenkulkualan kansallisten keskitettyjen palvelupisteiden saatavilla aluksia koskevien ilmoitusten helpottamiseksi.

4.   Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan tekniset eritelmät, standardit ja menettelyt 1 kohdassa tarkoitetun tietokannan perustamiseksi alusten tunnistus- ja yksilöintitietojen sekä alusten ilmoitusvaatimuksiin tehtyjä poikkeuksia koskevien merkintöjen keräämistä, tallentamista, päivittämistä ja tarjoamista varten. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 24 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

Ensimmäinen tällainen täytäntöönpanosäädös annetaan viimeistään 15 päivänä elokuuta 2021.

15 artikla

Yhteinen sijaintitietokanta

1.   Komissio perustaa yhteisen sijaintitietokannan, joka sisältää viiteluettelon sijaintikoodeista (14) ja satamarakenteiden koodeista, siten kuin ne on rekisteröity IMOn GISIS-tietokantaan.

2.   Komissio varmistaa, että sijaintitietokanta on merenkulkualan kansallisten keskitettyjen palvelupisteiden saatavilla aluksia koskevien ilmoitusten helpottamiseksi.

3.   Jäsenvaltioiden on asetettava sijaintitietokannan tiedot saataville kansallisella tasolla merenkulkualan kansallisen keskitetyn palvelupisteen kautta.

4.   Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan tekniset eritelmät, standardit ja menettelyt 1 kohdassa tarkoitetun yhteisen sijaintitietokannan perustamiseksi sijaintikoodien ja satamarakenteiden koodien keräämistä, tallentamista, päivittämistä ja tarjoamista varten. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 24 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

Ensimmäinen tällainen täytäntöönpanosäädös annetaan viimeistään 15 päivänä elokuuta 2021.

16 artikla

Yhteinen vaarallisia aineita koskeva tietokanta

1.   Komissio perustaa yhteisen vaarallisia aineita koskevan tietokannan, joka sisältää luettelon vaarallisista ja ympäristöä pilaavista aineista, joista on ilmoitettava direktiivin 2002/59/EY ja IMOn FAL 7:n mukaisesti ottaen huomioon asiaankuuluvat IMOn yleissopimusten ja säännöstöjen tietoelementit.

2.   Komissio varmistaa, että yhteinen vaarallisia aineita koskeva tietokanta on merenkulkualan kansallisten keskitettyjen palvelupisteiden saatavilla aluksia koskevien ilmoitusten helpottamiseksi.

3.   Tietokanta on linkitettävä asiaankuuluviin tietoihin Euroopan meriturvallisuusviraston (EMSA) kehittämässä MAR-CIS-tietokannassa, joka koskee tietoja vaarallisiin ja ympäristöä pilaaviin aineisiin liittyvistä vaaroista ja riskeistä.

4.   Tietokantaa on käytettävä sekä viitteenä että todennusvälineenä merenkulkualan kansallisen keskitetyn palvelupisteen kautta suoritettavan ilmoitusprosessin aikana kansallisella ja unionin tasolla.

5.   Jäsenvaltioiden on asetettava yhteisen vaarallisia aineita koskevan tietokannan tiedot saataville kansallisella tasolla merenkulkualan kansallisen keskitetyn palvelupisteen kautta.

6.   Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan tekniset eritelmät, standardit ja menettelyt 1 kohdassa tarkoitetun yhteisen vaarallisia aineita koskevan tietokannan perustamiseksi vaarallisia aineita koskevien viitetietojen keräämistä, tallentamista ja tarjoamista varten. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 24 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

Ensimmäinen tällainen täytäntöönpanosäädös annetaan viimeistään 15 päivänä elokuuta 2021.

17 artikla

Alusten saniteettitarkastuksia ja -toimenpiteitä koskeva yhteinen tietokanta

1.   Komissio asettaa saataville alusten saniteettitarkastuksia ja -toimenpiteitä koskevan yhteisen tietokannan, joka voi vastaanottaa ja johon voi tallentaa tietoa, joka liittyy kansainvälisen terveyssäännöstön (2005) (IHR) 37 artiklan mukaisiin meriterveysilmoituksiin. Aluksilla sairaana oleviin henkilöihin liittyviä henkilötietoja ei tallenneta kyseiseen tietokantaan.

Jäsenvaltioiden toimivaltaisilla terveysviranomaisilla on oltava pääsy tietokantaan tiedon vastaanottamista ja vaihtamista varten.

2.   Alusten saniteettitarkastuksia ja -toimenpiteitä koskevaa tietokantaa käyttävien jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle niiden kansallisen viranomaisen nimi, joka vastaa tietokantaan liittyvästä käyttäjänhallinnasta, mukaan lukien uusien käyttäjien rekisteröiminen sekä tilien muuttaminen ja lopettaminen.

3.   Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan tekniset eritelmät, standardit ja menettelyt 1 kohdassa tarkoitetun tietokannan perustamiseksi. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 24 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

V LUKU

EMSWe-TOIMIEN YHTEENSOVITTAMINEN

18 artikla

Kansalliset koordinaattorit

Kunkin jäsenvaltion on nimettävä toimivaltainen kansallinen viranomainen, jolla on selkeä oikeudellinen toimeksianto toimia EMSWe:n kansallisena koordinaattorina. Kansallisen koordinaattorin on

| a) | toimittava käyttäjien ja komission kansallisena yhteyspisteenä kaikissa tämän asetuksen täytäntöönpanoon liittyvissä asioissa; |
| --- | --- |

a)

toimittava käyttäjien ja komission kansallisena yhteyspisteenä kaikissa tämän asetuksen täytäntöönpanoon liittyvissä asioissa;

| b) | koordinoitava toimivaltaisten kansallisten viranomaisten toimia niiden soveltaessa tätä asetusta jäsenvaltiossa ja niiden välistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

b)

koordinoitava toimivaltaisten kansallisten viranomaisten toimia niiden soveltaessa tätä asetusta jäsenvaltiossa ja niiden välistä yhteistyötä;

| c) | koordinoitava toimia, joilla pyritään varmistamaan tiedon jakaminen ja yhteydet 5 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin toimivaltaisten viranomaisten asiaankuuluviin järjestelmiin. |
| --- | --- |

c)

koordinoitava toimia, joilla pyritään varmistamaan tiedon jakaminen ja yhteydet 5 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin toimivaltaisten viranomaisten asiaankuuluviin järjestelmiin.

19 artikla

Monivuotinen täytäntöönpanosuunnitelma

Tämän asetuksen oikea-aikaisen täytäntöönpanon helpottamiseksi ja jotta voidaan tarjota laadunvalvontamekanismit ja menettelyt yhdenmukaistetun käyttöliittymämoduulin ja siihen liittyvien EMSWe:n yhdenmukaistettujen elementtien käyttöönottoa, ylläpitoa ja päivittämistä varten, komissio hyväksyy ja tarkistaa vuosittain jäsenvaltioiden asiantuntijoita asianmukaisesti kuultuaan monivuotisen täytäntöönpanosuunnitelman, jossa vahvistetaan seuraavat:

| a) | yhdenmukaistettuja ilmoituskäyttöliittymiä ja niihin liittyviä EMSWe:n yhdenmukaistettuja elementtejä koskeva kehittämis- ja päivittämissuunnitelma seuraaville 18 kuukaudelle; |
| --- | --- |

a)

yhdenmukaistettuja ilmoituskäyttöliittymiä ja niihin liittyviä EMSWe:n yhdenmukaistettuja elementtejä koskeva kehittämis- ja päivittämissuunnitelma seuraaville 18 kuukaudelle;

| b) | yhteisen osoituspalvelun kehittämissuunnitelma viimeistään 15 päivänä elokuuta 2024; |
| --- | --- |

b)

yhteisen osoituspalvelun kehittämissuunnitelma viimeistään 15 päivänä elokuuta 2024;

| c) | asiaankuuluvien sidosryhmien ohjeelliset kuulemisajankohdat; |
| --- | --- |

c)

asiaankuuluvien sidosryhmien ohjeelliset kuulemisajankohdat;

| d) | ohjeelliset määräajat jäsenvaltioille yhdenmukaistettujen ilmoituskäyttöliittymien integroimiseksi merenkulkualan kansallisiin keskitettyihin palvelupisteisiin; |
| --- | --- |

d)

ohjeelliset määräajat jäsenvaltioille yhdenmukaistettujen ilmoituskäyttöliittymien integroimiseksi merenkulkualan kansallisiin keskitettyihin palvelupisteisiin;

| e) | ohjeelliset määräajat komissiolle yhteisen osoituspalvelun kehittämiseksi yhdenmukaistetun ilmoituskäyttöliittymämoduulin toteuttamisen jälkeen; |
| --- | --- |

e)

ohjeelliset määräajat komissiolle yhteisen osoituspalvelun kehittämiseksi yhdenmukaistetun ilmoituskäyttöliittymämoduulin toteuttamisen jälkeen;

| f) | testausjaksot jäsenvaltioille ja ilmoittajille, jotta nämä voivat testata yhteyksiään kuhunkin yhdenmukaistetun ilmoituskäyttöliittymän uuteen versioon; |
| --- | --- |

f)

testausjaksot jäsenvaltioille ja ilmoittajille, jotta nämä voivat testata yhteyksiään kuhunkin yhdenmukaistetun ilmoituskäyttöliittymän uuteen versioon;

| g) | testausjaksot yhteistä osoituspalvelua varten; |
| --- | --- |

g)

testausjaksot yhteistä osoituspalvelua varten;

| h) | ohjeelliset määräajat jäsenvaltioille ja ilmoittajille yhdenmukaistettujen ilmoituskäyttöliittymien vanhentuneiden versioiden käytöstä poistamiseksi. |
| --- | --- |

h)

ohjeelliset määräajat jäsenvaltioille ja ilmoittajille yhdenmukaistettujen ilmoituskäyttöliittymien vanhentuneiden versioiden käytöstä poistamiseksi.

VI LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

20 artikla

Kustannukset

Euroopan unionin yleisestä talousarviosta katetaan seuraavat:

| a) | tämän asetuksen täytäntöönpanoa unionin tasolla tukevien tieto- ja viestintäteknisten välineiden kehittäminen ja ylläpito komission ja Euroopan meriturvallisuusviraston toimesta; |
| --- | --- |

a)

tämän asetuksen täytäntöönpanoa unionin tasolla tukevien tieto- ja viestintäteknisten välineiden kehittäminen ja ylläpito komission ja Euroopan meriturvallisuusviraston toimesta;

| b) | EMSWe:n edistäminen unionin tasolla, myös asiaankuuluvien sidosryhmien keskuudessa, ja asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen tasolla. |
| --- | --- |

b)

EMSWe:n edistäminen unionin tasolla, myös asiaankuuluvien sidosryhmien keskuudessa, ja asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen tasolla.

21 artikla

Yhteistyö muiden kauppaa ja liikennettä helpottavien järjestelmien tai palvelujen kanssa

Jos kauppaa ja liikennettä helpottavia järjestelmiä tai palveluja on luotu muilla unionin säädöksillä, komissio koordinoi kyseisten järjestelmien tai palvelujen toimintoja synergioiden aikaansaamiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi.

22 artikla

Uudelleentarkastelu ja kertomus

Jäsenvaltioiden on seurattava EMSWe:n soveltamista ja raportoitava havainnoistaan komissiolle. Kertomukseen on sisällyttävä seuraavat indikaattorit:

| a) | yhdenmukaistetun ilmoituskäyttöliittymämoduulin käyttö; |
| --- | --- |

a)

yhdenmukaistetun ilmoituskäyttöliittymämoduulin käyttö;

| b) | graafisen käyttöliittymän käyttö; |
| --- | --- |

b)

graafisen käyttöliittymän käyttö;

| c) | 7 artiklassa tarkoitettujen muiden ilmoitustapojen käyttö. |
| --- | --- |

c)

7 artiklassa tarkoitettujen muiden ilmoitustapojen käyttö.

Jäsenvaltioiden on toimitettava tämä kertomus komissiolle vuosittain käyttäen komission toimittamaa mallia.

Komissio tarkastelee uudelleen tämän asetuksen soveltamista ja toimittaa kerättyihin tietoihin ja tilastotietoihin perustuvan arviointikertomuksen EMSWe:n toimivuudesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 15 päivänä elokuuta 2027. Arviointikertomukseen on tarvittaessa sisällytettävä arvio uusista teknologioista, jotka voisivat johtaa yhdenmukaistetun ilmoituskäyttöliittymämoduulin muuttamiseen tai korvaamiseen.

23 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 14 päivästä elokuuta 2019 neljän vuoden ajaksi 3 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän neljän vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 3 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 3 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

24 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa liikenteen ja kaupan digitaalista helpottamista käsittelevä komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa.

25 artikla

Direktiivin 2010/65/EU kumoaminen

Kumotaan direktiivi 2010/65/EU 15 päivästä elokuuta 2025.

Viittauksia direktiiviin 2010/65/EU pidetään viittauksina tähän asetukseen.

26 artikla

Voimaantulo

1.   Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2.   Sitä sovelletaan 15 päivästä elokuuta 2025.

3.   Edellä 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut toiminnot ja liitteessä olevan A osan 7 kohdassa täsmennettyihin tullia koskeviin ilmoitusvelvoitteisiin liittyvät toiminnot tulevat voimaan, kun asetuksen (EU) N:o 952/2013 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kyseisten ilmoitusvelvoitteiden soveltamisessa tarvittavat sähköiset järjestelmät ovat käytössä komission asetuksen (EU) N:o 952/2013 280 ja 281 artiklan perusteella vahvistaman työohjelman mukaisesti. Komissio julkaisee Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa päivämäärän, jona tämän kohdan mukaiset edellytykset on täytetty.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä kesäkuuta 2019.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

A. TAJANI

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

G. CIAMBA

---

(1)  
  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 265.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 18. huhtikuuta 2019 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 13. kesäkuuta 2019.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/65/EU, annettu 20 päivänä lokakuuta 2010, jäsenvaltioiden satamiin saapuvia ja/tai satamista lähteviä aluksia koskevista ilmoitusmuodollisuuksista ja direktiivin 2002/6/EY kumoamisesta (EUVL L 283, 29.10.2010, s. 1).

3

(4)  Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) 9 päivänä huhtikuuta 1965 tehty kansainvälisen meriliikenteen helpottamista koskeva yleissopimus (FAL-yleissopimus), sellaisena kuin se on muutettuna 8 päivänä huhtikuuta 2016, normi 1.1.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 952/2013, annettu 9 päivänä lokakuuta 2013, unionin tullikoodeksista (EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/59/EY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2002, alusliikennettä koskevan yhteisön seuranta- ja tietojärjestelmän perustamisesta sekä neuvoston direktiivin 93/75/ETY kumoamisesta (EYVL L 208, 5.8.2002, s. 10).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

8

(9)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 910/2014, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2014, sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla ja direktiivin 1999/93/EY kumoamisesta (EUVL L 257, 28.8.2014, s. 73).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001, annettu 18 päivänä joulukuuta 2000, yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/352, annettu 15 päivänä helmikuuta 2017, satamapalvelujen tarjoamisen puitteista ja satamien rahoituksen läpinäkyvyyttä koskevista yhteisistä säännöistä (EUVL L 57, 3.3.2017, s. 1).

13

(14)  Yhdistyneiden kansakuntien määräasemia koskeva säännöstö (United Nations Code for Trade and Transport Locations).

14

---

LIITE

ILMOITUSVELVOITTEET

A.   Unionin säädöksistä johtuvat ilmoitusvelvoitteet

Tähän ilmoitusvelvoitteiden luokkaan sisältyvät tiedot on annettava seuraavassa lueteltujen säädösten mukaisesti:

| 1. | Ilmoitukset jäsenvaltioiden satamiin saapuvista ja niistä lähtevistä aluksista
  Alusliikennettä koskevan yhteisön seuranta- ja tietojärjestelmän perustamisesta 27 päivänä kesäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/59/EY (EYVL L 208, 5.8.2002, s. 10) 4 artikla. |
| --- | --- |

1.

Ilmoitukset jäsenvaltioiden satamiin saapuvista ja niistä lähtevistä aluksista

Alusliikennettä koskevan yhteisön seuranta- ja tietojärjestelmän perustamisesta 27 päivänä kesäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/59/EY (EYVL L 208, 5.8.2002, s. 10) 4 artikla.

| 2. | Henkilöiden rajatarkastukset
  Henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta unionin säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) 9 päivänä maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/399 (EUVL L 77, 23.3.2016, s. 1) 8 artikla. |
| --- | --- |

2.

Henkilöiden rajatarkastukset

Henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta unionin säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) 9 päivänä maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/399 (EUVL L 77, 23.3.2016, s. 1) 8 artikla.

| 3. | Ilmoitukset aluksella kuljetettavista vaarallisista tai ympäristöä pilaavista aineista
  Alusliikennettä koskevan yhteisön seuranta- ja tietojärjestelmän perustamisesta 27 päivänä kesäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/59/EY (EYVL L 208, 5.8.2002, s. 10) 13 artikla. |
| --- | --- |

3.

Ilmoitukset aluksella kuljetettavista vaarallisista tai ympäristöä pilaavista aineista

Alusliikennettä koskevan yhteisön seuranta- ja tietojärjestelmän perustamisesta 27 päivänä kesäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/59/EY (EYVL L 208, 5.8.2002, s. 10) 13 artikla.

| 4. | Ilmoitukset jätteestä ja lastijäämistä
  Aluksella syntyvän jätteen ja lastijäämien vastaanottolaitteista satamissa 27 päivänä marraskuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/59/EY (EYVL L 332, 28.12.2000, s. 81) 6 artikla. |
| --- | --- |

4.

Ilmoitukset jätteestä ja lastijäämistä

Aluksella syntyvän jätteen ja lastijäämien vastaanottolaitteista satamissa 27 päivänä marraskuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/59/EY (EYVL L 332, 28.12.2000, s. 81) 6 artikla.

| 5. | Ilmoitukset turvatoimista
  Alusten ja satamarakenteiden turvatoimien parantamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 725/2004 (EUVL L 129, 29.4.2004, s. 6) 6 artikla.
  Asetuksen (EY) N:o 725/2004 6 artiklassa edellytettyjen tietoelementtien yksilöintiin käytetään tämän liitteen lisäyksessä vahvistettua lomaketta. |
| --- | --- |

5.

Ilmoitukset turvatoimista

Alusten ja satamarakenteiden turvatoimien parantamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 725/2004 (EUVL L 129, 29.4.2004, s. 6) 6 artikla.

Asetuksen (EY) N:o 725/2004 6 artiklassa edellytettyjen tietoelementtien yksilöintiin käytetään tämän liitteen lisäyksessä vahvistettua lomaketta.

| 6. | Aluksella olevia henkilöitä koskevat tiedot
  Yhteisön jäsenvaltioiden satamiin tai satamista liikennöivillä matkustaja-aluksilla olevien henkilöiden rekisteröinnistä 18 päivänä kesäkuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/41/EY (EYVL L 188, 2.7.1998, s. 35) 4 artiklan 2 kohta ja 5 artiklan 2 kohta. |
| --- | --- |

6.

Aluksella olevia henkilöitä koskevat tiedot

Yhteisön jäsenvaltioiden satamiin tai satamista liikennöivillä matkustaja-aluksilla olevien henkilöiden rekisteröinnistä 18 päivänä kesäkuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/41/EY (EYVL L 188, 2.7.1998, s. 35) 4 artiklan 2 kohta ja 5 artiklan 2 kohta.

| 7. | Tullimuodollisuudet






  a) | Saapumismuodollisuudet:






  — | tiedonanto saapumisesta (asetuksen (EU) N:o 952/2013 133 artikla); |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Tullimuodollisuudet

a)

Saapumismuodollisuudet:

—

tiedonanto saapumisesta (asetuksen (EU) N:o 952/2013 133 artikla);

| — | tavaroiden esittäminen tullille (asetuksen (EU) N:o 952/2013 139 artikla); |
| --- | --- |

—

tavaroiden esittäminen tullille (asetuksen (EU) N:o 952/2013 139 artikla);

| — | tavaroiden väliaikaisen varastoinnin ilmoitus (asetuksen (EU) N:o 952/2013 145 artikla); |
| --- | --- |

—

tavaroiden väliaikaisen varastoinnin ilmoitus (asetuksen (EU) N:o 952/2013 145 artikla);

| — | tavaroiden tullioikeudellinen asema (asetuksen (EU) N:o 952/2013 153–155 artikla); |
| --- | --- |

—

tavaroiden tullioikeudellinen asema (asetuksen (EU) N:o 952/2013 153–155 artikla);

| — | unionin passitusmenettelyyn käytettävät sähköiset kuljetusasiakirjat (asetuksen (EU) N:o 952/2013 233 artiklan 4 kohdan e alakohta). |
| --- | --- |

—

unionin passitusmenettelyyn käytettävät sähköiset kuljetusasiakirjat (asetuksen (EU) N:o 952/2013 233 artiklan 4 kohdan e alakohta).

| b) | Lähtömuodollisuudet:






  — | tavaroiden tullioikeudellinen asema (asetuksen (EU) N:o 952/2013 153–155 artikla); |
| --- | --- | --- |

b)

Lähtömuodollisuudet:

—

tavaroiden tullioikeudellinen asema (asetuksen (EU) N:o 952/2013 153–155 artikla);

| — | unionin passitusmenettelyyn käytettävät sähköiset kuljetusasiakirjat (asetuksen (EU) N:o 952/2013 233 artiklan 4 kohdan e alakohta); |
| --- | --- |

—

unionin passitusmenettelyyn käytettävät sähköiset kuljetusasiakirjat (asetuksen (EU) N:o 952/2013 233 artiklan 4 kohdan e alakohta);

| — | tiedonanto poistumisesta (asetuksen (EU) N:o 952/2013 267 artikla); |
| --- | --- |

—

tiedonanto poistumisesta (asetuksen (EU) N:o 952/2013 267 artikla);

| — | poistumisen yleisilmoitus (asetuksen (EU) N:o 952/2013 271 ja 272 artikla); |
| --- | --- |

—

poistumisen yleisilmoitus (asetuksen (EU) N:o 952/2013 271 ja 272 artikla);

| — | jälleenvientitiedonanto (asetuksen (EU) N:o 952/2013 274 ja 275 artikla). |
| --- | --- |

—

jälleenvientitiedonanto (asetuksen (EU) N:o 952/2013 274 ja 275 artikla).

| 8. | Irtolastialusten turvallinen lastaaminen ja lastinpurkaminen
  Irtolastialusten turvallisen lastaamisen ja lastinpurkamisen yhdenmukaistetuista edellytyksistä ja menettelyistä 4 päivänä joulukuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/96/EY (EYVL L 13, 16.1.2002, s. 9) 7 artikla. |
| --- | --- |

8.

Irtolastialusten turvallinen lastaaminen ja lastinpurkaminen

Irtolastialusten turvallisen lastaamisen ja lastinpurkamisen yhdenmukaistetuista edellytyksistä ja menettelyistä 4 päivänä joulukuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/96/EY (EYVL L 13, 16.1.2002, s. 9) 7 artikla.

| 9. | Satamavaltioiden suorittama valvonta
  Satamavaltioiden suorittamasta valvonnasta 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/16/EY (EUVL L 131, 28.5.2009, s. 57) 9 artikla ja 24 artiklan 2 kohta. |
| --- | --- |

9.

Satamavaltioiden suorittama valvonta

Satamavaltioiden suorittamasta valvonnasta 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/16/EY (EUVL L 131, 28.5.2009, s. 57) 9 artikla ja 24 artiklan 2 kohta.

| 10. | Meriliikenteen tilastot
  Tavaroiden ja matkustajien merikuljetuksia koskevista tilastoista 6 päivänä toukokuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/42/EY (EUVL L 141, 6.6.2009, s. 29) 3 artikla. |
| --- | --- |

10.

Meriliikenteen tilastot

Tavaroiden ja matkustajien merikuljetuksia koskevista tilastoista 6 päivänä toukokuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/42/EY (EUVL L 141, 6.6.2009, s. 29) 3 artikla.

B.   FAL-asiakirjat ja kansainvälisistä oikeudellisista välineistä johtuvat ilmoitusvelvoitteet

Tähän ilmoitusvelvoitteiden luokkaan sisältyvät tiedot on annettava FAL-yleissopimuksen ja muiden asiaankuuluvien kansainvälisten oikeudellisten välineiden mukaisesti.

| 1. | FAL 1: Yleisselvitys |
| --- | --- |

1.

FAL 1: Yleisselvitys

| 2. | FAL 2: Lastiluettelo |
| --- | --- |

2.

FAL 2: Lastiluettelo

| 3. | FAL 3: Luettelo aluksen varastoista |
| --- | --- |

3.

FAL 3: Luettelo aluksen varastoista

| 4. | FAL 4: Luettelo laivaväen omaisuudesta |
| --- | --- |

4.

FAL 4: Luettelo laivaväen omaisuudesta

| 5. | FAL 5: Miehistöluettelo |
| --- | --- |

5.

FAL 5: Miehistöluettelo

| 6. | FAL 6: Matkustajaluettelo |
| --- | --- |

6.

FAL 6: Matkustajaluettelo

| 7. | FAL 7: Luettelo vaarallisista aineista |
| --- | --- |

7.

FAL 7: Luettelo vaarallisista aineista

| 8. | Meriterveysilmoitus |
| --- | --- |

8.

Meriterveysilmoitus

C.   Kansallisesta lainsäädännöstä ja kansallisista vaatimuksista johtuvat ilmoitusvelvoitteet

LISÄYS

LOMAKE ALUKSEN TURVATOIMIIN LIITTYVIEN TIETOJEN ILMOITTAMISEKSI ENNEN SAAPUMISTA VAADITAAN KAIKILTA ALUKSILTA ENNEN EU:N JÄSENVALTION SATAMAAN SAAPUMISTA

(Ihmishengen turvallisuudesta merellä vuonna 1974 tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (SOLAS) XI-2 luvun 9 sääntö ja asetuksen (EY) N:o 725/2004 6 artiklan 3 kohta)

Aluksen yksilöintitiedot ja yhteystiedot

IMO-numero

Aluksen nimi

Rekisteröinti-satama

Lippuvaltio

Aluksen tyyppi

Radiokutsutunnus

Bruttovetoisuus

Inmarsat-kutsunumerot (jos on)

Yhtiön nimi ja tunnistenumero

Yhtiön turvapäällikön nimi ja ympäri-vuorokautiset yhteystiedot

Tulosatama

Tulosatamarakenne (jos tiedossa)

Satamaa ja satamarakennetta koskevat tiedot

Aluksen arvioitu saapumisaika satamaan (päivämäärä ja kellonaika)

Käynnin pääasiallinen syy

SOLAS-yleissopimuksen XI-2 luvun 9.2.1 säännössä vaaditut tiedot

Onko aluksella voimassa oleva aluksen kansainvälinen turvatodistus (ISSC)?

KYLLÄ

ISSC

EI – miksi ei?

Myöntänyt (viranomaisen tai tunnustetun turva-organisaation nimi)

Voimassaolon päättymispäivä (pp/kk/vvvv)

Onko aluksella mukana hyväksytty aluksen turvasuunnitelma (SSP)?

KYLLÄ

EI

Turvataso, jota alus paraikaa noudattaa

Turva-taso 1

Turva-taso 2

Turvataso 3

Aluksen sijainti ilmoitusta tehtäessä

Kymmenen viimeisintä käyntiä satamarakenteissa aikajärjestyksessä (viimeisin ensimmäisenä):

Nro

Alkoi (pp/kk/vvvv)

Päättyi (pp/kk/vvvv)

Satama

Maa

UN/LOCODE-koodi (jos on)

Satama-rakenne

Turvataso

1

Turvataso =

2

Turvataso =

3

Turvataso =

4

Turvataso =

5

Turvataso =

Nro

Alkoi (pp/kk/vvvv)

Päättyi (pp/kk/vvvv)

Satama

Maa

UN/LOCODE-koodi (jos on)

Satama-rakenne

Turvataso

6

Turvataso =

7

Turvataso =

8

Turvataso =

9

Turvataso =

10

Turvataso =

Toteuttiko alus erityisiä tai täydentäviä turvatoimia hyväksytyssä aluksen turvasuunnitelmassa mainittujen lisäksi?

Jos KYLLÄ, seuraavaan kohtaan merkitään aluksen toteuttamat erityiset tai täydentävät turvatoimet.

KYLLÄ

EI

Nro (kuten edellä)

Aluksen toteuttamat erityiset tai täydentävät turvatoimet

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

Edellä lueteltujen kymmenen viimeisimmän satamarakenteessa käynnin aikana toteutetut alusten väliset toiminnot aikajärjestyksessä (viimeisin ensimmäisenä). Jatkakaa tarvittaessa alla olevaa taulukkoa tai käyttäkää erillistä sivua. Mainitkaa alusten välisten toimintojen lukumäärä yhteensä:

Onko aluksen hyväksyttyyn turvasuunnitelmaan sisältyviä aluksen turvatoimiin liittyviä menettelyjä ylläpidetty kaikkien alusten välisten toimintojen aikana?

Jos EI, annetaan yksityiskohtaiset tiedot niiden sijaan sovelletuista turvatoimenpiteistä viimeisessä sarakkeessa.

KYLLÄ

EI

Nro

Alkoi (pp/kk/vvvv)

Päättyi (pp/kk/vvvv)

Toteuttamis-paikka tai leveys- ja pituusasteet

Alusten välinen toiminto

Toissijaisesti sovelletut turvatoimenpiteet

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

Yleinen kuvaus aluksella olevasta lastista

Onko aluksella lastina IMDG-säännöstön luokkaan 1, 2.1, 2.3, 3, 4.1, 5.1, 6.1, 6.2, 7 tai 8 kuuluvia vaarallisia aineita?

KYLLÄ

EI

Jos KYLLÄ, onko liitteenä luettelo vaarallisista aineista (tai sen asianmukainen ote)?

Onko liitteenä jäljennös aluksen miehistöluettelosta?

KYLLÄ

Onko liitteenä jäljennös aluksen matkustajaluettelosta?

KYLLÄ

Muut turvatoimiin liittyvät tiedot

Haluatteko ilmoittaa jostakin turvatoimiin liittyvästä asiasta?

KYLLÄ

Yksityiskohtainen kuvaus:

EI

Aluksen asiamies aiotussa tulosatamassa

Nimi:

Yhteystiedot (puhelinnumero):

Tiedot antavan henkilön henkilötiedot

Arvo tai asema (tarpeeton yliviivataan):

Aluksen päällikkö / aluksen turvapäällikkö / yhtiön turvapäällikkö / aluksen asiamies (kuten edellä)

Nimi:

Allekirjoitus:

Ilmoituksen päivämäärä, kellonaika ja paikka

---

| 25.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 198/88 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 198/88

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2019/1240

annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019,

maahanmuuttoalan eurooppalaisen yhteyshenkilöverkoston perustamisesta

(uudelleenlaadittu)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 74 artiklan ja 79 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetusta (EY) N:o 377/2004 (2) on muutettu huomattavilta osin. Koska siihen on määrä tehdä uusia muutoksia, mainittu asetus olisi selkeyden vuoksi uudelleenlaadittava. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetusta (EY) N:o 377/2004 (2) on muutettu huomattavilta osin. Koska siihen on määrä tehdä uusia muutoksia, mainittu asetus olisi selkeyden vuoksi uudelleenlaadittava.

| (2) | Erilaisista ryhmistä koostuvat muuttovirrat lisääntyivät jyrkästi vuosina 2015 ja 2016, mikä kohdisti painetta maahanmuutto-, turvapaikka- ja rajavalvontajärjestelmiin. Tämä on muodostanut haasteen unionille ja jäsenvaltioille ja osoittanut, että unionin muuttoliikepolitiikkaa on lujitettava koordinoitujen ja vaikuttavien Euroopan tason toimien varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Erilaisista ryhmistä koostuvat muuttovirrat lisääntyivät jyrkästi vuosina 2015 ja 2016, mikä kohdisti painetta maahanmuutto-, turvapaikka- ja rajavalvontajärjestelmiin. Tämä on muodostanut haasteen unionille ja jäsenvaltioille ja osoittanut, että unionin muuttoliikepolitiikkaa on lujitettava koordinoitujen ja vaikuttavien Euroopan tason toimien varmistamiseksi.

| (3) | Unionin muuttoliikepolitiikan tavoitteena on korvata sääntöjenvastaiset ja hallitsemattomat muuttovirrat turvallisilla ja hallituilla maahantuloväylillä ottamalla käyttöön kokonaisvaltainen toimintatapa, jolla pyritään varmistamaan kaikissa vaiheissa muuttovirtojen tehokas hallinta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen V osaston 2 luvun mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Unionin muuttoliikepolitiikan tavoitteena on korvata sääntöjenvastaiset ja hallitsemattomat muuttovirrat turvallisilla ja hallituilla maahantuloväylillä ottamalla käyttöön kokonaisvaltainen toimintatapa, jolla pyritään varmistamaan kaikissa vaiheissa muuttovirtojen tehokas hallinta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen V osaston 2 luvun mukaisesti.

| (4) | Ihmisoikeuksien kunnioittaminen on unionin perusperiaate. Unioni on sitoutunut suojelemaan kaikkien muuttajien ihmisoikeuksia ja perusvapauksia heidän muuttaja-asemastaan riippumatta noudattaen kaikilta osin kansainvälistä oikeutta. Maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden olisi tätä asetusta soveltaessaan, erityisesti haavoittuvassa asemassa olevia henkilöitä koskevissa tapauksissa, kunnioitettava asiaankuuluvassa kansainvälisessä ja unionin oikeudessa, mukaan lukien Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 6 artikla, vahvistettuja perusoikeuksia sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjaa. |
| --- | --- |

(4)

Ihmisoikeuksien kunnioittaminen on unionin perusperiaate. Unioni on sitoutunut suojelemaan kaikkien muuttajien ihmisoikeuksia ja perusvapauksia heidän muuttaja-asemastaan riippumatta noudattaen kaikilta osin kansainvälistä oikeutta. Maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden olisi tätä asetusta soveltaessaan, erityisesti haavoittuvassa asemassa olevia henkilöitä koskevissa tapauksissa, kunnioitettava asiaankuuluvassa kansainvälisessä ja unionin oikeudessa, mukaan lukien Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 6 artikla, vahvistettuja perusoikeuksia sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjaa.

| (5) | Jotta varmistetaan unionin maahanmuuttopolitiikkojen tuloksellinen täytäntöönpano kaikilta osin, olisi jatkettava johdonmukaista vuoropuhelua ja yhteistyötä niiden kolmansien maiden kanssa, jotka ovat muuttajien ja kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden keskeisiä lähtö- ja kauttakulkumaita. Tällaisen yhteistyön olisi Euroopan muuttoliikeagendassa vahvistetun kokonaisvaltaisen lähestymistavan mukaisesti mahdollistettava maahanmuuton, mukaan lukien lähtöjen ja palauttamisten, parempi hallinta, tuettava valmiuksia kerätä ja jakaa tietoja, myös tietoja hakijoiden mahdollisuudesta saada kansainvälistä suojelua sekä tapauksen ja mahdollisuuksien mukaan tietoja uudelleenkotouttamisesta, sekä estettävä ja torjuttava laitonta maahanmuuttoa, muuttajien salakuljetusta ja ihmiskauppaa. |
| --- | --- |

(5)

Jotta varmistetaan unionin maahanmuuttopolitiikkojen tuloksellinen täytäntöönpano kaikilta osin, olisi jatkettava johdonmukaista vuoropuhelua ja yhteistyötä niiden kolmansien maiden kanssa, jotka ovat muuttajien ja kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden keskeisiä lähtö- ja kauttakulkumaita. Tällaisen yhteistyön olisi Euroopan muuttoliikeagendassa vahvistetun kokonaisvaltaisen lähestymistavan mukaisesti mahdollistettava maahanmuuton, mukaan lukien lähtöjen ja palauttamisten, parempi hallinta, tuettava valmiuksia kerätä ja jakaa tietoja, myös tietoja hakijoiden mahdollisuudesta saada kansainvälistä suojelua sekä tapauksen ja mahdollisuuksien mukaan tietoja uudelleenkotouttamisesta, sekä estettävä ja torjuttava laitonta maahanmuuttoa, muuttajien salakuljetusta ja ihmiskauppaa.

| (6) | Suojeluvälineisiin kuuluvat maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskevaan kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan sisältyvät toimenpiteet. Myös työvoiman muuttoliike, opiskelijaviisumit ja perheenyhdistäminen olisi sisällytettävä laillisen muuttoliikkeen strategioihin ja väyliin unionin ja kolmansien maiden välillä rajoittamatta jäsenvaltioiden kansallisia toimivaltoja. |
| --- | --- |

(6)

Suojeluvälineisiin kuuluvat maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskevaan kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan sisältyvät toimenpiteet. Myös työvoiman muuttoliike, opiskelijaviisumit ja perheenyhdistäminen olisi sisällytettävä laillisen muuttoliikkeen strategioihin ja väyliin unionin ja kolmansien maiden välillä rajoittamatta jäsenvaltioiden kansallisia toimivaltoja.

| (7) | Koska näyttöön perustuvaa päätöksentekoa ja operatiivisia toimia tukevien analyysien ja tiedon kysyntä kasvaa jatkuvasti, maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden on varmistettava, että heidän näkemyksensä ja tietonsa edistävät kaikin tavoin kattavan tilannekuvan saamista kolmansista maista. |
| --- | --- |

(7)

Koska näyttöön perustuvaa päätöksentekoa ja operatiivisia toimia tukevien analyysien ja tiedon kysyntä kasvaa jatkuvasti, maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden on varmistettava, että heidän näkemyksensä ja tietonsa edistävät kaikin tavoin kattavan tilannekuvan saamista kolmansista maista.

| (8) | Muuttovirtojen koostumusta koskeviin tietoihin olisi mahdollisuuksien ja tapauksen mukaan sisällytettävä tietoja muuttajien ilmoitetusta iästä, sukupuolijakaumasta ja perheestä sekä ilman huoltajaa matkustavista alaikäisistä. |
| --- | --- |

(8)

Muuttovirtojen koostumusta koskeviin tietoihin olisi mahdollisuuksien ja tapauksen mukaan sisällytettävä tietoja muuttajien ilmoitetusta iästä, sukupuolijakaumasta ja perheestä sekä ilman huoltajaa matkustavista alaikäisistä.

| (9) | Nykyisten Euroopan muuttoliikeyhteyshenkilöiden lähettäminen keskeisiin kolmansiin lähtö- ja kauttakulkumaihin, mihin kehotettiin valtion- ja hallitusten päämiesten 23 päivänä huhtikuuta 2015 järjestetyn ylimääräisen kokouksen päätelmissä, oli ensimmäinen vaihe pyrittäessä lisäämään yhteyksiä kolmansiin maihin muuttoliikkeeseen liittyvissä kysymyksissä ja tehostamaan yhteistyötä jäsenvaltioiden lähettämien maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden kanssa. Tämän kokemuksen pohjalta on aiheellista varautua siihen, että komissio lähettää maahanmuuttoalan yhteyshenkilöitä kolmansiin maihin pidemmäksi aikaa tukemaan muuttoliikettä koskevien unionin toimien kehittämistä ja toteuttamista sekä niiden vaikutusten maksimoimista. |
| --- | --- |

(9)

Nykyisten Euroopan muuttoliikeyhteyshenkilöiden lähettäminen keskeisiin kolmansiin lähtö- ja kauttakulkumaihin, mihin kehotettiin valtion- ja hallitusten päämiesten 23 päivänä huhtikuuta 2015 järjestetyn ylimääräisen kokouksen päätelmissä, oli ensimmäinen vaihe pyrittäessä lisäämään yhteyksiä kolmansiin maihin muuttoliikkeeseen liittyvissä kysymyksissä ja tehostamaan yhteistyötä jäsenvaltioiden lähettämien maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden kanssa. Tämän kokemuksen pohjalta on aiheellista varautua siihen, että komissio lähettää maahanmuuttoalan yhteyshenkilöitä kolmansiin maihin pidemmäksi aikaa tukemaan muuttoliikettä koskevien unionin toimien kehittämistä ja toteuttamista sekä niiden vaikutusten maksimoimista.

| (10) | Tämän asetuksen tavoitteena on varmistaa jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, tapauksen mukaan myös lainvalvontaviranomaisten, sekä komission ja unionin virastojen kolmansiin maihin lähettämien yhteyshenkilöiden verkoston toiminnan parempi koordinointi ja optimoida sen hyödyntäminen. Tarkoituksena on toteuttaa tehokkaampia toimia seuraavilla unionin painopisteisiin kuuluvilla aloilla: laittoman muuttoliikkeen ja siihen liittyvän rajat ylittävän rikollisuuden, kuten muuttajien salakuljetuksen ja ihmiskaupan, ehkäisy ja torjunta, ihmisarvoisen ja tuloksekkaan palauttamis-, takaisinotto- ja uudelleenkotouttamistoiminnan helpottaminen, unionin ulkorajojen yhdennetyn valvonnan edistäminen sekä laillisen maahanmuuton hallinnan tukeminen, myös jäsenvaltioiden ja unionin toteuttamien kansainvälisen suojelun toimenpiteiden, uudelleensijoittamistoimenpiteiden ja lähtöä edeltävien kotouttamistoimenpiteiden alalla. Toimintaa koordinoitaessa olisi noudatettava kaikilta osin nykyistä komentoketjua ja raportointisuhteita maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden ja lähettävien viranomaisten välillä sekä maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden kesken. |
| --- | --- |

(10)

Tämän asetuksen tavoitteena on varmistaa jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, tapauksen mukaan myös lainvalvontaviranomaisten, sekä komission ja unionin virastojen kolmansiin maihin lähettämien yhteyshenkilöiden verkoston toiminnan parempi koordinointi ja optimoida sen hyödyntäminen. Tarkoituksena on toteuttaa tehokkaampia toimia seuraavilla unionin painopisteisiin kuuluvilla aloilla: laittoman muuttoliikkeen ja siihen liittyvän rajat ylittävän rikollisuuden, kuten muuttajien salakuljetuksen ja ihmiskaupan, ehkäisy ja torjunta, ihmisarvoisen ja tuloksekkaan palauttamis-, takaisinotto- ja uudelleenkotouttamistoiminnan helpottaminen, unionin ulkorajojen yhdennetyn valvonnan edistäminen sekä laillisen maahanmuuton hallinnan tukeminen, myös jäsenvaltioiden ja unionin toteuttamien kansainvälisen suojelun toimenpiteiden, uudelleensijoittamistoimenpiteiden ja lähtöä edeltävien kotouttamistoimenpiteiden alalla. Toimintaa koordinoitaessa olisi noudatettava kaikilta osin nykyistä komentoketjua ja raportointisuhteita maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden ja lähettävien viranomaisten välillä sekä maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden kesken.

| (11) | Tämä asetus pohjautuu asetukseen (EY) N:o 377/2004, ja sillä pyritään varmistamaan maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden tehokkaampi panos maahanmuuttoalan eurooppalaisen yhteyshenkilöverkoston toimintaan ensisijaisesti ottamalla käyttöön mekanismi, jonka avulla jäsenvaltiot, komissio ja unionin virastot voivat koordinoida kolmansiin maihin lähetettyjen yhteyshenkilöidensä tehtäviä ja asemaa nykyistä järjestelmällisemmin. |
| --- | --- |

(11)

Tämä asetus pohjautuu asetukseen (EY) N:o 377/2004, ja sillä pyritään varmistamaan maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden tehokkaampi panos maahanmuuttoalan eurooppalaisen yhteyshenkilöverkoston toimintaan ensisijaisesti ottamalla käyttöön mekanismi, jonka avulla jäsenvaltiot, komissio ja unionin virastot voivat koordinoida kolmansiin maihin lähetettyjen yhteyshenkilöidensä tehtäviä ja asemaa nykyistä järjestelmällisemmin.

| (12) | Koska muuttoliikkeeseen liittyviä kysymyksiä käsitteleviä yhteyshenkilöitä lähettävät eri toimivaltaiset viranomaiset ja heidän toimeksiantonsa ja tehtävänsä voivat olla päällekkäisiä, olisi toteutettava toimia samassa kolmannessa maassa tai samalla alueella toimivien yhteyshenkilöiden keskinäisen yhteistyön parantamiseksi. Jos komissio tai unionin virastot lähettävät maahanmuuttoalan yhteyshenkilöitä unionin diplomaattiedustustoihin kolmannessa maassa, näiden yhteyshenkilöiden olisi avustettava ja tuettava maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkostoa kyseisessä kolmannessa maassa. Verkostoja voidaan tarvittaessa laajentaa siten, että niihin kuuluu myös muiden kuin jäsenvaltioiden lähettämiä yhteyshenkilöitä. |
| --- | --- |

(12)

Koska muuttoliikkeeseen liittyviä kysymyksiä käsitteleviä yhteyshenkilöitä lähettävät eri toimivaltaiset viranomaiset ja heidän toimeksiantonsa ja tehtävänsä voivat olla päällekkäisiä, olisi toteutettava toimia samassa kolmannessa maassa tai samalla alueella toimivien yhteyshenkilöiden keskinäisen yhteistyön parantamiseksi. Jos komissio tai unionin virastot lähettävät maahanmuuttoalan yhteyshenkilöitä unionin diplomaattiedustustoihin kolmannessa maassa, näiden yhteyshenkilöiden olisi avustettava ja tuettava maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkostoa kyseisessä kolmannessa maassa. Verkostoja voidaan tarvittaessa laajentaa siten, että niihin kuuluu myös muiden kuin jäsenvaltioiden lähettämiä yhteyshenkilöitä.

| (13) | On olennaisen tärkeää perustaa vankka mekanismi varmistamaan toiminnan parempi koordinointi ja parempi yhteistyö kaikkien maahanmuuttoasioita tehtäviensä osana hoitavien yhteyshenkilöiden välillä, jotta minimoidaan tietokatkokset ja päällekkäinen työ ja maksimoidaan operatiiviset valmiudet ja vaikuttavuus. Johtokunnan olisi annettava ohjeistusta unionin poliittisten painopisteiden mukaisesti, ottaen huomioon unionin ulkosuhteet, ja sille olisi annettava tarvittavat valtuudet erityisesti hyväksyä maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkostojen toimintaa koskevat kaksivuotiset työohjelmat, sopia maahanmuuttoalan yhteyshenkilöille räätälöidyistä tilapäisistä toimista, joissa käsitellään kaksivuotisen työohjelman ulkopuolisia painopisteitä ja esiin nousevia tarpeita, ja kohdentaa resursseja sovittuihin toimiin sekä olla vastuuvelvollinen niiden toteuttamisesta. Johtokunnan tai maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkostojen avustajien tehtävät eivät saisi vaikuttaa lähettävien viranomaisten toimivaltaan päättää lähettämiensä maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden tehtävistä. Johtokunnan olisi tehtäviään hoitaessaan otettava huomioon maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkostojen erilaisuus sekä asianomaisten kolmansien maiden suhteiden kannalta keskeisimpien jäsenvaltioiden näkemykset. |
| --- | --- |

(13)

On olennaisen tärkeää perustaa vankka mekanismi varmistamaan toiminnan parempi koordinointi ja parempi yhteistyö kaikkien maahanmuuttoasioita tehtäviensä osana hoitavien yhteyshenkilöiden välillä, jotta minimoidaan tietokatkokset ja päällekkäinen työ ja maksimoidaan operatiiviset valmiudet ja vaikuttavuus. Johtokunnan olisi annettava ohjeistusta unionin poliittisten painopisteiden mukaisesti, ottaen huomioon unionin ulkosuhteet, ja sille olisi annettava tarvittavat valtuudet erityisesti hyväksyä maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkostojen toimintaa koskevat kaksivuotiset työohjelmat, sopia maahanmuuttoalan yhteyshenkilöille räätälöidyistä tilapäisistä toimista, joissa käsitellään kaksivuotisen työohjelman ulkopuolisia painopisteitä ja esiin nousevia tarpeita, ja kohdentaa resursseja sovittuihin toimiin sekä olla vastuuvelvollinen niiden toteuttamisesta. Johtokunnan tai maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkostojen avustajien tehtävät eivät saisi vaikuttaa lähettävien viranomaisten toimivaltaan päättää lähettämiensä maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden tehtävistä. Johtokunnan olisi tehtäviään hoitaessaan otettava huomioon maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkostojen erilaisuus sekä asianomaisten kolmansien maiden suhteiden kannalta keskeisimpien jäsenvaltioiden näkemykset.

| (14) | Johtokunnan olisi laadittava luettelo kolmansiin maihin lähetetyistä maahanmuuttoalan yhteyshenkilöistä ja saatettava se säännöllisesti ajan tasalle. Luettelon olisi sisällettävä tiedot, jotka liittyvät eri verkostojen sijaintiin, koostumukseen ja toimintaan, mukaan lukien lähetettyjen maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden yhteystiedot ja lyhyt maininta heidän tehtävistään. |
| --- | --- |

(14)

Johtokunnan olisi laadittava luettelo kolmansiin maihin lähetetyistä maahanmuuttoalan yhteyshenkilöistä ja saatettava se säännöllisesti ajan tasalle. Luettelon olisi sisällettävä tiedot, jotka liittyvät eri verkostojen sijaintiin, koostumukseen ja toimintaan, mukaan lukien lähetettyjen maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden yhteystiedot ja lyhyt maininta heidän tehtävistään.

| (15) | Olisi edistettävä yhteyshenkilöiden yhteistä lähettämistä, jotta voidaan parantaa operatiivista yhteistyötä ja tiedonvaihtoa jäsenvaltioiden välillä sekä vastata johtokunnan kartoittamiin unionin tason tarpeisiin. Yhteistä lähettämistä, johon osallistuu vähintään kaksi jäsenvaltiota, olisi tuettava unionin varoilla siten, että kannustetaan tähän toimintaan osallistumiseen ja luodaan lisäarvoa kaikille jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

(15)

Olisi edistettävä yhteyshenkilöiden yhteistä lähettämistä, jotta voidaan parantaa operatiivista yhteistyötä ja tiedonvaihtoa jäsenvaltioiden välillä sekä vastata johtokunnan kartoittamiin unionin tason tarpeisiin. Yhteistä lähettämistä, johon osallistuu vähintään kaksi jäsenvaltiota, olisi tuettava unionin varoilla siten, että kannustetaan tähän toimintaan osallistumiseen ja luodaan lisäarvoa kaikille jäsenvaltioille.

| (16) | Olisi annettava erityissäännöksiä laajemmista unionin toimista, joilla kehitetään maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden valmiuksia. Tällaiseen valmiuksien kehittämiseen olisi kuuluttava yhteisten opetussuunnitelmien ja lähettämistä edeltävien kurssien kehittäminen, perusoikeudet mukaan lukien, yhteistyössä asiaankuuluvien unionin virastojen kanssa, ja maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkostojen operatiivisten valmiuksien lujittaminen. Tällaisten yhteisten opetussuunnitelmien olisi oltava vapaaehtoisia ja täydennettävä lähettävien viranomaisten vahvistamia kansallisia opetussuunnitelmia. |
| --- | --- |

(16)

Olisi annettava erityissäännöksiä laajemmista unionin toimista, joilla kehitetään maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden valmiuksia. Tällaiseen valmiuksien kehittämiseen olisi kuuluttava yhteisten opetussuunnitelmien ja lähettämistä edeltävien kurssien kehittäminen, perusoikeudet mukaan lukien, yhteistyössä asiaankuuluvien unionin virastojen kanssa, ja maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkostojen operatiivisten valmiuksien lujittaminen. Tällaisten yhteisten opetussuunnitelmien olisi oltava vapaaehtoisia ja täydennettävä lähettävien viranomaisten vahvistamia kansallisia opetussuunnitelmia.

| (17) | Maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkostojen olisi vältettävä päällekkäistä työtä unionin virastojen ja unionin muiden välineiden tai rakenteiden, esimerkiksi paikallisten Schengen-yhteistyöryhmien tekemän työn, kanssa ja tuotava lisäarvoa niiden nykyiseen toimintaan maahanmuuttoalaa koskevien tietojen keräämisessä ja vaihtamisessa, erityisesti keskittymällä operatiivisiin näkökohtiin. Näiden verkostojen olisi toimittava välittäjinä ja tarjottava tietoa kolmansista maista, jotta voidaan tukea unionin virastoja niiden toimissa ja tehtävissä, erityisesti silloin, kun unionin virastot eivät ole vielä luoneet yhteistyösuhteita kolmansiin maihin. Maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkostojen ja asiaankuuluvien unionin virastojen välistä yhteistyötä olisi tiivistettävä tätä tarkoitusta varten. Maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden olisi syytä pitää jatkuvasti mielessä, että heidän toimintansa saattaa vaikuttaa paikallisten ja alueellisten maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkostojen toimintaan tai maineeseen. Heidän olisi otettava tämä huomioon tehtäviään hoitaessaan. |
| --- | --- |

(17)

Maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkostojen olisi vältettävä päällekkäistä työtä unionin virastojen ja unionin muiden välineiden tai rakenteiden, esimerkiksi paikallisten Schengen-yhteistyöryhmien tekemän työn, kanssa ja tuotava lisäarvoa niiden nykyiseen toimintaan maahanmuuttoalaa koskevien tietojen keräämisessä ja vaihtamisessa, erityisesti keskittymällä operatiivisiin näkökohtiin. Näiden verkostojen olisi toimittava välittäjinä ja tarjottava tietoa kolmansista maista, jotta voidaan tukea unionin virastoja niiden toimissa ja tehtävissä, erityisesti silloin, kun unionin virastot eivät ole vielä luoneet yhteistyösuhteita kolmansiin maihin. Maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkostojen ja asiaankuuluvien unionin virastojen välistä yhteistyötä olisi tiivistettävä tätä tarkoitusta varten. Maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden olisi syytä pitää jatkuvasti mielessä, että heidän toimintansa saattaa vaikuttaa paikallisten ja alueellisten maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkostojen toimintaan tai maineeseen. Heidän olisi otettava tämä huomioon tehtäviään hoitaessaan.

| (18) | Jäsenvaltion viranomaisten olisi varmistettava, että kolmansissa maissa olevat maahanmuuttoalan yhteyshenkilöt todellakin saavat tarvittaessa ja unionin ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti haltuunsa toiseen jäsenvaltioon lähetettyjen yhteyshenkilöiden hankkimat tiedot ja unionin virastojen strategiset ja operatiiviset analyysituotteet, jotka koskevat laitonta maahanmuuttoa, ihmisarvoista ja tuloksekasta palauttamista ja uudelleenkotouttamista, rajat ylittävää rikollisuutta tai kansainvälistä suojelua ja uudelleensijoittamista, ja että maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden keräämät tiedot toimitetaan asiaankuuluville unionin virastoille, erityisesti Euroopan raja- ja merivartiovirastolle, Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastolle (Europol) ja Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastolle (EASO) näihin sovellettavan oikeudellisen kehyksen puitteissa. |
| --- | --- |

(18)

Jäsenvaltion viranomaisten olisi varmistettava, että kolmansissa maissa olevat maahanmuuttoalan yhteyshenkilöt todellakin saavat tarvittaessa ja unionin ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti haltuunsa toiseen jäsenvaltioon lähetettyjen yhteyshenkilöiden hankkimat tiedot ja unionin virastojen strategiset ja operatiiviset analyysituotteet, jotka koskevat laitonta maahanmuuttoa, ihmisarvoista ja tuloksekasta palauttamista ja uudelleenkotouttamista, rajat ylittävää rikollisuutta tai kansainvälistä suojelua ja uudelleensijoittamista, ja että maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden keräämät tiedot toimitetaan asiaankuuluville unionin virastoille, erityisesti Euroopan raja- ja merivartiovirastolle, Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastolle (Europol) ja Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastolle (EASO) näihin sovellettavan oikeudellisen kehyksen puitteissa.

| (19) | Maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkostojen keräämien tietojen mahdollisimman tehokkaan käytön varmistamiseksi tällaisten tietojen olisi oltava saatavilla suojatulla verkkopohjaisella tiedonvaihtoalustalla sovellettavan tietosuojalainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(19)

Maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkostojen keräämien tietojen mahdollisimman tehokkaan käytön varmistamiseksi tällaisten tietojen olisi oltava saatavilla suojatulla verkkopohjaisella tiedonvaihtoalustalla sovellettavan tietosuojalainsäädännön mukaisesti.

| (20) | Maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden keräämillä tiedoilla olisi tuettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/1624 (3) tarkoitettua teknistä ja operatiivista Euroopan yhdennettyä rajaturvallisuutta sekä edistettävä kansallisten rajavalvontajärjestelmien kehittämistä ja ylläpitoa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1052/2013 (4) mukaisesti. |
| --- | --- |

(20)

Maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden keräämillä tiedoilla olisi tuettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/1624 (3) tarkoitettua teknistä ja operatiivista Euroopan yhdennettyä rajaturvallisuutta sekä edistettävä kansallisten rajavalvontajärjestelmien kehittämistä ja ylläpitoa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1052/2013 (4) mukaisesti.

| (21) | Olisi oltava mahdollista kohdentaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 515/2014 (5) nojalla käytettävissä olevia varoja maahanmuuttoalan eurooppalaisen yhteyshenkilöverkoston toimien tukemiseen sekä maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden yhteiseen lähettämiseen jäsenvaltioista. |
| --- | --- |

(21)

Olisi oltava mahdollista kohdentaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 515/2014 (5) nojalla käytettävissä olevia varoja maahanmuuttoalan eurooppalaisen yhteyshenkilöverkoston toimien tukemiseen sekä maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden yhteiseen lähettämiseen jäsenvaltioista.

| (22) | Kaikessa jäsenvaltioiden tämän asetuksen puitteissa toteuttamassa henkilötietojen käsittelyssä, myös henkilötietojen siirrossa, olisi noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679 (6). Komission ja unionin virastojen olisi sovellettava henkilötietoja käsitellessään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2018/1725 (7). |
| --- | --- |

(22)

Kaikessa jäsenvaltioiden tämän asetuksen puitteissa toteuttamassa henkilötietojen käsittelyssä, myös henkilötietojen siirrossa, olisi noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679 (6). Komission ja unionin virastojen olisi sovellettava henkilötietoja käsitellessään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2018/1725 (7).

| (23) | Tämän asetuksen puitteissa tapahtuvan henkilötietojen käsittelyn tarkoituksena olisi oltava kolmansien maiden kansalaisten palauttamisen avustaminen ja kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien henkilöiden uudelleensijoittamisen helpottaminen sekä lailliseen muuttoliikkeeseen liittyvään maahantuloon sekä laittoman maahanmuuton, muuttajien salakuljetuksen ja ihmiskaupan ehkäisemiseen ja torjumiseen liittyvien unionin ja kansallisten toimenpiteiden toteuttaminen. Sen vuoksi tarvitaan oikeudellinen kehys, jossa tunnustetaan maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden rooli tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

(23)

Tämän asetuksen puitteissa tapahtuvan henkilötietojen käsittelyn tarkoituksena olisi oltava kolmansien maiden kansalaisten palauttamisen avustaminen ja kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien henkilöiden uudelleensijoittamisen helpottaminen sekä lailliseen muuttoliikkeeseen liittyvään maahantuloon sekä laittoman maahanmuuton, muuttajien salakuljetuksen ja ihmiskaupan ehkäisemiseen ja torjumiseen liittyvien unionin ja kansallisten toimenpiteiden toteuttaminen. Sen vuoksi tarvitaan oikeudellinen kehys, jossa tunnustetaan maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden rooli tässä yhteydessä.

| (24) | Maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden on käsiteltävä henkilötietoja palauttamismenettelyjen asianmukaisen täytäntöönpanon, palauttamispäätösten onnistuneen täytäntöönpanon ja tapauksen ja mahdollisuuksien mukaan uudelleenkotouttamisen helpottamiseksi. Unionin ulkopuolisiin palauttamisen kohdemaihin ei useinkaan sovelleta asetuksen (EU) 2016/679 45 artiklan nojalla annettuja tietosuojan riittävyyttä koskevia komission päätöksiä, ne eivät useinkaan ole tehneet tai aio tehdä takaisinottoa koskevaa sopimusta unionin kanssa eivätkä muutoin tarjoa asianmukaisia suojatoimia, joita tarkoitetaan asetuksen (EU) 2016/679 46 artiklassa. Huolimatta unionin laajoista pyrkimyksistä tehdä yhteistyötä laittomasti oleskelevien, paluuvelvoitteen alaisten kolmansien maiden kansalaisten tärkeimpien lähtömaiden kanssa, ei ole aina mahdollista varmistaa, että tällaiset kolmannet maat täyttävät järjestelmällisesti kansainvälisen oikeuden mukaisen velvoitteensa ottaa takaisin omat kansalaisensa. Näin ollen unionin tai jäsenvaltioiden tekemät tai parhaillaan neuvottelemat takaisinottosopimukset, joissa määrätään henkilötietojen siirtoa kolmansiin maihin koskevista asianmukaisista suojatoimista asetuksen (EU) 2016/679 46 artiklan nojalla, kattavat vain rajallisen määrän tällaisia kolmansia maita. Mikäli tällaisia sopimuksia ei ole olemassa, maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden olisi siirrettävä henkilötiedot unionin palauttamisoperaatioiden toteuttamiseksi niiden edellytysten mukaisesti, joista säädetään asetuksen (EU) 2016/679 49 artiklassa. |
| --- | --- |

(24)

Maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden on käsiteltävä henkilötietoja palauttamismenettelyjen asianmukaisen täytäntöönpanon, palauttamispäätösten onnistuneen täytäntöönpanon ja tapauksen ja mahdollisuuksien mukaan uudelleenkotouttamisen helpottamiseksi. Unionin ulkopuolisiin palauttamisen kohdemaihin ei useinkaan sovelleta asetuksen (EU) 2016/679 45 artiklan nojalla annettuja tietosuojan riittävyyttä koskevia komission päätöksiä, ne eivät useinkaan ole tehneet tai aio tehdä takaisinottoa koskevaa sopimusta unionin kanssa eivätkä muutoin tarjoa asianmukaisia suojatoimia, joita tarkoitetaan asetuksen (EU) 2016/679 46 artiklassa. Huolimatta unionin laajoista pyrkimyksistä tehdä yhteistyötä laittomasti oleskelevien, paluuvelvoitteen alaisten kolmansien maiden kansalaisten tärkeimpien lähtömaiden kanssa, ei ole aina mahdollista varmistaa, että tällaiset kolmannet maat täyttävät järjestelmällisesti kansainvälisen oikeuden mukaisen velvoitteensa ottaa takaisin omat kansalaisensa. Näin ollen unionin tai jäsenvaltioiden tekemät tai parhaillaan neuvottelemat takaisinottosopimukset, joissa määrätään henkilötietojen siirtoa kolmansiin maihin koskevista asianmukaisista suojatoimista asetuksen (EU) 2016/679 46 artiklan nojalla, kattavat vain rajallisen määrän tällaisia kolmansia maita. Mikäli tällaisia sopimuksia ei ole olemassa, maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden olisi siirrettävä henkilötiedot unionin palauttamisoperaatioiden toteuttamiseksi niiden edellytysten mukaisesti, joista säädetään asetuksen (EU) 2016/679 49 artiklassa.

| (25) | Poikkeuksena tietosuojan riittävyyttä koskevan päätöksen tai asianmukaisten suojatoimien vaatimuksesta henkilötietojen siirto kolmansien maiden viranomaisille tämän asetuksen nojalla olisi sallittava unionin palauttamispolitiikan täytäntöönpanemiseksi. Näin ollen tätä asetusta sovellettaessa yhteyshenkilöiden olisi oltava mahdollista käyttää asetuksen (EU) 2016/679 49 artiklan 1 kohdan d alakohdassa säädettyä poikkeusta, edellyttäen että noudatetaan kyseisessä artiklassa säädettyjä edellytyksiä, jotka koskevat sellaisten kolmansien maiden kansalaisten ihmisarvoista ja tuloksekasta palauttamista, jotka eivät täytä tai eivät enää täytä jäsenvaltioihin maahantulon, maassa oleskelun tai asumisen edellytyksiä, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/115/EY (8) mukaisesti. |
| --- | --- |

(25)

Poikkeuksena tietosuojan riittävyyttä koskevan päätöksen tai asianmukaisten suojatoimien vaatimuksesta henkilötietojen siirto kolmansien maiden viranomaisille tämän asetuksen nojalla olisi sallittava unionin palauttamispolitiikan täytäntöönpanemiseksi. Näin ollen tätä asetusta sovellettaessa yhteyshenkilöiden olisi oltava mahdollista käyttää asetuksen (EU) 2016/679 49 artiklan 1 kohdan d alakohdassa säädettyä poikkeusta, edellyttäen että noudatetaan kyseisessä artiklassa säädettyjä edellytyksiä, jotka koskevat sellaisten kolmansien maiden kansalaisten ihmisarvoista ja tuloksekasta palauttamista, jotka eivät täytä tai eivät enää täytä jäsenvaltioihin maahantulon, maassa oleskelun tai asumisen edellytyksiä, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/115/EY (8) mukaisesti.

| (26) | Maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden olisi voitava käsitellä kyseisten henkilöiden etujen mukaisesti sellaisten henkilöiden henkilötietoja, jotka ovat kansainvälisen suojelun tarpeessa ja uudelleensijoittamisen kohteena tai jotka haluavat muuttaa laillisesti unioniin, jotta voidaan vahvistaa heidän henkilöllisyytensä ja kansalaisuutensa. Maahanmuuttoalan yhteyshenkilöt toimivat ympäristössä, jossa he todennäköisesti saavat merkittävää tietoa muuttajien salakuljetusta ja ihmiskauppaa harjoittavien rikollisjärjestöjen toiminnasta. Tämän vuoksi heidän olisi voitava jakaa tehtäviensä hoitamisen yhteydessä käsittelemiään henkilötietoja lainvalvontaviranomaisten kanssa ja maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkostojen sisällä, jos kyseiset henkilötiedot ovat tarpeen joko laittoman maahanmuuton ehkäisemiseksi tai torjumiseksi tai muuttajien salakuljetuksen tai ihmiskaupan ennalta estämistä, tutkimista ja paljastamista ja niitä koskevia syytetoimia varten. |
| --- | --- |

(26)

Maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden olisi voitava käsitellä kyseisten henkilöiden etujen mukaisesti sellaisten henkilöiden henkilötietoja, jotka ovat kansainvälisen suojelun tarpeessa ja uudelleensijoittamisen kohteena tai jotka haluavat muuttaa laillisesti unioniin, jotta voidaan vahvistaa heidän henkilöllisyytensä ja kansalaisuutensa. Maahanmuuttoalan yhteyshenkilöt toimivat ympäristössä, jossa he todennäköisesti saavat merkittävää tietoa muuttajien salakuljetusta ja ihmiskauppaa harjoittavien rikollisjärjestöjen toiminnasta. Tämän vuoksi heidän olisi voitava jakaa tehtäviensä hoitamisen yhteydessä käsittelemiään henkilötietoja lainvalvontaviranomaisten kanssa ja maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkostojen sisällä, jos kyseiset henkilötiedot ovat tarpeen joko laittoman maahanmuuton ehkäisemiseksi tai torjumiseksi tai muuttajien salakuljetuksen tai ihmiskaupan ennalta estämistä, tutkimista ja paljastamista ja niitä koskevia syytetoimia varten.

| (27) | Tämän asetuksen tavoitteena on saada mahdollisimman suuri hyöty jäsenvaltioiden, komission ja unionin virastojen kolmansiin maihin lähettämien maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden verkoston toiminnasta. Näin pyritään toteuttamaan tuloksellisemmin unionin painopisteitä kunnioittaen samalla jäsenvaltioiden kansallista toimivaltaa. Tällaisiin unionin painopisteisiin kuuluu muuttoliikkeen paremman hallinnan varmistaminen, jotta sääntöjenvastaiset muuttovirrat voidaan korvata turvallisilla ja hallituilla maahantuloväylillä ottaen käyttöön kokonaisvaltainen toimintatapa, jossa käsitellään muuttoliikkeen kaikkia näkökohtia, myös ehkäisemään ja torjumaan muuttajien salakuljetusta ja ihmiskauppaa sekä laitonta maahanmuuttoa. Unionin painopisteisiin kuuluvat myös ihmisarvoisen ja tuloksekkaan palauttamisen, takaisinoton ja uudelleenkotouttamisen edistäminen, unionin ulkorajojen yhdennetyn valvonnan parantaminen ja laillisen maahanmuuton hallinnan ja kansainvälisen suojelun järjestelmien tukeminen. Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, vaan se voidaan toiminnan suuren laajuuden ja unionin laajuisten vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(27)

Tämän asetuksen tavoitteena on saada mahdollisimman suuri hyöty jäsenvaltioiden, komission ja unionin virastojen kolmansiin maihin lähettämien maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden verkoston toiminnasta. Näin pyritään toteuttamaan tuloksellisemmin unionin painopisteitä kunnioittaen samalla jäsenvaltioiden kansallista toimivaltaa. Tällaisiin unionin painopisteisiin kuuluu muuttoliikkeen paremman hallinnan varmistaminen, jotta sääntöjenvastaiset muuttovirrat voidaan korvata turvallisilla ja hallituilla maahantuloväylillä ottaen käyttöön kokonaisvaltainen toimintatapa, jossa käsitellään muuttoliikkeen kaikkia näkökohtia, myös ehkäisemään ja torjumaan muuttajien salakuljetusta ja ihmiskauppaa sekä laitonta maahanmuuttoa. Unionin painopisteisiin kuuluvat myös ihmisarvoisen ja tuloksekkaan palauttamisen, takaisinoton ja uudelleenkotouttamisen edistäminen, unionin ulkorajojen yhdennetyn valvonnan parantaminen ja laillisen maahanmuuton hallinnan ja kansainvälisen suojelun järjestelmien tukeminen. Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, vaan se voidaan toiminnan suuren laajuuden ja unionin laajuisten vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| (28) | Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (9) ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY (10) 1 artiklan A ja E kohdassa tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(28)

Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (9) ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY (10) 1 artiklan A ja E kohdassa tarkoitettuun alaan.

| (29) | Sveitsin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (11) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A ja E kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/149/YOS (12) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(29)

Sveitsin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (11) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A ja E kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/149/YOS (12) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

| (30) | Liechtensteinin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (13) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A ja E kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/350/EU (14) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(30)

Liechtensteinin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (13) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A ja E kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/350/EU (14) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

| (31) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstöä, Tanska päättää mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän asetuksen, saattaako se asetuksen osaksi kansallista lainsäädäntöään. |
| --- | --- |

(31)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstöä, Tanska päättää mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän asetuksen, saattaako se asetuksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.

| (32) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännöstöstä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 19 olevan 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti neuvostolle 1 päivänä lokakuuta 2018, ettei se halua osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen. Komissio teki kyseisen pöytäkirjan 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti 31 päivänä tammikuuta 2019 ehdotuksen neuvoston päätökseksi koskien Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoitusta, ettei se enää halua osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin, jotka sisältyvät asetukseen (EY) N:o 377/2004. Tämän perusteella neuvosto päätti 18 päivänä helmikuuta 2019 (15), että neuvoston päätöstä 2000/365/EY (16) ja neuvoston päätöksen 2004/926/EY (17) liitteessä I olevaa 6 kohtaa lakataan soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan siltä osin kuin on kyse asetuksesta (EY) N:o 377/2004 ja sen mahdollisista myöhemmistä muutoksista tämän asetuksen voimaantulopäivästä alkaen. |
| --- | --- |

(32)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännöstöstä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 19 olevan 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti neuvostolle 1 päivänä lokakuuta 2018, ettei se halua osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen. Komissio teki kyseisen pöytäkirjan 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti 31 päivänä tammikuuta 2019 ehdotuksen neuvoston päätökseksi koskien Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoitusta, ettei se enää halua osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin, jotka sisältyvät asetukseen (EY) N:o 377/2004. Tämän perusteella neuvosto päätti 18 päivänä helmikuuta 2019 (15), että neuvoston päätöstä 2000/365/EY (16) ja neuvoston päätöksen 2004/926/EY (17) liitteessä I olevaa 6 kohtaa lakataan soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan siltä osin kuin on kyse asetuksesta (EY) N:o 377/2004 ja sen mahdollisista myöhemmistä muutoksista tämän asetuksen voimaantulopäivästä alkaen.

| (33) | Irlanti osallistuu tähän asetukseen pöytäkirjassa N:o 19 olevan 5 artiklan 1 kohdan sekä neuvoston päätöksen 2002/192/EY (18) 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(33)

Irlanti osallistuu tähän asetukseen pöytäkirjassa N:o 19 olevan 5 artiklan 1 kohdan sekä neuvoston päätöksen 2002/192/EY (18) 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (34) | Irlannin osallistuminen tähän asetukseen päätöksen 2002/192/EY 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti liittyy unionin velvoitteisiin toteuttaa toimia sellaisten Schengenin säännöstön määräysten kehittämiseksi, joilla torjutaan laittoman maahanmuuton järjestämistä, ja joihin Irlanti osallistuu. |
| --- | --- |

(34)

Irlannin osallistuminen tähän asetukseen päätöksen 2002/192/EY 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti liittyy unionin velvoitteisiin toteuttaa toimia sellaisten Schengenin säännöstön määräysten kehittämiseksi, joilla torjutaan laittoman maahanmuuton järjestämistä, ja joihin Irlanti osallistuu.

| (35) | Tämä asetus on vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 1 kohdassa, vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 1 kohdassa ja vuoden 2011 liittymisasiakirjan 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös, |
| --- | --- |

(35)

Tämä asetus on vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 1 kohdassa, vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 1 kohdassa ja vuoden 2011 liittymisasiakirjan 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Soveltamisala

1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, joilla lisätään jäsenvaltioiden, komission ja unionin virastojen kolmansiin maihin lähettämien maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden välistä yhteistyötä ja niiden toiminnan koordinointia luomalla maahanmuuttoalan eurooppalainen yhteyshenkilöverkosto.

2.   Tämä asetus ei vaikuta jäsenvaltion viranomaisten, komission ja unionin virastojen vastuuseen määritellä maahanmuuttoalan yhteyshenkilöidensä tehtävänkuva ja raportointisuhteet eikä maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden tehtäviin, jotka perustuvat niihin velvollisuuksiin, jotka heille kuuluvat unionin ja kansallisen lainsäädännön tai unionin ja kansallisten käytäntöjen tai menettelyjen taikka vastaanottavan maan tai kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtyjen erityisten sopimusten perusteella.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

| 1) | ”maahanmuuttoalan yhteyshenkilöllä” yhteyshenkilöä, jonka jonkin jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset tai komissio tai unionin virasto oman oikeusperustansa mukaisesti ovat nimenneet ja lähettäneet ulkomaille käsittelemään maahanmuuttoon liittyviä kysymyksiä, myös silloin, kun nämä kysymykset muodostavat vain osan heidän tehtävistään; |
| --- | --- |

1)

”maahanmuuttoalan yhteyshenkilöllä” yhteyshenkilöä, jonka jonkin jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset tai komissio tai unionin virasto oman oikeusperustansa mukaisesti ovat nimenneet ja lähettäneet ulkomaille käsittelemään maahanmuuttoon liittyviä kysymyksiä, myös silloin, kun nämä kysymykset muodostavat vain osan heidän tehtävistään;

| 2) | ”ulkomaille lähetetyllä” sellaista henkilöä, joka on lähetetty vastuuviranomaisen määrittämäksi kohtuulliseksi ajanjaksoksi kolmanteen maahan johonkin seuraavista:






  a) | jonkin jäsenvaltion diplomaattiedustusto; |
| --- | --- | --- |

2)

”ulkomaille lähetetyllä” sellaista henkilöä, joka on lähetetty vastuuviranomaisen määrittämäksi kohtuulliseksi ajanjaksoksi kolmanteen maahan johonkin seuraavista:

a)

jonkin jäsenvaltion diplomaattiedustusto;

| b) | kolmannen maan toimivaltaiset viranomaiset; |
| --- | --- |

b)

kolmannen maan toimivaltaiset viranomaiset;

| c) | kansainvälinen järjestö; |
| --- | --- |

c)

kansainvälinen järjestö;

| d) | unionin diplomaattiedustusto; |
| --- | --- |

d)

unionin diplomaattiedustusto;

| 3) | ”henkilötiedoilla” asetuksen (EU) 2016/679 4 artiklan 1 alakohdassa määriteltyjä henkilötietoja; |
| --- | --- |

3)

”henkilötiedoilla” asetuksen (EU) 2016/679 4 artiklan 1 alakohdassa määriteltyjä henkilötietoja;

| 4) | ”palauttamisella” direktiivin 2008/115/EY 3 artiklan 3 alakohdassa määriteltyä palauttamista. |
| --- | --- |

4)

”palauttamisella” direktiivin 2008/115/EY 3 artiklan 3 alakohdassa määriteltyä palauttamista.

3 artikla

Maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden tehtävät

1.   Maahanmuuttoalan yhteyshenkilöt suorittavat tehtävänsä lähettävien viranomaisten määrittämän tehtävänkuvan puitteissa sekä noudattaen unionin ja kansallisen lainsäädännön säännöksiä ja kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtyjen sopimusten tai järjestelyjen määräyksiä, mukaan lukien henkilötietojen suojaa koskevat säännökset ja määräykset.

2.   Maahanmuuttoalan yhteyshenkilöt suorittavat tehtävänsä kunnioittaen perusoikeuksia unionin oikeuden yleisinä periaatteina sekä kansainvälistä oikeutta, myös ihmisoikeusvelvoitteita. Heidän on kiinnitettävä erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa oleviin henkilöihin ja otettava huomioon muuttovirtojen sukupuoliulottuvuus.

3.   Kunkin lähettävän viranomaisen on varmistettava, että maahanmuuttoalan yhteyshenkilöt solmivat ja ylläpitävät suoria yhteyksiä kolmansien maiden toimivaltaisiin viranomaisiin, tapauksen mukaan myös paikallisviranomaisiin ja kolmannessa maassa toimiviin mahdollisiin asiaankuuluviin järjestöihin, myös kansainvälisiin järjestöihin, erityisesti tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi.

4.   Maahanmuuttoalan yhteyshenkilöt keräävät tietoja operatiiviseen tai strategiseen käyttöön taikka molempiin. Tämän kohdan nojalla kerättäviä tietoja on kerättävä 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti, eikä niihin saa sisällyttää henkilötietoja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 artiklan 2 kohdan soveltamista. Näiden tietojen on katettava erityisesti seuraavat aiheet:

| a) | unionin ulkorajojen yhdennetty valvonta, jonka tavoitteena on muuttoliikkeen tehokas hallinta; |
| --- | --- |

a)

unionin ulkorajojen yhdennetty valvonta, jonka tavoitteena on muuttoliikkeen tehokas hallinta;

| b) | muuttovirrat, jotka ovat lähtöisin kolmannesta maasta tai kulkevat sen kautta, mahdollisuuksien ja tarpeen mukaan myös muuttovirtojen koostumus ja muuttajien aiottu määränpää; |
| --- | --- |

b)

muuttovirrat, jotka ovat lähtöisin kolmannesta maasta tai kulkevat sen kautta, mahdollisuuksien ja tarpeen mukaan myös muuttovirtojen koostumus ja muuttajien aiottu määränpää;

| c) | reitit, joita pitkin kolmannesta maasta lähtöisin olevat tai sen kautta kulkevat muuttovirrat saapuvat jäsenvaltioiden alueille; |
| --- | --- |

c)

reitit, joita pitkin kolmannesta maasta lähtöisin olevat tai sen kautta kulkevat muuttovirrat saapuvat jäsenvaltioiden alueille;

| d) | muuttajien salakuljetusta ja ihmiskauppaa muuttoreittien varrella harjoittavien rikollisjärjestöjen olemassaolo, toiminta ja toimintatapa; |
| --- | --- |

d)

muuttajien salakuljetusta ja ihmiskauppaa muuttoreittien varrella harjoittavien rikollisjärjestöjen olemassaolo, toiminta ja toimintatapa;

| e) | kaikki tapahtumat, jotka vaikuttavat mahdollisesti muuttovirtoihin joko nyt tai tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

e)

kaikki tapahtumat, jotka vaikuttavat mahdollisesti muuttovirtoihin joko nyt tai tulevaisuudessa;

| f) | menetelmät väärien henkilö- ja matkustusasiakirjojen valmistamiseksi ja näiden asiakirjojen väärentämiseksi; |
| --- | --- |

f)

menetelmät väärien henkilö- ja matkustusasiakirjojen valmistamiseksi ja näiden asiakirjojen väärentämiseksi;

| g) | keinot ja tavat, joilla kolmansien maiden viranomaisia voidaan avustaa alueiltaan lähtöisin olevien tai niiden kautta kulkevien laittomien maahanmuuttovirtojen ehkäisemisessä; |
| --- | --- |

g)

keinot ja tavat, joilla kolmansien maiden viranomaisia voidaan avustaa alueiltaan lähtöisin olevien tai niiden kautta kulkevien laittomien maahanmuuttovirtojen ehkäisemisessä;

| h) | maahanmuuttajien saatavilla lähtömaassa tai vastaanottavissa kolmansissa maissa olevat lähtöä edeltävät toimenpiteet, joilla tuetaan kotoutumisen onnistumista laillisen jäsenvaltioihin saapumisen yhteydessä; |
| --- | --- |

h)

maahanmuuttajien saatavilla lähtömaassa tai vastaanottavissa kolmansissa maissa olevat lähtöä edeltävät toimenpiteet, joilla tuetaan kotoutumisen onnistumista laillisen jäsenvaltioihin saapumisen yhteydessä;

| i) | keinot ja tavat, joilla voidaan helpottaa palauttamista, takaisinottoa ja uudelleenkotouttamista; |
| --- | --- |

i)

keinot ja tavat, joilla voidaan helpottaa palauttamista, takaisinottoa ja uudelleenkotouttamista;

| j) | tosiasiallinen mahdollisuus saada kolmannen maan käyttöön ottamaa suojelua, myös haavoittuvassa olevien henkilöiden hyväksi; |
| --- | --- |

j)

tosiasiallinen mahdollisuus saada kolmannen maan käyttöön ottamaa suojelua, myös haavoittuvassa olevien henkilöiden hyväksi;

| k) | nykyiset ja mahdolliset tulevat laillisen maahanmuuton strategiat ja väylät unionin ja kolmansien maiden välillä, ottaen huomioon jäsenvaltioiden osaamis- ja työmarkkinatarpeet, sekä uudelleensijoittaminen ja muut suojeluvälineet; |
| --- | --- |

k)

nykyiset ja mahdolliset tulevat laillisen maahanmuuton strategiat ja väylät unionin ja kolmansien maiden välillä, ottaen huomioon jäsenvaltioiden osaamis- ja työmarkkinatarpeet, sekä uudelleensijoittaminen ja muut suojeluvälineet;

| l) | edellä a–k alakohdassa mainittuihin aiheisiin liittyvät kolmansien maiden ja sidosryhmien voimavarat, valmiudet, poliittiset strategiat, lainsäädäntö ja oikeudelliset käytännöt, mahdollisuuksien ja tarpeen mukaan esimerkiksi vastaanotto- ja säilöönottokeskuksiin ja niiden olosuhteisiin liittyen. |
| --- | --- |

l)

edellä a–k alakohdassa mainittuihin aiheisiin liittyvät kolmansien maiden ja sidosryhmien voimavarat, valmiudet, poliittiset strategiat, lainsäädäntö ja oikeudelliset käytännöt, mahdollisuuksien ja tarpeen mukaan esimerkiksi vastaanotto- ja säilöönottokeskuksiin ja niiden olosuhteisiin liittyen.

5.   Maahanmuuttoalan yhteyshenkilöt koordinoivat keskenään ja asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa kolmansien maiden viranomaisille ja muille sidosryhmille suunnattujen valmiuksien kehittämistoimien tarjontaa koskien.

6.   Maahanmuuttoalan yhteyshenkilöt voivat asiantuntemuksensa ja koulutuksensa rajoissa avustaa

| a) | kolmansien maiden kansalaisten henkilöllisyyden ja kansalaisuuden todentamisessa ja heidän direktiivin 2008/115/EY mukaisen palauttamisensa helpottamisessa sekä tapauksen ja mahdollisuuksien mukaan heidän uudelleenkotouttamisessaan; |
| --- | --- |

a)

kolmansien maiden kansalaisten henkilöllisyyden ja kansalaisuuden todentamisessa ja heidän direktiivin 2008/115/EY mukaisen palauttamisensa helpottamisessa sekä tapauksen ja mahdollisuuksien mukaan heidän uudelleenkotouttamisessaan;

| b) | kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien henkilöiden henkilöllisyyden vahvistamisessa helpottaakseen heidän uudelleensijoittamistaan unioniin esimerkiksi tarjoamalla heille mahdollisuuksien mukaan riittävästi lähtöä edeltävää tietoa ja tukea; |
| --- | --- |

b)

kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien henkilöiden henkilöllisyyden vahvistamisessa helpottaakseen heidän uudelleensijoittamistaan unioniin esimerkiksi tarjoamalla heille mahdollisuuksien mukaan riittävästi lähtöä edeltävää tietoa ja tukea;

| c) | laillisten maahanmuuttajien henkilöllisyyden vahvistamisessa ja lailliseen maahanmuuttoon liittyvien unionin ja kansallisten toimenpiteiden toteuttamisen helpottamisessa; |
| --- | --- |

c)

laillisten maahanmuuttajien henkilöllisyyden vahvistamisessa ja lailliseen maahanmuuttoon liittyvien unionin ja kansallisten toimenpiteiden toteuttamisen helpottamisessa;

| d) | jakamalla tehtäviensä yhteydessä saamiaan tietoja maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden verkostoissa ja toimivaltaisten jäsenvaltioiden viranomaisten, mukaan lukien lainvalvontaviranomaiset, kanssa laittoman maahanmuuton estämiseksi ja paljastamiseksi sekä muuttajien salakuljetuksen ja ihmiskaupan torjumiseksi. |
| --- | --- |

d)

jakamalla tehtäviensä yhteydessä saamiaan tietoja maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden verkostoissa ja toimivaltaisten jäsenvaltioiden viranomaisten, mukaan lukien lainvalvontaviranomaiset, kanssa laittoman maahanmuuton estämiseksi ja paljastamiseksi sekä muuttajien salakuljetuksen ja ihmiskaupan torjumiseksi.

4 artikla

Maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden lähettämisestä ilmoittaminen

1.   Jäsenvaltiot, komissio ja unionin virastot ilmoittavat 7 artiklassa perustetulle johtokunnalle maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden suunnitelluista ja toteutetuista lähettämisistä, mukaan lukien heidän tehtäväkuvauksensa ja lähettämisensä kesto.

Jäljempänä 8 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin toimintakertomuksiin on sisällytettävä selvitys maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden lähettämisistä.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot on asetettava saataville 9 artiklassa säädetyllä suojatulla verkkopohjaisella tiedonvaihtoalustalla.

5 artikla

Maahanmuuttoalan paikallisten tai alueellisten yhteyshenkilöverkostojen perustaminen

1.   Samaan maahan tai samalle alueelle lähetetyt maahanmuuttoalan yhteyshenkilöt muodostavat paikallisia tai alueellisia yhteistyöverkostoja ja tekevät tarpeen mukaan yhteistyötä muiden kuin jäsenvaltioiden lähettämien yhteyshenkilöiden kanssa. Verkostojen puitteissa maahanmuuttoalan yhteyshenkilöt 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti erityisesti

| a) | tapaavat säännöllisesti ja tarvittaessa; |
| --- | --- |

a)

tapaavat säännöllisesti ja tarvittaessa;

| b) | vaihtavat tietoja ja käytännön kokemuksia, erityisesti kokouksissa ja 9 artiklassa säädetyn suojatun verkkopohjaisen tiedonvaihtoalustan välityksellä; |
| --- | --- |

b)

vaihtavat tietoja ja käytännön kokemuksia, erityisesti kokouksissa ja 9 artiklassa säädetyn suojatun verkkopohjaisen tiedonvaihtoalustan välityksellä;

| c) | vaihtavat tarvittaessa tietoja kokemuksista, jotka koskevat kansainvälisen suojelun saatavuutta; |
| --- | --- |

c)

vaihtavat tarvittaessa tietoja kokemuksista, jotka koskevat kansainvälisen suojelun saatavuutta;

| d) | sovittavat tarvittaessa yhteen kantoja, jotka omaksutaan yhteyksissä kaupallisiin liikkeenharjoittajiin; |
| --- | --- |

d)

sovittavat tarvittaessa yhteen kantoja, jotka omaksutaan yhteyksissä kaupallisiin liikkeenharjoittajiin;

| e) | osallistuvat tarvittaessa yhteiseen erikoiskoulutukseen esimerkiksi perusoikeuksista, ihmiskaupasta, muuttajien salakuljetuksesta, asiakirjojen väärentämisestä ja mahdollisuudesta saada kansainvälistä suojelua kolmansissa maissa; |
| --- | --- |

e)

osallistuvat tarvittaessa yhteiseen erikoiskoulutukseen esimerkiksi perusoikeuksista, ihmiskaupasta, muuttajien salakuljetuksesta, asiakirjojen väärentämisestä ja mahdollisuudesta saada kansainvälistä suojelua kolmansissa maissa;

| f) | järjestävät tarvittaessa tiedotustilaisuuksia ja koulutusta kolmannessa maassa olevien jäsenvaltioiden diplomaattiedustustojen ja konsuliedustustojen henkilöstölle; |
| --- | --- |

f)

järjestävät tarvittaessa tiedotustilaisuuksia ja koulutusta kolmannessa maassa olevien jäsenvaltioiden diplomaattiedustustojen ja konsuliedustustojen henkilöstölle;

| g) | ottavat käyttöön yhteisiä lähestymistapoja, jotka koskevat strategisesti merkittävien tietojen, myös riskianalyysien, keräämis- ja raportointimenetelmistä; |
| --- | --- |

g)

ottavat käyttöön yhteisiä lähestymistapoja, jotka koskevat strategisesti merkittävien tietojen, myös riskianalyysien, keräämis- ja raportointimenetelmistä;

| h) | solmivat tarvittaessa säännölliset yhteydet samanlaisiin verkostoihin kolmannessa maassa ja lähialueen kolmansissa maissa. |
| --- | --- |

h)

solmivat tarvittaessa säännölliset yhteydet samanlaisiin verkostoihin kolmannessa maassa ja lähialueen kolmansissa maissa.

2.   Komission lähettämät maahanmuuttoalan yhteyshenkilöt avustavat ja tukevat 1 kohdassa tarkoitettuja verkostoja. Paikoissa, joihin komissio ei lähetä maahanmuuttoalan yhteyshenkilöitä, unionin virastojen lähettämät maahanmuuttoalan yhteyshenkilöt avustavat ja tukevat 1 kohdassa tarkoitettuja verkostoja. Paikoissa, joihin komissio tai unionin virastot eivät lähetä maahanmuuttoalan yhteyshenkilöitä, verkostoa avustaa verkoston jäsenten sopima maahanmuuttoalan yhteyshenkilö.

3.   Johtokunnalle ilmoitetaan viipymättä verkoston avustajan nimittämisestä tai siitä, jos avustajaa ei ole nimitetty.

6 artikla

Maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden yhteinen lähettäminen

1.   Jäsenvaltiot voivat kahden- tai monenvälisesti sopia, että jonkin jäsenvaltion kolmanteen maahan tai kansainväliseen järjestöön lähettämät maahanmuuttoalan yhteyshenkilöt huolehtivat myös yhden tai useamman muun jäsenvaltion eduista.

2.   Jäsenvaltiot voivat myös sopia, että niiden maahanmuuttoalan yhteyshenkilöt jakavat tiettyjä tehtäviä keskenään asiantuntemuksensa ja koulutuksensa pohjalta.

3.   Kun vähintään kaksi jäsenvaltiota lähettää yhdessä maahanmuuttoalan yhteyshenkilön, kyseiset jäsenvaltiot voivat saada unionin rahoitustukea asetuksen (EU) N:o 515/2014 mukaisesti.

7 artikla

Johtokunta

1.   Perustetaan maahanmuuttoalan eurooppalaisen yhteyshenkilöverkoston johtokunta.

2.   Johtokuntaan kuuluu yksi edustaja kustakin jäsenvaltiosta, kaksi komission edustajaa, yksi Euroopan raja- ja merivartioviraston edustaja, yksi Europolin edustaja ja yksi EASO:n edustaja. Tätä varten kukin jäsenvaltio nimittää johtokuntaan jäsenen sekä varajäsenen, joka edustaa jäsentä tämän ollessa poissa. Johtokunnan jäsenet nimitetään erityisesti yhteyshenkilöverkostojen hallinnointia koskevan asiaankuuluvan kokemuksensa ja asiantuntemuksensa perusteella.

3.   Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen osallistuvat maat osallistuvat johtokuntaan ja nimittävät kukin yhden edustajan jäseneksi, jolla ei ole äänioikeutta. Nämä jäsenet voivat ilmaista näkemyksensä kaikista keskustelluista aiheista ja johtokunnan tekemistä päätöksistä.

Tehdessään päätöksiä asioista, jotka ovat merkityksellisiä Schengenin sopimuksen täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen osallistuvien maiden lähettämien maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden kannalta, johtokunnan on otettava asianmukaisesti huomioon kyseisten maiden edustajien ilmaisemat näkemykset.

4.   Johtokunta voi kutsua kokouksiinsa tarkkailijoiksi asiantuntijoita, kansallisten viranomaisten, kansainvälisten järjestöjen ja asiaankuuluvien unionin toimielinten, elinten, laitosten ja virastojen edustajia, jotka eivät ole johtokunnan jäseniä.

5.   Johtokunta voi järjestää yhteisiä kokouksia muiden verkostojen tai organisaatioiden kanssa.

6.   Komission edustaja toimii johtokunnan puheenjohtajana. Puheenjohtaja

| a) | varmistaa jatkuvuuden ja järjestää johtokunnan työskentelyn, muun muassa tukemalla kaksivuotisen työohjelman ja joka toinen vuosi annettavan toimintakertomuksen valmistelua; |
| --- | --- |

a)

varmistaa jatkuvuuden ja järjestää johtokunnan työskentelyn, muun muassa tukemalla kaksivuotisen työohjelman ja joka toinen vuosi annettavan toimintakertomuksen valmistelua;

| b) | avustaa johtokuntaa sen varmistamisessa, että sovitut yhteiset toimet ovat yhdenmukaisia ja koordinoituja asiaankuuluvien unionin välineiden ja rakenteiden kanssa ja että niissä otetaan huomioon unionin painopisteet muuttoliikeasioiden alalla; |
| --- | --- |

b)

avustaa johtokuntaa sen varmistamisessa, että sovitut yhteiset toimet ovat yhdenmukaisia ja koordinoituja asiaankuuluvien unionin välineiden ja rakenteiden kanssa ja että niissä otetaan huomioon unionin painopisteet muuttoliikeasioiden alalla;

| c) | kutsuu johtokunnan kokoukset koolle. |
| --- | --- |

c)

kutsuu johtokunnan kokoukset koolle.

Johtokunnan tavoitteiden saavuttamisessa puheenjohtajaa avustaa sihteeristö.

7.   Johtokunta kokoontuu vähintään kaksi kertaa vuodessa.

8.   Johtokunta tekee päätöksensä äänivaltaisten jäsentensä ehdottomalla enemmistöllä.

9.   Lähettävien viranomaisten on ilmoitettava johtokunnan tekemistä päätöksistä asiaankuuluville maahanmuuttoalan yhteyshenkilöille.

8 artikla

Johtokunnan tehtävät

1.   Johtokunta vahvistaa oman työjärjestyksensä puheenjohtajan ehdotuksen pohjalta kolmen kuukauden kuluessa ensimmäisestä kokouksestaan. Työjärjestyksessä määritetään yksityiskohtaiset äänestysjärjestelyt. Työjärjestys sisältää erityisesti ehdot, joiden mukaisesti jäsen voi toimia toisen jäsenen puolesta, sekä päätösvaltaisuutta koskevat vaatimukset.

2.   Ottaen huomioon unionin painopisteet maahanmuuton alalla johtokunta toteuttaa maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden tässä asetuksessa määritetyn tehtävänkuvan ja 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti seuraavia toimia, jotka perustuvat kattavaan tilannekuvaan ja asiaankuuluvien unionin virastojen toimittamiin analyyseihin:

| a) | vahvistaa painopisteet ja suunnittelee toimet hyväksymällä kaksivuotisen työohjelman, jossa määritetään kyseisen työn tukemiseen tarvittavat resurssit; |
| --- | --- |

a)

vahvistaa painopisteet ja suunnittelee toimet hyväksymällä kaksivuotisen työohjelman, jossa määritetään kyseisen työn tukemiseen tarvittavat resurssit;

| b) | tarkastelee säännöllisesti toimiensa toteutusta, jotta kaksivuotiseen työohjelmaan voidaan tarvittaessa ehdottaa muutoksia, sekä verkoston avustajien nimittämistä ja maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkostojen edistymistä yhteistyössään kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa; |
| --- | --- |

b)

tarkastelee säännöllisesti toimiensa toteutusta, jotta kaksivuotiseen työohjelmaan voidaan tarvittaessa ehdottaa muutoksia, sekä verkoston avustajien nimittämistä ja maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkostojen edistymistä yhteistyössään kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa;

| c) | hyväksyy joka toinen vuosi annettavan johtokunnan puheenjohtajan laatiman toimintakertomuksen, mukaan lukien 4 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettu selvitys; |
| --- | --- |

c)

hyväksyy joka toinen vuosi annettavan johtokunnan puheenjohtajan laatiman toimintakertomuksen, mukaan lukien 4 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettu selvitys;

| d) | saattaa maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden lähettämistä koskevan luettelon ajan tasalle ennen kutakin johtokunnan kokousta; |
| --- | --- |

d)

saattaa maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden lähettämistä koskevan luettelon ajan tasalle ennen kutakin johtokunnan kokousta;

| e) | kartoittaa yhteyshenkilöiden lähettämisen vajeita ja kartoittaa mahdollisuuksia maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden lähettämiseen. |
| --- | --- |

e)

kartoittaa yhteyshenkilöiden lähettämisen vajeita ja kartoittaa mahdollisuuksia maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden lähettämiseen.

Johtokunnan on toimitettava tämän kohdan ensimmäisen alakohdan a ja c alakohdassa tarkoitetut asiakirjat Euroopan parlamentille.

3.   Ottaen huomioon unionin operatiiviset tarpeet maahanmuuton alalla johtokunta toteuttaa maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden tässä asetuksessa määritetyn tehtävänkuvan ja 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti seuraavia toimia:

| a) | sopii maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkostojen tilapäisistä toimista; |
| --- | --- |

a)

sopii maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkostojen tilapäisistä toimista;

| b) | seuraa tietojen saatavuutta maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden ja unionin virastojen välillä ja antaa tarvittaessa suosituksia tarvittavista toimista; |
| --- | --- |

b)

seuraa tietojen saatavuutta maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden ja unionin virastojen välillä ja antaa tarvittaessa suosituksia tarvittavista toimista;

| c) | tukee maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden voimavarojen kehittämistä, muun muassa kehittämällä täydentäviä ja vapaaehtoisia yhteisiä opetussuunnitelmia, lähettämistä edeltävää koulutusta, ohjeita perusoikeuksien kunnioittamisesta yhteyshenkilöiden toiminnan yhteydessä kiinnittäen erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa oleviin henkilöihin sekä yhteisten seminaarien kehittämistä 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista aiheista ottaen huomioon asiaankuuluvien unionin virastojen tai muiden kansainvälisten järjestöjen kehittämät koulutusvälineet; |
| --- | --- |

c)

tukee maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden voimavarojen kehittämistä, muun muassa kehittämällä täydentäviä ja vapaaehtoisia yhteisiä opetussuunnitelmia, lähettämistä edeltävää koulutusta, ohjeita perusoikeuksien kunnioittamisesta yhteyshenkilöiden toiminnan yhteydessä kiinnittäen erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa oleviin henkilöihin sekä yhteisten seminaarien kehittämistä 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista aiheista ottaen huomioon asiaankuuluvien unionin virastojen tai muiden kansainvälisten järjestöjen kehittämät koulutusvälineet;

| d) | varmistaa, että tietoja vaihdetaan 9 artiklassa säädetyn suojatun verkkopohjaisen tiedonvaihtoalustan kautta. |
| --- | --- |

d)

varmistaa, että tietoja vaihdetaan 9 artiklassa säädetyn suojatun verkkopohjaisen tiedonvaihtoalustan kautta.

4.   Jäsenvaltiot voivat saada 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen toimien toteuttamiseen unionin rahoitustukea asetuksen (EU) N:o 515/2014 mukaisesti.

9 artikla

Tiedonvaihtoalusta

1.   Omien tehtäviensä hoitamiseksi maahanmuuttoalan yhteyshenkilöt, johtokunnan jäsenet ja 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun verkoston avustajat varmistavat, että kaikki asiaankuuluvat tiedot ja tilastotiedot ladataan suojattuun verkkopohjaiseen tiedonvaihtoalustaan ja että niitä vaihdetaan alustan kautta. Kyseisen alustan perustaa komissio yhteisymmärryksessä johtokunnan kanssa ja sen ylläpidosta vastaa komissio.

Suojatun verkkopohjaisen tiedonvaihtoalustan kautta ei vaihdeta operatiivista lainvalvontaa koskevia täysin luottamuksellisia tietoja.

2.   Suojatun verkkopohjaisen tiedonvaihtoalustan kautta vaihdettuihin tietoihin on sisällyttävä vähintään seuraavat:

| a) | johtokunnan 8 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti sopimat asiaankuuluvat asiakirjat, raportit ja analyysituotteet; |
| --- | --- |

a)

johtokunnan 8 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti sopimat asiaankuuluvat asiakirjat, raportit ja analyysituotteet;

| b) | kaksivuotiset työohjelmat, joka toinen vuosi laadittavat toimintakertomukset ja maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkostojen 8 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen toimien ja tilapäisten tehtävien tulokset; |
| --- | --- |

b)

kaksivuotiset työohjelmat, joka toinen vuosi laadittavat toimintakertomukset ja maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkostojen 8 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen toimien ja tilapäisten tehtävien tulokset;

| c) | ajantasainen luettelo johtokunnan jäsenistä; |
| --- | --- |

c)

ajantasainen luettelo johtokunnan jäsenistä;

| d) | ajantasainen luettelo kolmansiin maihin lähetettyjen maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden yhteystiedoista, mukaan lukien näiden nimet, asemapaikat ja heidän vastuulleen kuuluvat alueet, puhelinnumerot ja sähköpostiosoitteet; |
| --- | --- |

d)

ajantasainen luettelo kolmansiin maihin lähetettyjen maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden yhteystiedoista, mukaan lukien näiden nimet, asemapaikat ja heidän vastuulleen kuuluvat alueet, puhelinnumerot ja sähköpostiosoitteet;

| e) | muut johtokunnan toimintaan ja päätöksiin liittyvät asiaankuuluvat asiakirjat. |
| --- | --- |

e)

muut johtokunnan toimintaan ja päätöksiin liittyvät asiaankuuluvat asiakirjat.

3.   Suojatun verkkopohjaisen tiedonvaihtoalustan kautta vaihdetut tiedot eivät saa sisältää henkilötietoja, lukuun ottamatta 2 kohdan c ja d alakohdassa tarkoitettuja tietoja, eivätkä linkkejä, joiden kautta tällaiset henkilötiedot ovat suoraan tai välillisesti saatavilla. Edellä olevan 2 kohdan c ja d alakohdassa tarkoitettuja tietoja saavat käyttää ainoastaan maahanmuuttoalan yhteyshenkilöt, johtokunnan jäsenet ja asianmukaisesti valtuutettu henkilöstö tämän asetuksen täytäntöönpanoa varten.

4.   Euroopan parlamentille annetaan pääsy suojattuun verkkopohjaisen tiedonvaihtoalustan tiettyihin osiin johtokunnan työjärjestyksessään määrittämällä tavalla sekä sovellettavan unionin ja kansallisten sääntöjen ja lainsäädännön mukaisesti.

10 artikla

Henkilötietojen käsittely

1.   Maahanmuuttoalan yhteyshenkilöt suorittavat tehtävänsä henkilötietojen suojaa koskevien unionin ja kansallisten säännösten ja kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtyjen kansainvälisten sopimusten tällaisten määräysten mukaisesti.

2.   Maahanmuuttoalan yhteyshenkilöt voivat käsitellä henkilötietoja 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen tehtävien suorittamiseksi. Nämä henkilötiedot on poistettava, kun niitä ei enää tarvita tarkoituksiin, joita varten ne kerättiin tai joita varten niitä muuten käsiteltiin asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti.

3.   Edellä olevan 2 kohdan mukaisesti käsitellyt henkilötiedot voivat sisältää

| a) | biometrisiä ja biografisia tietoja, kun ne ovat tarpeen kolmansien maiden kansalaisten henkilöllisyyden ja kansalaisuuden vahvistamiseksi palauttamista varten, sekä kaikentyyppisiä asiakirjoja, jotka voidaan katsoa näytöksi tai alustavaksi näytöksi kansalaisuudesta; |
| --- | --- |

a)

biometrisiä ja biografisia tietoja, kun ne ovat tarpeen kolmansien maiden kansalaisten henkilöllisyyden ja kansalaisuuden vahvistamiseksi palauttamista varten, sekä kaikentyyppisiä asiakirjoja, jotka voidaan katsoa näytöksi tai alustavaksi näytöksi kansalaisuudesta;

| b) | kolmansiin maihin suuntautuvien palautuslentojen tai muiden liikennemuotojen matkustajaluetteloita; |
| --- | --- |

b)

kolmansiin maihin suuntautuvien palautuslentojen tai muiden liikennemuotojen matkustajaluetteloita;

| c) | biometrisiä tai biografisia tietoja, jotta voidaan vahvistaa kolmansien maiden kansalaisten henkilöllisyys ja kansalaisuus kolmansien maiden kansalaisten lailliseen muuttoliikkeeseen liittyvää maahantuloa varten; |
| --- | --- |

c)

biometrisiä tai biografisia tietoja, jotta voidaan vahvistaa kolmansien maiden kansalaisten henkilöllisyys ja kansalaisuus kolmansien maiden kansalaisten lailliseen muuttoliikkeeseen liittyvää maahantuloa varten;

| d) | biometrisiä tai biografisia tietoja, jotta voidaan vahvistaa kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien kolmansien maiden kansalaisten henkilöllisyys ja kansalaisuus uudelleensijoittamista varten; |
| --- | --- |

d)

biometrisiä tai biografisia tietoja, jotta voidaan vahvistaa kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien kolmansien maiden kansalaisten henkilöllisyys ja kansalaisuus uudelleensijoittamista varten;

| e) | biometrisiä tai biografisia tietoja sekä muita henkilötietoja, joita tarvitaan yksittäisen henkilön henkilöllisyyden määrittämiseksi ja muuttajien salakuljetuksen ja ihmiskaupan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi, sekä henkilötietoja, jotka liittyvät rikollisverkostojen toimintatapoihin, käytettyihin kuljetusvälineisiin, välittäjien osallistumiseen ja rahaliikenteeseen. |
| --- | --- |

e)

biometrisiä tai biografisia tietoja sekä muita henkilötietoja, joita tarvitaan yksittäisen henkilön henkilöllisyyden määrittämiseksi ja muuttajien salakuljetuksen ja ihmiskaupan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi, sekä henkilötietoja, jotka liittyvät rikollisverkostojen toimintatapoihin, käytettyihin kuljetusvälineisiin, välittäjien osallistumiseen ja rahaliikenteeseen.

Tämän kohdan ensimmäisen alakohdan e alakohdassa tarkoitettuja tietoja on käsiteltävä ainoastaan 3 artiklan 6 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen tehtävien hoitamiseksi.

4.   Henkilötietojen vaihto on rajattava tiukasti siihen, mikä on välttämätöntä tämän asetuksen soveltamiseksi.

5.   Maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden tämän artiklan nojalla toteuttamat henkilötietojen siirrot kolmansiin maihin ja kansainvälisiin järjestöihin on suoritettava asetuksen (EU) 2016/679 V luvun mukaisesti.

11 artikla

Konsuliviranomaisten yhteistyö

Tämä asetus ei rajoita Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 810/2009 (19) sisältyvien paikallisen tason konsuliyhteistyötä koskevien säännösten soveltamista.

19

12 artikla

Kertomus

1.   Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta viiden vuoden kuluttua tämän asetuksen hyväksymispäivästä.

2.   Jäsenvaltioiden ja asiaankuuluvien unionin virastojen on toimitettava komissiolle tarpeelliset tiedot tämän asetuksen soveltamista koskevan kertomuksen laatimiseksi.

13 artikla

Kumoaminen

Kumotaan asetus (EY) N:o 377/2004.

Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä II olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

14 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.

Tehty Brysselissä 20 päivänä kesäkuuta 2019.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

A. TAJANI

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

G. CIAMBA

---

(1)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 16. huhtikuuta 2019 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 14. kesäkuuta 2019.

1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 377/2004, annettu 19 päivänä helmikuuta 2004, maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkoston perustamisesta (EUVL L 64, 2.3.2004, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1624, annettu 14 päivänä syyskuuta 2016, Eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/399 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 863/2007, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2007/2004 ja neuvoston päätöksen 2005/267/EY kumoamisesta (EUVL L 251, 16.9.2016, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1052/2013, annettu 22 päivänä lokakuuta 2013, Euroopan rajavalvontajärjestelmän (Eurosur) perustamisesta (EUVL L 295, 6.11.2013, s. 11).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 515/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa ja päätöksen N:o 574/2007/EY kumoamisesta (EUVL L 150, 20.5.2014, s. 143).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/115/EY, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, jäsenvaltioissa sovellettavista yhteisistä vaatimuksista ja menettelyistä laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseksi (EUVL L 348, 24.12.2008, s. 98).

8

(9)  
  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36.

9

(10)  Neuvoston päätös 1999/437/EY, tehty 17 päivänä toukokuuta 1999, tietyistä Euroopan unionin neuvoston, Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä (EYVL L 176, 10.7.1999, s. 31).

10

(11)  
  EUVL L 53, 27.2.2008, s. 52.

11

(12)  Neuvoston päätös 2008/149/YOS, tehty 28 päivänä tammikuuta 2008, Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen, Sveitsin valaliiton osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (EUVL L 53, 27.2.2008, s. 50).

12

(13)  
  EUVL L 160, 18.6.2011, s. 21.

13

(14)  Neuvoston päätös 2011/350/EU, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2011, Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen, joka koskee Sveitsin valaliiton osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen, Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä tehtävän pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta, siltä osin kuin kyse on tarkastusten poistamisesta sisärajoilta ja henkilöiden liikkumisesta rajojen yli (EUVL L 160, 18.6.2011, s. 19).

14

(15)  Neuvoston päätös (EU) 2019/304, annettu 18 päivänä helmikuuta 2019, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoituksesta halustaan olla enää osallistumatta joihinkin maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkoston perustamisesta annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 377/2004 sisältyviin Schengenin säännöstön määräyksiin (EUVL L 51, 22.2.2019, s. 7).

15

(16)  Neuvoston päätös 2000/365/EY, tehty 29 päivänä toukokuuta 2000, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43).

16

(17)  Neuvoston päätös 2004/926/EY, tehty 22 päivänä joulukuuta 2004, Schengenin säännöstön osien voimaansaattamisesta Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneessä kuningaskunnassa (EUVL L 395, 31.12.2004, s. 70).

17

(18)  Neuvoston päätös 2002/192/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20).

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 810/2009, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö) (EUVL L 243, 15.9.2009, s. 1).

19

---

LIITE I

Kumottu asetus ja sen muutos

| Neuvoston asetus (EY) N:o 377/2004 | (EUVL L 64, 2.3.2004, s. 1) |
| --- | --- |
| Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 493/2011 | (EUVL L 141, 27.5.2011, s. 13) |

Neuvoston asetus (EY) N:o 377/2004

(EUVL L 64, 2.3.2004, s. 1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 493/2011

(EUVL L 141, 27.5.2011, s. 13)

---

LIITE II

Vastaavuustaulukko

| Asetus (EY) N:o 377/2004 | Tämä asetus |
| --- | --- |
| — | 1 artiklan 1 kohta |
| — | 2 artikla, johdantokappale |
| 1 artiklan 1 kohta | 2 artiklan 1 alakohta |
| 1 artiklan 2 kohta | 2 artiklan 1 alakohdan loppulause |
| 1 artiklan 3 kohta | 2 artiklan 2 alakohta |
| 1 artiklan 4 kohta | 1 artiklan 2 kohta |
| 2 artiklan 1 kohta | 3 artiklan 3 kohta |
| 2 artiklan 2 kohta, johdantokappale | 3 artiklan 4 kohta, johdantokappale |
| 2 artiklan 2 kohta, ensimmäinen luetelmakohta | 3 artiklan 4 kohdan b alakohta |
| 2 artiklan 2 kohta, toinen luetelmakohta | 3 artiklan 4 kohdan c alakohta |
| 3 artiklan 1 kohta | 4 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta |
| 4 artiklan 1 kohta | 5 artiklan 1 kohta |
| 5 artiklan 1 ja 2 kohta | 6 artiklan 1 ja 2 kohta |
| 7 artikla | 11 artikla |
| — | Liite I |
| — | Liite II |

Asetus (EY) N:o 377/2004

Tämä asetus

—

1 artiklan 1 kohta

—

2 artikla, johdantokappale

1 artiklan 1 kohta

2 artiklan 1 alakohta

1 artiklan 2 kohta

2 artiklan 1 alakohdan loppulause

1 artiklan 3 kohta

2 artiklan 2 alakohta

1 artiklan 4 kohta

1 artiklan 2 kohta

2 artiklan 1 kohta

3 artiklan 3 kohta

2 artiklan 2 kohta, johdantokappale

3 artiklan 4 kohta, johdantokappale

2 artiklan 2 kohta, ensimmäinen luetelmakohta

3 artiklan 4 kohdan b alakohta

2 artiklan 2 kohta, toinen luetelmakohta

3 artiklan 4 kohdan c alakohta

3 artiklan 1 kohta

4 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta

4 artiklan 1 kohta

5 artiklan 1 kohta

5 artiklan 1 ja 2 kohta

6 artiklan 1 ja 2 kohta

7 artikla

11 artikla

—

Liite I

—

Liite II

---

| 25.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 198/105 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 198/105

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2019/1241

annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019,

kalavarojen säilyttämisestä ja meriekosysteemien suojelemisesta teknisten toimenpiteiden avulla, neuvoston asetusten (EY) N:o 1967/2006, (EY) N:o 1224/2009 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 ja (EU) 2019/1022 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 894/97, (EY) N:o 850/98, (EY) N:o 2549/2000, (EY) N:o 254/2002, (EY) N:o 812/2004 ja (EY) N:o 2187/2005 kumoamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1380/2013 (4) säädetään yhteisestä kalastuspolitiikasta (YKP) kalavarojen säilyttämiseksi ja hyödyntämiseksi kestävällä tavalla. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1380/2013 (4) säädetään yhteisestä kalastuspolitiikasta (YKP) kalavarojen säilyttämiseksi ja hyödyntämiseksi kestävällä tavalla.

| (2) | Tekniset toimenpiteet ovat YKP:n täytäntöönpanon tukivälineitä. Teknisiä toimenpiteitä koskevan nykyisen sääntelyrakenteen arviointi kuitenkin osoitti, että sillä tuskin saavutetaan YKP:n tavoitteita ja että olisi omaksuttava uusi lähestymistapa, jotta teknisten toimenpiteiden vaikuttavuutta saataisiin lisättyä, keskittyen hallintorakenteen mukauttamiseen. |
| --- | --- |

(2)

Tekniset toimenpiteet ovat YKP:n täytäntöönpanon tukivälineitä. Teknisiä toimenpiteitä koskevan nykyisen sääntelyrakenteen arviointi kuitenkin osoitti, että sillä tuskin saavutetaan YKP:n tavoitteita ja että olisi omaksuttava uusi lähestymistapa, jotta teknisten toimenpiteiden vaikuttavuutta saataisiin lisättyä, keskittyen hallintorakenteen mukauttamiseen.

| (3) | Teknisten toimenpiteiden sääntelyä varten on tarpeen laatia kehys. Kyseisessä kehyksessä olisi toisaalta esitettävä yleiset säännöt, joita sovelletaan kaikilla unionin vesillä, ja toisaalta säädettävä sellaisten teknisten toimenpiteiden hyväksymisestä, joissa otetaan huomioon kalastustoiminnan alueelliset ominaispiirteet asetuksella (EU) N:o 1380/2013 käyttöönotetun alueellistamisprosessin avulla. |
| --- | --- |

(3)

Teknisten toimenpiteiden sääntelyä varten on tarpeen laatia kehys. Kyseisessä kehyksessä olisi toisaalta esitettävä yleiset säännöt, joita sovelletaan kaikilla unionin vesillä, ja toisaalta säädettävä sellaisten teknisten toimenpiteiden hyväksymisestä, joissa otetaan huomioon kalastustoiminnan alueelliset ominaispiirteet asetuksella (EU) N:o 1380/2013 käyttöönotetun alueellistamisprosessin avulla.

| (4) | Kehyksen olisi katettava kalavarojen pyynti ja aluksesta purkaminen sekä pyydysten käyttö ja kalastustoiminnan vuorovaikutus meriekosysteemien kanssa. |
| --- | --- |

(4)

Kehyksen olisi katettava kalavarojen pyynti ja aluksesta purkaminen sekä pyydysten käyttö ja kalastustoiminnan vuorovaikutus meriekosysteemien kanssa.

| (5) | Tätä asetusta olisi sovellettava unionin ja kolmansien maiden kalastusalusten ja jäsenvaltioiden kansalaisten unionin vesillä toteuttamiin kalastustoimiin – sanotun rajoittamatta lippuvaltion ensisijaista vastuuta – sekä unionin kalastusaluksiin, jotka toimivat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetuilla unionin vesien syrjäisimmillä alueilla. Tätä asetusta olisi sovellettava myös unionin kalastusalusten ja jäsenvaltioiden kansalaisten osalta unionin ulkopuolisilla vesillä teknisiin toimenpiteisiin, jotka on hyväksytty Koillis-Atlantin kalastuskomission (NEAFC) sääntelyalueella ja Välimeren yleisen kalastuskomission (GFCM) sopimusalueella. |
| --- | --- |

(5)

Tätä asetusta olisi sovellettava unionin ja kolmansien maiden kalastusalusten ja jäsenvaltioiden kansalaisten unionin vesillä toteuttamiin kalastustoimiin – sanotun rajoittamatta lippuvaltion ensisijaista vastuuta – sekä unionin kalastusaluksiin, jotka toimivat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetuilla unionin vesien syrjäisimmillä alueilla. Tätä asetusta olisi sovellettava myös unionin kalastusalusten ja jäsenvaltioiden kansalaisten osalta unionin ulkopuolisilla vesillä teknisiin toimenpiteisiin, jotka on hyväksytty Koillis-Atlantin kalastuskomission (NEAFC) sääntelyalueella ja Välimeren yleisen kalastuskomission (GFCM) sopimusalueella.

| (6) | Teknisiä toimenpiteitä olisi tarpeen mukaan sovellettava virkistyskalastukseen, jolla voi olla huomattava vaikutus kala-, äyriäis- ja nilviäiskantoihin. |
| --- | --- |

(6)

Teknisiä toimenpiteitä olisi tarpeen mukaan sovellettava virkistyskalastukseen, jolla voi olla huomattava vaikutus kala-, äyriäis- ja nilviäiskantoihin.

| (7) | Teknisillä toimenpiteillä olisi edistettävä YKP:n tavoitteiden saavuttamista eli sitä, että kalastetaan kestävän enimmäistuoton tasoilla, vähennetään ei-toivottuja saaliita ja lopetetaan saaliiden poisheittäminen, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/56/EY (5) säädetyn ympäristön hyvän tilan saavuttamista. |
| --- | --- |

(7)

Teknisillä toimenpiteillä olisi edistettävä YKP:n tavoitteiden saavuttamista eli sitä, että kalastetaan kestävän enimmäistuoton tasoilla, vähennetään ei-toivottuja saaliita ja lopetetaan saaliiden poisheittäminen, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/56/EY (5) säädetyn ympäristön hyvän tilan saavuttamista.

| (8) | Teknisillä toimenpiteillä olisi myös osaltaan edistettävä eritoten nuorten ja kutevien meriympäristön lajien yhdyskuntien suojelua siten, että käytetään valikoivia pyydyksiä ja toteutetaan tahattomien saaliiden välttämiseen tähtääviä toimenpiteitä. Teknisillä toimenpiteillä, tarvittaessa myös kannustimia käyttämällä, olisi lisäksi minimoitava pyydysten vaikutukset meren ekosysteemeihin ja varsinkin herkkiin lajeihin ja luontotyyppeihin. Niillä olisi myös edistettävä sellaisten hoitotoimenpiteiden käyttöönottoa, joilla pyritään täyttämään neuvoston direktiivin 92/43/ETY (6) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY ja direktiivin 2009/147/EY (7) mukaiset vaatimukset. |
| --- | --- |

(8)

Teknisillä toimenpiteillä olisi myös osaltaan edistettävä eritoten nuorten ja kutevien meriympäristön lajien yhdyskuntien suojelua siten, että käytetään valikoivia pyydyksiä ja toteutetaan tahattomien saaliiden välttämiseen tähtääviä toimenpiteitä. Teknisillä toimenpiteillä, tarvittaessa myös kannustimia käyttämällä, olisi lisäksi minimoitava pyydysten vaikutukset meren ekosysteemeihin ja varsinkin herkkiin lajeihin ja luontotyyppeihin. Niillä olisi myös edistettävä sellaisten hoitotoimenpiteiden käyttöönottoa, joilla pyritään täyttämään neuvoston direktiivin 92/43/ETY (6) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY ja direktiivin 2009/147/EY (7) mukaiset vaatimukset.

| (9) | Teknisten toimenpiteiden vaikuttavuuden arvioimiseksi olisi vahvistettava tahattomien saaliiden määriin, erityisesti säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien meriympäristön lajien saaliiden määriin, herkkien lajien tahattomien saaliiden määriin ja sellaisten merenpohjan elinympäristöjen laajuuteen, joihin kalastus vaikuttaa kielteisesti, liittyvät päämäärät. Kyseisissä päämäärissä olisi otettava huomioon YKP:n tavoitteet, unionin ympäristölainsäädäntö, erityisesti direktiivi 92/43/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY (8), ja parhaat kansainväliset käytännöt. |
| --- | --- |

(9)

Teknisten toimenpiteiden vaikuttavuuden arvioimiseksi olisi vahvistettava tahattomien saaliiden määriin, erityisesti säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien meriympäristön lajien saaliiden määriin, herkkien lajien tahattomien saaliiden määriin ja sellaisten merenpohjan elinympäristöjen laajuuteen, joihin kalastus vaikuttaa kielteisesti, liittyvät päämäärät. Kyseisissä päämäärissä olisi otettava huomioon YKP:n tavoitteet, unionin ympäristölainsäädäntö, erityisesti direktiivi 92/43/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY (8), ja parhaat kansainväliset käytännöt.

| (10) | Jotta varmistetaan yhdenmukaisuus teknisten sääntöjen tulkintaa ja täytäntöönpanoa koskien, teknisistä toimenpiteistä annettujen voimassa olevien asetusten sisältämät pyydysten ja kalastustoimintojen määritelmät olisi saatettava ajan tasalle ja konsolidoitava. |
| --- | --- |

(10)

Jotta varmistetaan yhdenmukaisuus teknisten sääntöjen tulkintaa ja täytäntöönpanoa koskien, teknisistä toimenpiteistä annettujen voimassa olevien asetusten sisältämät pyydysten ja kalastustoimintojen määritelmät olisi saatettava ajan tasalle ja konsolidoitava.

| (11) | Olisi kiellettävä tietyt tuhoa aiheuttavat pyydykset tai kalastusmenetelmät, joissa käytetään räjähteitä, myrkkyä, huumaavia aineita, sähkövirtaa, paineilmavasaroita tai muita lyömävälineitä, jalokorallin tai muunlaisten korallien tai korallimaisten lajien keräämiseen tarkoitetut vedettävät laitteet ja kauhat sekä tietyt harppuunat. Jos ne ovat tässä asetuksessa kiellettyjä, tällaisilla pyydyksillä tai menetelmillä pyydettyjen meriympäristön lajien myyntiä, esillä pitämistä tai myyntiin tarjoamista ei saisi sallia. |
| --- | --- |

(11)

Olisi kiellettävä tietyt tuhoa aiheuttavat pyydykset tai kalastusmenetelmät, joissa käytetään räjähteitä, myrkkyä, huumaavia aineita, sähkövirtaa, paineilmavasaroita tai muita lyömävälineitä, jalokorallin tai muunlaisten korallien tai korallimaisten lajien keräämiseen tarkoitetut vedettävät laitteet ja kauhat sekä tietyt harppuunat. Jos ne ovat tässä asetuksessa kiellettyjä, tällaisilla pyydyksillä tai menetelmillä pyydettyjen meriympäristön lajien myyntiä, esillä pitämistä tai myyntiin tarjoamista ei saisi sallia.

| (12) | Sähköpulssitroolia olisi voitava edelleen käyttää siirtymäkauden ajan 30 päivään kesäkuuta 2021 asti ja tietyin tiukoin edellytyksin. |
| --- | --- |

(12)

Sähköpulssitroolia olisi voitava edelleen käyttää siirtymäkauden ajan 30 päivään kesäkuuta 2021 asti ja tietyin tiukoin edellytyksin.

| (13) | Tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) lausunnon perusteella olisi vahvistettava tietyt yhteiset säännöt, joissa asetetaan vedettävien pyydysten käyttöä koskevat rajoitukset ja verkkojen ja troolien perien rakenne, jotta voidaan ehkäistä huonoja käytäntöjä, jotka johtavat valikoimattomaan kalastukseen. |
| --- | --- |

(13)

Tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) lausunnon perusteella olisi vahvistettava tietyt yhteiset säännöt, joissa asetetaan vedettävien pyydysten käyttöä koskevat rajoitukset ja verkkojen ja troolien perien rakenne, jotta voidaan ehkäistä huonoja käytäntöjä, jotka johtavat valikoimattomaan kalastukseen.

| (14) | Ajoverkoilla voidaan pyytää laajoilla alueilla, ja ne voivat johtaa herkkien lajien huomattaviin saaliisiin; jotta voidaan rajoittaa ajoverkkojen käyttöä, tällaisten pyydysten käyttöä koskevat nykyiset rajoitukset olisi konsolidoitava. |
| --- | --- |

(14)

Ajoverkoilla voidaan pyytää laajoilla alueilla, ja ne voivat johtaa herkkien lajien huomattaviin saaliisiin; jotta voidaan rajoittaa ajoverkkojen käyttöä, tällaisten pyydysten käyttöä koskevat nykyiset rajoitukset olisi konsolidoitava.

| (15) | Seisovilla verkoilla harjoitettava kalastus ICES-alueilla 3a, 6a, 6b, 7b, 7c, 7j ja 7k sekä ICES-suuralueilla 8, 9, 10 ja 12 linjan 27° W itäpuolella vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on yli 200 metriä, olisi STECF:n lausunnon perusteella tietyin poikkeuksin kiellettävä jatkossakin herkkien syvänmeren lajien suojelemiseksi. |
| --- | --- |

(15)

Seisovilla verkoilla harjoitettava kalastus ICES-alueilla 3a, 6a, 6b, 7b, 7c, 7j ja 7k sekä ICES-suuralueilla 8, 9, 10 ja 12 linjan 27° W itäpuolella vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on yli 200 metriä, olisi STECF:n lausunnon perusteella tietyin poikkeuksin kiellettävä jatkossakin herkkien syvänmeren lajien suojelemiseksi.

| (16) | Tiettyjen harvinaisten kalalajien, kuten joidenkin hai- ja rauskulajien, ollessa kyseessä jopa rajoitettu kalastustoiminta voisi vaarantaa vakavasti niiden säilymisen. Tällaisten lajien suojelemiseksi olisi otettava käyttöön niiden yleinen kalastuskielto. |
| --- | --- |

(16)

Tiettyjen harvinaisten kalalajien, kuten joidenkin hai- ja rauskulajien, ollessa kyseessä jopa rajoitettu kalastustoiminta voisi vaarantaa vakavasti niiden säilymisen. Tällaisten lajien suojelemiseksi olisi otettava käyttöön niiden yleinen kalastuskielto.

| (17) | Jotta herkkiä meriympäristön lajeja, kuten direktiiveissä 92/43/ETY ja 2009/147/EY vahvistettuja merinisäkkäitä, merilintuja ja meressä eläviä matelijoita, voitaisiin suojella, jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön ehkäiseviä toimenpiteitä, joilla vähennetään kyseisten lajien saaliita mahdollisimman paljon ja mahdollisuuksien mukaan lopetetaan niiden joutuminen saaliiksi. |
| --- | --- |

(17)

Jotta herkkiä meriympäristön lajeja, kuten direktiiveissä 92/43/ETY ja 2009/147/EY vahvistettuja merinisäkkäitä, merilintuja ja meressä eläviä matelijoita, voitaisiin suojella, jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön ehkäiseviä toimenpiteitä, joilla vähennetään kyseisten lajien saaliita mahdollisimman paljon ja mahdollisuuksien mukaan lopetetaan niiden joutuminen saaliiksi.

| (18) | Jotta voidaan jatkossakin suojella herkkiä merellisiä luontotyyppejä Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan rannikoiden edustalla ja Azorien, Madeiran ja Kanariansaarten ympärillä sekä NEAFC:n sääntelyalueella, pohjakalastuksessa käytettäviä pyydyksiä koskevat nykyiset rajoitukset olisi säilytettävä. |
| --- | --- |

(18)

Jotta voidaan jatkossakin suojella herkkiä merellisiä luontotyyppejä Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan rannikoiden edustalla ja Azorien, Madeiran ja Kanariansaarten ympärillä sekä NEAFC:n sääntelyalueella, pohjakalastuksessa käytettäviä pyydyksiä koskevat nykyiset rajoitukset olisi säilytettävä.

| (19) | Jos tieteellisissä lausunnoissa tuodaan esille muita tällaisia elinympäristöjä, olisi voitava ottaa käyttöön vastaavia rajoituksia kyseisten elinympäristöjen suojelemiseksi. |
| --- | --- |

(19)

Jos tieteellisissä lausunnoissa tuodaan esille muita tällaisia elinympäristöjä, olisi voitava ottaa käyttöön vastaavia rajoituksia kyseisten elinympäristöjen suojelemiseksi.

| (20) | Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 mukaisesti olisi vahvistettava säilyttämisen vähimmäisviitekoot, jotta voidaan varmistaa meriympäristön lajien nuorten yksilöiden suojelu ja kalakantojen elvytysalueiden perustaminen sekä kaupallisten vähimmäiskokojen vahvistaminen. |
| --- | --- |

(20)

Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 mukaisesti olisi vahvistettava säilyttämisen vähimmäisviitekoot, jotta voidaan varmistaa meriympäristön lajien nuorten yksilöiden suojelu ja kalakantojen elvytysalueiden perustaminen sekä kaupallisten vähimmäiskokojen vahvistaminen.

| (21) | Olisi määriteltävä meriympäristön lajien koon mittaamistapa. |
| --- | --- |

(21)

Olisi määriteltävä meriympäristön lajien koon mittaamistapa.

| (22) | Jäsenvaltioiden olisi voitava toteuttaa pilottihankkeita, joiden tavoitteena on selvittää, miten ei-toivottuja saaliita voitaisiin välttää ja vähentää mahdollisimman paljon ja miten niiden ilmeneminen voitaisiin lopettaa. Jos näiden hankkeiden tuloksista tai tieteellisistä lausunnoista ilmenee, että ei-toivotut saaliit ovat merkittäviä, jäsenvaltioiden olisi pyrittävä ottamaan käyttöön teknisiä toimenpiteitä kyseisten ei-toivottujen saaliiden vähentämiseksi. |
| --- | --- |

(22)

Jäsenvaltioiden olisi voitava toteuttaa pilottihankkeita, joiden tavoitteena on selvittää, miten ei-toivottuja saaliita voitaisiin välttää ja vähentää mahdollisimman paljon ja miten niiden ilmeneminen voitaisiin lopettaa. Jos näiden hankkeiden tuloksista tai tieteellisistä lausunnoista ilmenee, että ei-toivotut saaliit ovat merkittäviä, jäsenvaltioiden olisi pyrittävä ottamaan käyttöön teknisiä toimenpiteitä kyseisten ei-toivottujen saaliiden vähentämiseksi.

| (23) | Tässä asetuksessa olisi asetettava perustason vaatimukset kullekin merialueelle. Kyseiset perustason vaatimukset johdetaan nykyisistä teknisistä toimenpiteistä ottaen huomioon STECF:n lausunto ja sidosryhmien näkemykset. Kyseisten vaatimusten olisi sisällettävä vedettävien pyydysten ja seisovien verkkojen perussilmäkoot, säilyttämisen vähimmäisviitekoot, kielto- tai rajoitusalueet sekä luonnonsuojelutoimenpiteet herkkien lajien saaliiden ehkäisemiseksi tietyillä alueilla sekä muut voimassa olevat alueellisesti erityiset tekniset toimenpiteet. |
| --- | --- |

(23)

Tässä asetuksessa olisi asetettava perustason vaatimukset kullekin merialueelle. Kyseiset perustason vaatimukset johdetaan nykyisistä teknisistä toimenpiteistä ottaen huomioon STECF:n lausunto ja sidosryhmien näkemykset. Kyseisten vaatimusten olisi sisällettävä vedettävien pyydysten ja seisovien verkkojen perussilmäkoot, säilyttämisen vähimmäisviitekoot, kielto- tai rajoitusalueet sekä luonnonsuojelutoimenpiteet herkkien lajien saaliiden ehkäisemiseksi tietyillä alueilla sekä muut voimassa olevat alueellisesti erityiset tekniset toimenpiteet.

| (24) | Jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus laatia yhteisiä suosituksia tarkoituksenmukaisiksi teknisiksi toimenpiteiksi, jotka poikkeavat näistä perustasoista, asetuksessa (EU) N:o 1380/2013 vahvistetun alueellistamisprosessin mukaisesti ja tieteelliseen näyttöön perustuen. |
| --- | --- |

(24)

Jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus laatia yhteisiä suosituksia tarkoituksenmukaisiksi teknisiksi toimenpiteiksi, jotka poikkeavat näistä perustasoista, asetuksessa (EU) N:o 1380/2013 vahvistetun alueellistamisprosessin mukaisesti ja tieteelliseen näyttöön perustuen.

| (25) | Tällaisten alueellisten teknisten toimenpiteiden meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiselle tuottaman hyödyn olisi vastattava vähintään perustason vaatimusten tuottamia hyötyjä, erityisesti koskien hyödyntämismalleja sekä herkkien lajien ja luontotyyppien suojelun tasoa. |
| --- | --- |

(25)

Tällaisten alueellisten teknisten toimenpiteiden meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiselle tuottaman hyödyn olisi vastattava vähintään perustason vaatimusten tuottamia hyötyjä, erityisesti koskien hyödyntämismalleja sekä herkkien lajien ja luontotyyppien suojelun tasoa.

| (26) | Laatiessaan yhteisiä suosituksia, jotka koskevat pyydysten vaihtoehtoisten koko- ja lajivalikoivien ominaisuuksien hyväksymistä perussilmäkokoihin verrattuna, jäsenvaltioista muodostuvien alueellisten ryhmien olisi varmistettava, että tällaisilla toimilla saavutetaan vähintään samankaltainen tai parempi valikoivuus kuin perustason pyydyksillä. |
| --- | --- |

(26)

Laatiessaan yhteisiä suosituksia, jotka koskevat pyydysten vaihtoehtoisten koko- ja lajivalikoivien ominaisuuksien hyväksymistä perussilmäkokoihin verrattuna, jäsenvaltioista muodostuvien alueellisten ryhmien olisi varmistettava, että tällaisilla toimilla saavutetaan vähintään samankaltainen tai parempi valikoivuus kuin perustason pyydyksillä.

| (27) | Laatiessaan rajoitusalueita koskevia yhteisiä suosituksia nuorten ja kutevien yksilöiden yhdyskuntien suojelemiseksi, jäsenvaltioista muodostuvien alueellisten ryhmien olisi määriteltävä yhteisissä suosituksissaan pyyntikieltojen tavoitteet, maantieteellinen laajuus ja kesto, sekä pyydyksiä koskevat rajoitukset sekä seuranta- ja valvontajärjestelyt. |
| --- | --- |

(27)

Laatiessaan rajoitusalueita koskevia yhteisiä suosituksia nuorten ja kutevien yksilöiden yhdyskuntien suojelemiseksi, jäsenvaltioista muodostuvien alueellisten ryhmien olisi määriteltävä yhteisissä suosituksissaan pyyntikieltojen tavoitteet, maantieteellinen laajuus ja kesto, sekä pyydyksiä koskevat rajoitukset sekä seuranta- ja valvontajärjestelyt.

| (28) | Laatiessaan säilyttämisen vähimmäisviitekokoja koskevia yhteisiä suosituksia jäsenvaltioista muodostuvien alueellisten ryhmien olisi varmistettava, että meriympäristön lajien nuorten yksilöiden suojelua koskevaa YKP:n tavoitetta noudatetaan samalla kun varmistetaan, etteivät markkinat häiriinny ja ettei säilyttämisen vähimmäisviitekokoja pienemmille kaloille luoda markkinoita. |
| --- | --- |

(28)

Laatiessaan säilyttämisen vähimmäisviitekokoja koskevia yhteisiä suosituksia jäsenvaltioista muodostuvien alueellisten ryhmien olisi varmistettava, että meriympäristön lajien nuorten yksilöiden suojelua koskevaa YKP:n tavoitetta noudatetaan samalla kun varmistetaan, etteivät markkinat häiriinny ja ettei säilyttämisen vähimmäisviitekokoja pienemmille kaloille luoda markkinoita.

| (29) | Olisi sallittava alueellistamisen kautta sellaisen vaihtoehdon kehittäminen, jossa asetetaan reaaliaikaisia pyyntikieltoja yhdistettyinä siirtymistä koskeviin säännöksiin lisätoimenpiteenä herkkien lajien, nuorten tai kutevien yksilöiden yhdyskuntien suojelemiseksi. Tällaisten alueiden perustamista koskevat edellytykset, mukaan lukien pyyntikieltojen maantieteellinen laajuus sekä kesto, sekä seuranta- ja valvontajärjestelyt olisi määriteltävä asianomaisissa yhteisissä suosituksissa. |
| --- | --- |

(29)

Olisi sallittava alueellistamisen kautta sellaisen vaihtoehdon kehittäminen, jossa asetetaan reaaliaikaisia pyyntikieltoja yhdistettyinä siirtymistä koskeviin säännöksiin lisätoimenpiteenä herkkien lajien, nuorten tai kutevien yksilöiden yhdyskuntien suojelemiseksi. Tällaisten alueiden perustamista koskevat edellytykset, mukaan lukien pyyntikieltojen maantieteellinen laajuus sekä kesto, sekä seuranta- ja valvontajärjestelyt olisi määriteltävä asianomaisissa yhteisissä suosituksissa.

| (30) | Innovatiivisten pyydysten vaikutusten arvioinnin perusteella kyseisten innovatiivisten pyydysten käyttö tai niiden käytön laajentaminen voitaisiin sisällyttää vaihtoehdoksi jäsenvaltioista muodostuvien alueellisten ryhmien esittämiin yhteisiin suosituksiin. Innovatiivisten pyydysten käyttöä ei saisi sallia, jos tieteellinen arvio osoittaa, että niiden käytöllä on merkittäviä kielteisiä vaikutuksia herkkiin luontotyyppeihin ja muihin kuin kohdelajeihin. |
| --- | --- |

(30)

Innovatiivisten pyydysten vaikutusten arvioinnin perusteella kyseisten innovatiivisten pyydysten käyttö tai niiden käytön laajentaminen voitaisiin sisällyttää vaihtoehdoksi jäsenvaltioista muodostuvien alueellisten ryhmien esittämiin yhteisiin suosituksiin. Innovatiivisten pyydysten käyttöä ei saisi sallia, jos tieteellinen arvio osoittaa, että niiden käytöllä on merkittäviä kielteisiä vaikutuksia herkkiin luontotyyppeihin ja muihin kuin kohdelajeihin.

| (31) | Laatiessaan yhteisiä suosituksia herkkien lajien ja luontotyyppien suojelusta jäsenvaltioista muodostuvien alueellisten ryhmien olisi voitava kehittää uusia ehkäiseviä toimenpiteitä kyseisiin lajeihin ja luontotyyppeihin kohdistuvien kalastustoiminnan vaikutusten vähentämiseksi. Jos tieteellinen näyttö osoittaa, että herkkien lajien ja luontotyyppien suojelun tasoon kohdistuu vakava uhka, jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön tiettyjen pyydysten rakennetta ja toimintaa koskevia lisärajoituksia tai jopa kiellettävä näiden pyydysten käyttö tietyllä alueella kokonaan. Tällaisia rajoituksia voitaisiin soveltaa erityisesti ajoverkkojen käyttöön, sillä ajoverkot ovat tietyillä alueilla johtaneet merkittäviin herkkien lajien saaliisiin. |
| --- | --- |

(31)

Laatiessaan yhteisiä suosituksia herkkien lajien ja luontotyyppien suojelusta jäsenvaltioista muodostuvien alueellisten ryhmien olisi voitava kehittää uusia ehkäiseviä toimenpiteitä kyseisiin lajeihin ja luontotyyppeihin kohdistuvien kalastustoiminnan vaikutusten vähentämiseksi. Jos tieteellinen näyttö osoittaa, että herkkien lajien ja luontotyyppien suojelun tasoon kohdistuu vakava uhka, jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön tiettyjen pyydysten rakennetta ja toimintaa koskevia lisärajoituksia tai jopa kiellettävä näiden pyydysten käyttö tietyllä alueella kokonaan. Tällaisia rajoituksia voitaisiin soveltaa erityisesti ajoverkkojen käyttöön, sillä ajoverkot ovat tietyillä alueilla johtaneet merkittäviin herkkien lajien saaliisiin.

| (32) | Asetus (EU) N:o 1380/2013 mahdollistaa väliaikaisten poisheittämissuunnitelmien laatimisen purkamisvelvoitteen täytäntöönpanoa varten tapauksissa, joissa kyseiselle kalastukselle ei ole voimassa monivuotista suunnitelmaa. Osana tällaisia suunnitelmia olisi sallittava se, että otetaan käyttöön teknisiä toimenpiteitä, jotka liittyvät tiukasti purkamisvelvoitteen täytäntöönpanoon ja joiden tarkoituksena on lisätä valikoivuutta ja vähentää mahdollisimman paljon ei-toivottuja saaliita. |
| --- | --- |

(32)

Asetus (EU) N:o 1380/2013 mahdollistaa väliaikaisten poisheittämissuunnitelmien laatimisen purkamisvelvoitteen täytäntöönpanoa varten tapauksissa, joissa kyseiselle kalastukselle ei ole voimassa monivuotista suunnitelmaa. Osana tällaisia suunnitelmia olisi sallittava se, että otetaan käyttöön teknisiä toimenpiteitä, jotka liittyvät tiukasti purkamisvelvoitteen täytäntöönpanoon ja joiden tarkoituksena on lisätä valikoivuutta ja vähentää mahdollisimman paljon ei-toivottuja saaliita.

| (33) | Olisi voitava toteuttaa saaliiden ja poisheitettyjen saaliiden täydellistä dokumentointia koskevia pilottihankkeita. Tällaisissa hankkeissa voitaisiin soveltaa poikkeuksia tässä asetuksessa vahvistettuihin silmäkokoa koskeviin sääntöihin sillä edellytyksellä, että poikkeukset osaltaan edistävät tämän asetuksen tavoitteiden ja päämäärien saavuttamista. |
| --- | --- |

(33)

Olisi voitava toteuttaa saaliiden ja poisheitettyjen saaliiden täydellistä dokumentointia koskevia pilottihankkeita. Tällaisissa hankkeissa voitaisiin soveltaa poikkeuksia tässä asetuksessa vahvistettuihin silmäkokoa koskeviin sääntöihin sillä edellytyksellä, että poikkeukset osaltaan edistävät tämän asetuksen tavoitteiden ja päämäärien saavuttamista.

| (34) | Tähän asetukseen olisi sisällytettävä tiettyjä NEAFC:n hyväksymiä teknisiä toimenpiteitä koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(34)

Tähän asetukseen olisi sisällytettävä tiettyjä NEAFC:n hyväksymiä teknisiä toimenpiteitä koskevia säännöksiä.

| (35) | Jotta ei estettäisi tieteellistä tutkimusta tai palautus- ja siirtoistutuksia, tässä asetuksessa vahvistettuja teknisiä toimenpiteitä ei saisi soveltaa kalastustoimiin, jotka saattavat olla tarpeen tällaisen toiminnan toteuttamiseksi. Jos tieteellisiin tutkimustarkoituksiin toteutettavat kalastustoimet edellyttävät poikkeusta tämän asetuksen mukaisista teknisistä toimenpiteistä, kyseisiin kalastustoimiin olisi sovellettava asianmukaisia edellytyksiä. |
| --- | --- |

(35)

Jotta ei estettäisi tieteellistä tutkimusta tai palautus- ja siirtoistutuksia, tässä asetuksessa vahvistettuja teknisiä toimenpiteitä ei saisi soveltaa kalastustoimiin, jotka saattavat olla tarpeen tällaisen toiminnan toteuttamiseksi. Jos tieteellisiin tutkimustarkoituksiin toteutettavat kalastustoimet edellyttävät poikkeusta tämän asetuksen mukaisista teknisistä toimenpiteistä, kyseisiin kalastustoimiin olisi sovellettava asianmukaisia edellytyksiä.

| (36) | Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla hyväksytään tiettyjä virkistyskalastusta, vedettävien pyydysten käyttökieltoja sekä herkkiä lajeja ja luontotyyppejä koskevia toimenpiteitä, luettelo kaloista, äyriäisistä ja nilviäisistä, joiden kohdennettu kalastus on kielletty, kohdennetun kalastuksen määritelmä ja saaliiden ja poisheitettyjen saaliiden täydellistä dokumentointia koskevat pilottihankkeet sekä teknisiä toimenpiteitä osana väliaikaisia poisheittämissuunnitelmia, säilyttämisen vähimmäisviitekokoja, pyydysten silmäkokoja ja kieltoalueita koskevia teknisiä toimenpiteitä ja muita teknisiä toimenpiteitä tietyillä merialueilla, herkkiä lajeja koskevia ehkäiseviä toimenpiteitä sekä keskeisinä indikaattorikantoina käytettävien lajien luettelo. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (9) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(36)

Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla hyväksytään tiettyjä virkistyskalastusta, vedettävien pyydysten käyttökieltoja sekä herkkiä lajeja ja luontotyyppejä koskevia toimenpiteitä, luettelo kaloista, äyriäisistä ja nilviäisistä, joiden kohdennettu kalastus on kielletty, kohdennetun kalastuksen määritelmä ja saaliiden ja poisheitettyjen saaliiden täydellistä dokumentointia koskevat pilottihankkeet sekä teknisiä toimenpiteitä osana väliaikaisia poisheittämissuunnitelmia, säilyttämisen vähimmäisviitekokoja, pyydysten silmäkokoja ja kieltoalueita koskevia teknisiä toimenpiteitä ja muita teknisiä toimenpiteitä tietyillä merialueilla, herkkiä lajeja koskevia ehkäiseviä toimenpiteitä sekä keskeisinä indikaattorikantoina käytettävien lajien luettelo. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (9) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (37) | Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen säännösten yhdenmukainen täytäntöönpano komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa seuraavien osalta: sellaisten laitteiden tarkka määrittely, joilla vähennetään vedettävän pyydyksen kulumista ja lujitetaan sitä tai vähennetään saaliin karkaamista vedettävien pyydysten etuosasta; määriteltyihin perustason pyydyksiin kiinnitettävien valikoivien laitteiden tarkka määrittely; sähköpulssitroolin tarkka määrittely; pyydysten rakennetta koskevien rajoitusten sekä seuranta- ja valvontatoimenpiteiden, jotka lippujäsenvaltion tulisi hyväksyä, määrittely; sääntöjen määrittäminen seuraavien osalta: seuranta- ja valvontatoimenpiteet, jotka lippujäsenvaltion tulisi hyväksyä, kun käytetään seisovia pyydyksiä 200–600 metrin syvyydessä, seuranta- ja valvontatoimenpiteet, jotka on hyväksyttävä tiettyjen kielto- tai rajoitusalueiden osalta, ja valaiden karkottamiseksi seisovista verkoista käytettyjen laitteiden signaalia ja käyttötapaa koskevat ominaisuudet sekä menetelmät, joilla merilintujen, meressä elävien matelijoiden ja kilpikonnien tahattomat saaliit vähennetään mahdollisimman pieniksi. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (10) mukaisesti. |
| --- | --- |

(37)

Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen säännösten yhdenmukainen täytäntöönpano komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa seuraavien osalta: sellaisten laitteiden tarkka määrittely, joilla vähennetään vedettävän pyydyksen kulumista ja lujitetaan sitä tai vähennetään saaliin karkaamista vedettävien pyydysten etuosasta; määriteltyihin perustason pyydyksiin kiinnitettävien valikoivien laitteiden tarkka määrittely; sähköpulssitroolin tarkka määrittely; pyydysten rakennetta koskevien rajoitusten sekä seuranta- ja valvontatoimenpiteiden, jotka lippujäsenvaltion tulisi hyväksyä, määrittely; sääntöjen määrittäminen seuraavien osalta: seuranta- ja valvontatoimenpiteet, jotka lippujäsenvaltion tulisi hyväksyä, kun käytetään seisovia pyydyksiä 200–600 metrin syvyydessä, seuranta- ja valvontatoimenpiteet, jotka on hyväksyttävä tiettyjen kielto- tai rajoitusalueiden osalta, ja valaiden karkottamiseksi seisovista verkoista käytettyjen laitteiden signaalia ja käyttötapaa koskevat ominaisuudet sekä menetelmät, joilla merilintujen, meressä elävien matelijoiden ja kilpikonnien tahattomat saaliit vähennetään mahdollisimman pieniksi. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (10) mukaisesti.

| (38) | Komission olisi viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020 ja sen jälkeen kolmen vuoden välein annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus tämän asetuksen täytäntöönpanosta jäsenvaltioiden ja asianomaisten neuvoa-antavien toimikuntien toimittamien tietojen perusteella ja STECF:n esitettyä asiasta arvionsa. Kyseisessä kertomuksessa olisi arvioitava, missä laajuudessa teknisillä toimenpiteillä on sekä alueellisella tasolla että unionin tasolla myötävaikutettu tämän asetuksen tavoitteiden ja päämäärien saavuttamiseen. |
| --- | --- |

(38)

Komission olisi viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020 ja sen jälkeen kolmen vuoden välein annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus tämän asetuksen täytäntöönpanosta jäsenvaltioiden ja asianomaisten neuvoa-antavien toimikuntien toimittamien tietojen perusteella ja STECF:n esitettyä asiasta arvionsa. Kyseisessä kertomuksessa olisi arvioitava, missä laajuudessa teknisillä toimenpiteillä on sekä alueellisella tasolla että unionin tasolla myötävaikutettu tämän asetuksen tavoitteiden ja päämäärien saavuttamiseen.

| (39) | Kyseisen kertomuksen tavoitteita varten soveltuvia valikoivuusindikaattoreita, kuten parhaan valikoivuuden tuottavan pituuden (Lopt) tieteellistä käsitettä, voitaisiin käyttää vertailuvälineenä YKP:n ei-toivottujen saaliiden vähentämistavoitteiden saavuttamisessa ajan mittaan tapahtuvan edistymisen seuraamiseksi. Kyseiset indikaattorit eivät tässä yhteydessä ole sitovia tavoitteita vaan seurantavälineitä, joiden avulla voidaan saada tietoa alueellisella tasolla tapahtuvaa käsittelyä tai päätöksentekoa varten. Joidenkin keskeisten indikaattorikantojen osalta indikaattoreita ja niitä sovellettaessa käytettäviä arvoja olisi pyydettävä asianmukaisilta tieteellisiltä elimiltä, ja indikaattoreissa olisi otettava huomioon myös sekakalastus ja uudistumispiikit. Komissio voisi sisällyttää kyseiset indikaattorit tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskevaan kertomukseen. Keskeisten indikaattorikantojen luettelon olisi sisällettävä sellaisilla saalisrajoituksilla hoidettavat pohjakalalajit, joissa otetaan huomioon purettujen saaliiden, poisheitettyjen saaliiden ja kalastustoiminnan suhteellinen merkitys kullekin merialueelle. |
| --- | --- |

(39)

Kyseisen kertomuksen tavoitteita varten soveltuvia valikoivuusindikaattoreita, kuten parhaan valikoivuuden tuottavan pituuden (Lopt) tieteellistä käsitettä, voitaisiin käyttää vertailuvälineenä YKP:n ei-toivottujen saaliiden vähentämistavoitteiden saavuttamisessa ajan mittaan tapahtuvan edistymisen seuraamiseksi. Kyseiset indikaattorit eivät tässä yhteydessä ole sitovia tavoitteita vaan seurantavälineitä, joiden avulla voidaan saada tietoa alueellisella tasolla tapahtuvaa käsittelyä tai päätöksentekoa varten. Joidenkin keskeisten indikaattorikantojen osalta indikaattoreita ja niitä sovellettaessa käytettäviä arvoja olisi pyydettävä asianmukaisilta tieteellisiltä elimiltä, ja indikaattoreissa olisi otettava huomioon myös sekakalastus ja uudistumispiikit. Komissio voisi sisällyttää kyseiset indikaattorit tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskevaan kertomukseen. Keskeisten indikaattorikantojen luettelon olisi sisällettävä sellaisilla saalisrajoituksilla hoidettavat pohjakalalajit, joissa otetaan huomioon purettujen saaliiden, poisheitettyjen saaliiden ja kalastustoiminnan suhteellinen merkitys kullekin merialueelle.

| (40) | Komission kertomuksessa olisi viitattava ICES:n lausuntoon innovatiivisten pyydysten alalla saavutetusta edistymisestä tai niiden vaikutuksesta. Raportissa olisi myös tehtävä johtopäätöksiä hyödyistä tai kielteisistä vaikutuksista meriekosysteemeihin ja herkkiin luontotyyppeihin sekä valikoivuudesta. |
| --- | --- |

(40)

Komission kertomuksessa olisi viitattava ICES:n lausuntoon innovatiivisten pyydysten alalla saavutetusta edistymisestä tai niiden vaikutuksesta. Raportissa olisi myös tehtävä johtopäätöksiä hyödyistä tai kielteisistä vaikutuksista meriekosysteemeihin ja herkkiin luontotyyppeihin sekä valikoivuudesta.

| (41) | Jos komission kertomuksen perusteella on näyttöä siitä, ettei tavoitteita ja päämääriä ole saavutettu alueellisella tasolla, kyseisen alueen jäsenvaltioiden olisi toimitettava suunnitelma korjaavista toimista, joilla on tarkoitus varmistaa, että kyseiset tavoitteet ja päämäärät voidaan saavuttaa. Komission olisi myös ehdotettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle tähän asetukseen tarvittavia muutoksia kyseisen kertomuksen perusteella. |
| --- | --- |

(41)

Jos komission kertomuksen perusteella on näyttöä siitä, ettei tavoitteita ja päämääriä ole saavutettu alueellisella tasolla, kyseisen alueen jäsenvaltioiden olisi toimitettava suunnitelma korjaavista toimista, joilla on tarkoitus varmistaa, että kyseiset tavoitteet ja päämäärät voidaan saavuttaa. Komission olisi myös ehdotettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle tähän asetukseen tarvittavia muutoksia kyseisen kertomuksen perusteella.

| (42) | Koska tehtäviä muutoksia on paljon ja ne ovat merkittäviä, neuvoston asetukset (EY) N:o 894/97 (11), (EY) N:o 850/98 (12), (EY) N:o 2549/2000 (13), (EY) N:o 254/2002 (14), (EY) N:o 812/2004 (15) ja (EY) N:o 2187/2005 (16) olisi kumottava. |
| --- | --- |

(42)

Koska tehtäviä muutoksia on paljon ja ne ovat merkittäviä, neuvoston asetukset (EY) N:o 894/97 (11), (EY) N:o 850/98 (12), (EY) N:o 2549/2000 (13), (EY) N:o 254/2002 (14), (EY) N:o 812/2004 (15) ja (EY) N:o 2187/2005 (16) olisi kumottava.

| (43) | Neuvoston asetuksia (EY) N:o 1967/2006 (17) ja (EY) N:o 1224/2009 (18) sekä asetusta (EU) N:o 1380/2013 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(43)

Neuvoston asetuksia (EY) N:o 1967/2006 (17) ja (EY) N:o 1224/2009 (18) sekä asetusta (EU) N:o 1380/2013 olisi muutettava.

| (44) | Komissiolla on tällä hetkellä valta hyväksyä ja muuttaa alueellisen tason teknisiä toimenpiteitä Itämerta, Pohjanmerta, läntisiä vesialueita ja läntistä Välimerta koskevista monivuotisista suunnitelmista annettujen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) 2016/1139 (19), (EU) 2018/973 (20), (EU) 2019/472 (21) ja (EU) 2019/1022 (22) nojalla. Näissä asetuksissa annettujen valtuutusten soveltamisalan selkiyttämiseksi ja sen täsmentämiseksi että niissä säädettyjen valtuutusten nojalla annettujen delegoitujen säädösten on täytettävä tietyt tässä asetuksessa asetetut vaatimukset, kyseisiä asetuksia olisi muutettava oikeusvarmuuden vuoksi, |
| --- | --- |

(44)

Komissiolla on tällä hetkellä valta hyväksyä ja muuttaa alueellisen tason teknisiä toimenpiteitä Itämerta, Pohjanmerta, läntisiä vesialueita ja läntistä Välimerta koskevista monivuotisista suunnitelmista annettujen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) 2016/1139 (19), (EU) 2018/973 (20), (EU) 2019/472 (21) ja (EU) 2019/1022 (22) nojalla. Näissä asetuksissa annettujen valtuutusten soveltamisalan selkiyttämiseksi ja sen täsmentämiseksi että niissä säädettyjen valtuutusten nojalla annettujen delegoitujen säädösten on täytettävä tietyt tässä asetuksessa asetetut vaatimukset, kyseisiä asetuksia olisi muutettava oikeusvarmuuden vuoksi,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan tekniset toimenpiteet, jotka koskevat

| a) | meren elollisten luonnonvarojen pyyntiä ja aluksesta purkamista; |
| --- | --- |

a)

meren elollisten luonnonvarojen pyyntiä ja aluksesta purkamista;

| b) | pyydysten toimintaa; ja |
| --- | --- |

b)

pyydysten toimintaa; ja

| c) | kalastustoiminnan vuorovaikutusta meriekosysteemien kanssa. |
| --- | --- |

c)

kalastustoiminnan vuorovaikutusta meriekosysteemien kanssa.

2 artikla

Soveltamisala

1.   Tätä asetusta sovelletaan unionin kalastusalusten ja jäsenvaltioiden kansalaisten 5 artiklassa tarkoitetuilla kalastusalueilla harjoittamaan toimintaan, sanotun rajoittamatta lippuvaltion ensisijaista vastuuta, sekä kolmansien maiden lipun alla purjehtivien tai kolmansissa maissa rekisteröityjen kalastusalusten toimintaan, kun kyseiset alukset kalastavat unionin vesillä.

2.   Jäljempänä olevaa 7, 10, 11 ja 12 artiklaa sovelletaan myös virkistyskalastukseen. Jos virkistyskalastuksella on tietyllä alueella merkittävä vaikutus, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 15 artiklan nojalla ja 29 artiklan mukaisesti tämän asetuksen muuttamiseksi siten, että 13 artiklan tai liitteissä V–X olevien A tai C osien asiaankuuluvia määräyksiä sovelletaan myös virkistyskalastukseen.

3.   Jollei 25 ja 26 artiklassa vahvistetuista edellytyksistä muuta johdu, tässä asetuksessa vahvistettuja teknisiä toimenpiteitä ei sovelleta kalastustoimiin, jotka toteutetaan yksinomaan seuraavissa tarkoituksissa:

| a) | tieteelliset tutkimukset; ja |
| --- | --- |

a)

tieteelliset tutkimukset; ja

| b) | meriympäristön lajien palautus- ja siirtoistutukset. |
| --- | --- |

b)

meriympäristön lajien palautus- ja siirtoistutukset.

3 artikla

Tavoitteet

1.   YKP:n täytäntöönpanoa tukevina välineinä teknisten toimenpiteiden on myötävaikutettava asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklan sovellettavissa säännöksissä vahvistettuihin tavoitteisiin.

2.   Teknisillä toimenpiteillä on erityisesti edistettävä seuraavien tavoitteiden saavuttamista:

| a) | optimoidaan hyödyntämismallit meren elollisten luonnonvarojen nuorten ja kutevien yksilöiden yhdyskuntien suojelemiseksi; |
| --- | --- |

a)

optimoidaan hyödyntämismallit meren elollisten luonnonvarojen nuorten ja kutevien yksilöiden yhdyskuntien suojelemiseksi;

| b) | varmistetaan, että kalastuksen seurauksena saatavia herkkien meriympäristön lajien tahattomia saaliita, direktiiveissä 92/43/ETY ja 2009/147/EY luetellut lajit mukaan luettuina, vähennetään mahdollisimman paljon ja mahdollisuuksien mukaan lopetetaan niiden ilmeneminen niin, että ne eivät muodosta uhkaa kyseisten lajien suojelun tasolle; |
| --- | --- |

b)

varmistetaan, että kalastuksen seurauksena saatavia herkkien meriympäristön lajien tahattomia saaliita, direktiiveissä 92/43/ETY ja 2009/147/EY luetellut lajit mukaan luettuina, vähennetään mahdollisimman paljon ja mahdollisuuksien mukaan lopetetaan niiden ilmeneminen niin, että ne eivät muodosta uhkaa kyseisten lajien suojelun tasolle;

| c) | varmistetaan muun muassa asianmukaisia kannustimia käyttämällä, että kalastuksesta merellisiin luontotyyppeihin aiheutuvat kielteiset ympäristövaikutukset minimoidaan; |
| --- | --- |

c)

varmistetaan muun muassa asianmukaisia kannustimia käyttämällä, että kalastuksesta merellisiin luontotyyppeihin aiheutuvat kielteiset ympäristövaikutukset minimoidaan;

| d) | otetaan käyttöön kalastuksenhoitotoimenpiteet direktiivien 92/43/ETY, 2000/60/EY ja 2008/56/EY, erityisesti direktiivin 2008/56/EY 9 artiklan 1 kohdan mukaisen ympäristön hyvän tilan saavuttamisen osalta, sekä direktiivin 2009/147/EY noudattamiseksi. |
| --- | --- |

d)

otetaan käyttöön kalastuksenhoitotoimenpiteet direktiivien 92/43/ETY, 2000/60/EY ja 2008/56/EY, erityisesti direktiivin 2008/56/EY 9 artiklan 1 kohdan mukaisen ympäristön hyvän tilan saavuttamisen osalta, sekä direktiivin 2009/147/EY noudattamiseksi.

4 artikla

Päämäärät

1.   Teknisillä toimenpiteillä pyritään varmistamaan, että

| a) | säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien meriympäristön lajien saaliita vähennetään mahdollisimman pitkälle asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien meriympäristön lajien saaliita vähennetään mahdollisimman pitkälle asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| b) | merinisäkkäiden, meressä elävien matelijoiden, merilintujen ja muiden lajien, joita ei hyödynnetä kaupallisesti, tahattomat saaliit eivät ylitä unionin lainsäädännössä ja unionia sitovissa kansainvälisissä sopimuksissa vahvistettuja tasoja; |
| --- | --- |

b)

merinisäkkäiden, meressä elävien matelijoiden, merilintujen ja muiden lajien, joita ei hyödynnetä kaupallisesti, tahattomat saaliit eivät ylitä unionin lainsäädännössä ja unionia sitovissa kansainvälisissä sopimuksissa vahvistettuja tasoja;

| c) | kalastustoiminnasta merenpohjaan aiheutuvat ympäristövaikutukset ovat asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklan 5 kohdan j alakohdan mukaisia. |
| --- | --- |

c)

kalastustoiminnasta merenpohjaan aiheutuvat ympäristövaikutukset ovat asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklan 5 kohdan j alakohdan mukaisia.

2.   Sitä, missä määrin kyseisissä päämäärissä on edistytty, tarkastellaan osana 31 artiklassa säädettyä raportointiprosessia.

5 artikla

Kalastusalueiden määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia kalastusalueiden maantieteellisiä määritelmiä:

| a) | ”Pohjanmerellä” tarkoitetaan ICES-alueilla (23) 2a ja 3a ja ICES-suuralueella 4 sijaitsevia unionin vesiä; |
| --- | --- |

a)

”Pohjanmerellä” tarkoitetaan ICES-alueilla (23) 2a ja 3a ja ICES-suuralueella 4 sijaitsevia unionin vesiä;

23

| b) | ”Itämerellä” tarkoitetaan ICES-alueilla 3b, 3c ja 3d sijaitsevia unionin vesiä; |
| --- | --- |

b)

”Itämerellä” tarkoitetaan ICES-alueilla 3b, 3c ja 3d sijaitsevia unionin vesiä;

| c) | ”luoteisilla vesillä” tarkoitetaan ICES-suuralueilla 5, 6 ja 7 sijaitsevia unionin vesiä; |
| --- | --- |

c)

”luoteisilla vesillä” tarkoitetaan ICES-suuralueilla 5, 6 ja 7 sijaitsevia unionin vesiä;

| d) | ”lounaisilla vesillä” tarkoitetaan ICES-suuralueita 8, 9 ja 10 (unionin vedet) ja CECAF-alueita (24) 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 (unionin vedet); |
| --- | --- |

d)

”lounaisilla vesillä” tarkoitetaan ICES-suuralueita 8, 9 ja 10 (unionin vedet) ja CECAF-alueita (24) 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 (unionin vedet);

24

| e) | ”Välimerellä” tarkoitetaan 5°36′ läntisestä pituuspiiristä itään olevia Välimeren merivesiä; |
| --- | --- |

e)

”Välimerellä” tarkoitetaan 5°36′ läntisestä pituuspiiristä itään olevia Välimeren merivesiä;

| f) | ”Mustallamerellä” tarkoitetaan vesiä GFCM:n maantieteellisellä osa-alueella 29, sellaisena kuin se on määritelty Euroopan ja parlamentin asetuksen (EU) N:o 1343/2011 (25) liitteessä I; |
| --- | --- |

f)

”Mustallamerellä” tarkoitetaan vesiä GFCM:n maantieteellisellä osa-alueella 29, sellaisena kuin se on määritelty Euroopan ja parlamentin asetuksen (EU) N:o 1343/2011 (25) liitteessä I;

25

| g) | ”Intian valtamerellä ja Länsi-Atlantilla sijaitsevilla unionin vesillä” tarkoitetaan Guadeloupea, Ranskan Guayanaa, Martiniquea, Mayottea, Réunionia ja Saint-Martinia ympäröiviä vesiä, jotka kuuluvat jäsenvaltion suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan; |
| --- | --- |

g)

”Intian valtamerellä ja Länsi-Atlantilla sijaitsevilla unionin vesillä” tarkoitetaan Guadeloupea, Ranskan Guayanaa, Martiniquea, Mayottea, Réunionia ja Saint-Martinia ympäröiviä vesiä, jotka kuuluvat jäsenvaltion suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan;

| h) | ”NEAFC:n sääntelyalueella” tarkoitetaan NEAFC-yleissopimusalueen vesiä, jotka sijaitsevat sopimuspuolten lainkäyttövaltaan kuuluvien vesialueiden ulkopuolella, sellaisina kuin ne on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1236/2010 (26); |
| --- | --- |

h)

”NEAFC:n sääntelyalueella” tarkoitetaan NEAFC-yleissopimusalueen vesiä, jotka sijaitsevat sopimuspuolten lainkäyttövaltaan kuuluvien vesialueiden ulkopuolella, sellaisina kuin ne on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1236/2010 (26);

26

| i) | ”GFCM-sopimusalueella” tarkoitetaan Välimerta ja Mustaamerta sekä niitä yhdistäviä vesialueita, sellaisena kuin se on määritelty asetuksessa (EU) N:o 1343/2011. |
| --- | --- |

i)

”GFCM-sopimusalueella” tarkoitetaan Välimerta ja Mustaamerta sekä niitä yhdistäviä vesialueita, sellaisena kuin se on määritelty asetuksessa (EU) N:o 1343/2011.

6 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 4 artiklassa vahvistettujen määritelmien lisäksi seuraavia määritelmiä:

| 1) | ”hyödyntämismallilla” tarkoitetaan sitä, miten kalastuskuolevuus jakautuu kannan ikä- ja kokoprofiilissa; |
| --- | --- |

1)

”hyödyntämismallilla” tarkoitetaan sitä, miten kalastuskuolevuus jakautuu kannan ikä- ja kokoprofiilissa;

| 2) | ”valikoivuudella” tarkoitetaan kvantitatiivista ilmaisua, joka esitetään todennäköisyytenä saada saaliiksi tietyn kokoisia ja/tai tietyn lajisia meren elollisia luonnonvaroja; |
| --- | --- |

2)

”valikoivuudella” tarkoitetaan kvantitatiivista ilmaisua, joka esitetään todennäköisyytenä saada saaliiksi tietyn kokoisia ja/tai tietyn lajisia meren elollisia luonnonvaroja;

| 3) | ”kohdennetulla kalastuksella” tarkoitetaan pyyntiponnistusta, joka kohdennetaan tiettyyn lajiin tai lajien ryhmään ja joka voidaan määrittää tarkemmin alueellisella tasolla tämän asetuksen 27 artiklan 7 kohdan nojalla annetuissa delegoiduissa säädöksissä; |
| --- | --- |

3)

”kohdennetulla kalastuksella” tarkoitetaan pyyntiponnistusta, joka kohdennetaan tiettyyn lajiin tai lajien ryhmään ja joka voidaan määrittää tarkemmin alueellisella tasolla tämän asetuksen 27 artiklan 7 kohdan nojalla annetuissa delegoiduissa säädöksissä;

| 4) | ”ympäristön hyvällä tilalla” tarkoitetaan ympäristön tilaa merivesissä, sellaisena kuin se on määritelty direktiivin 2008/56/EY 3 artiklan 5 kohdassa; |
| --- | --- |

4)

”ympäristön hyvällä tilalla” tarkoitetaan ympäristön tilaa merivesissä, sellaisena kuin se on määritelty direktiivin 2008/56/EY 3 artiklan 5 kohdassa;

| 5) | ”lajin suojelun tasolla” tarkoitetaan lajiin kohdistuvien eri tekijöiden yhteisvaikutusta, joka voi vaikuttaa kyseisen lajin populaatioiden levinneisyyteen ja runsauteen pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

5)

”lajin suojelun tasolla” tarkoitetaan lajiin kohdistuvien eri tekijöiden yhteisvaikutusta, joka voi vaikuttaa kyseisen lajin populaatioiden levinneisyyteen ja runsauteen pitkällä aikavälillä;

| 6) | ”luontotyypin suojelun tasolla” tarkoitetaan luontotyyppiin ja sille tyypillisiin lajeihin kohdistuvien eri tekijöiden yhteisvaikutusta, joka voi vaikuttaa kyseisen luontotyypin luonnolliseen levinneisyyteen, rakenteeseen ja toimintoihin sekä sille tyypillisten lajien säilymiseen pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

6)

”luontotyypin suojelun tasolla” tarkoitetaan luontotyyppiin ja sille tyypillisiin lajeihin kohdistuvien eri tekijöiden yhteisvaikutusta, joka voi vaikuttaa kyseisen luontotyypin luonnolliseen levinneisyyteen, rakenteeseen ja toimintoihin sekä sille tyypillisten lajien säilymiseen pitkällä aikavälillä;

| 7) | ”herkällä luontotyypillä” tarkoitetaan luontotyyppiä, jonka suojelun tasoon, myös alueen laajuuteen ja bioottisten ja abioottisten osatekijöiden kuntoon (rakenteeseen ja toimintoihin), ihmisen toiminnan, myös kalastustoiminnan, aiheuttamat paineet vaikuttavat kielteisesti. Herkkiin luontotyyppeihin kuuluvat erityisesti direktiivin 92/43/ETY liitteessä I luetellut luontotyypit ja liitteessä II luetellut lajien elinympäristöt, direktiivin 2009/147/EY liitteessä I luetellut lajien elinympäristöt, elinympäristöt, joiden suojeleminen on tarpeen direktiivin 2008/56/EY mukaisen ympäristön hyvän tilan saavuttamiseksi, ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 734/2008 (27) 2 artiklan b alakohdassa määritellyt haavoittuvat meriekosysteemit; |
| --- | --- |

7)

”herkällä luontotyypillä” tarkoitetaan luontotyyppiä, jonka suojelun tasoon, myös alueen laajuuteen ja bioottisten ja abioottisten osatekijöiden kuntoon (rakenteeseen ja toimintoihin), ihmisen toiminnan, myös kalastustoiminnan, aiheuttamat paineet vaikuttavat kielteisesti. Herkkiin luontotyyppeihin kuuluvat erityisesti direktiivin 92/43/ETY liitteessä I luetellut luontotyypit ja liitteessä II luetellut lajien elinympäristöt, direktiivin 2009/147/EY liitteessä I luetellut lajien elinympäristöt, elinympäristöt, joiden suojeleminen on tarpeen direktiivin 2008/56/EY mukaisen ympäristön hyvän tilan saavuttamiseksi, ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 734/2008 (27) 2 artiklan b alakohdassa määritellyt haavoittuvat meriekosysteemit;

27

| 8) | ”herkällä lajilla” tarkoitetaan lajia, jonka suojelun tasoon, myös lajin elinympäristöön, levinneisyyteen sekä populaation kokoon tai tilaan, ihmisen toiminnan, myös kalastustoiminnan, aiheuttamat paineet vaikuttavat kielteisesti. Herkkiin lajeihin kuuluvat erityisesti direktiivin 92/43/ETY liitteissä II ja IV luetellut lajit, direktiivin 2009/147/EY soveltamisalaan kuuluvat lajit ja lajit, joiden suojelu on tarpeen direktiivin 2008/56/EY mukaisen ympäristön hyvän tilan saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

8)

”herkällä lajilla” tarkoitetaan lajia, jonka suojelun tasoon, myös lajin elinympäristöön, levinneisyyteen sekä populaation kokoon tai tilaan, ihmisen toiminnan, myös kalastustoiminnan, aiheuttamat paineet vaikuttavat kielteisesti. Herkkiin lajeihin kuuluvat erityisesti direktiivin 92/43/ETY liitteissä II ja IV luetellut lajit, direktiivin 2009/147/EY soveltamisalaan kuuluvat lajit ja lajit, joiden suojelu on tarpeen direktiivin 2008/56/EY mukaisen ympäristön hyvän tilan saavuttamiseksi;

| 9) | ”pienillä pelagisilla lajeilla” tarkoitetaan sellaisia lajeja kuin makrilli, silli ja silakka, piikkimakrilli, sardelli, sardiini, mustakitaturska, hopeakuoreet, kilohaili ja karjukala; |
| --- | --- |

9)

”pienillä pelagisilla lajeilla” tarkoitetaan sellaisia lajeja kuin makrilli, silli ja silakka, piikkimakrilli, sardelli, sardiini, mustakitaturska, hopeakuoreet, kilohaili ja karjukala;

| 10) | ”neuvoa-antavilla toimikunnilla” tarkoitetaan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 43 artiklan mukaisesti perustettuja sidosryhmiä; |
| --- | --- |

10)

”neuvoa-antavilla toimikunnilla” tarkoitetaan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 43 artiklan mukaisesti perustettuja sidosryhmiä;

| 11) | ”troolilla” tarkoitetaan pyydystä, jota vedetään aktiivisesti yhdellä tai useammalla kalastusaluksella ja jonka takaosan sulkee pussi tai perä; |
| --- | --- |

11)

”troolilla” tarkoitetaan pyydystä, jota vedetään aktiivisesti yhdellä tai useammalla kalastusaluksella ja jonka takaosan sulkee pussi tai perä;

| 12) | ”vedettävillä pyydyksillä” tarkoitetaan mitä tahansa trooleja, ankkuroituja kierrenuottia, pohjaharoja ja niiden kaltaisia pyydyksiä, joita liikutellaan aktiivisesti vedessä yhdellä tai useammalla kalastusaluksella tai muulla mekaanisella järjestelmällä; |
| --- | --- |

12)

”vedettävillä pyydyksillä” tarkoitetaan mitä tahansa trooleja, ankkuroituja kierrenuottia, pohjaharoja ja niiden kaltaisia pyydyksiä, joita liikutellaan aktiivisesti vedessä yhdellä tai useammalla kalastusaluksella tai muulla mekaanisella järjestelmällä;

| 13) | ”pohjatroolilla” tarkoitetaan troolia, joka on suunniteltu ja varustettu toimimaan merenpohjassa tai sen lähellä; |
| --- | --- |

13)

”pohjatroolilla” tarkoitetaan troolia, joka on suunniteltu ja varustettu toimimaan merenpohjassa tai sen lähellä;

| 14) | ”pohjapyyntiin tarkoitetulla paritroolilla” tarkoitetaan pohjatroolia, jota vetää yhtä aikaa kaksi alusta, yksi troolin kummallakin puolella. Troolin vaakasuunnassa olevaa aukkoa pitää auki kahden pyydystä vetävän aluksen välinen etäisyys; |
| --- | --- |

14)

”pohjapyyntiin tarkoitetulla paritroolilla” tarkoitetaan pohjatroolia, jota vetää yhtä aikaa kaksi alusta, yksi troolin kummallakin puolella. Troolin vaakasuunnassa olevaa aukkoa pitää auki kahden pyydystä vetävän aluksen välinen etäisyys;

| 15) | ”pelagisella troolilla” tarkoitetaan troolia, joka on suunniteltu ja varustettu toimimaan välivedessä; |
| --- | --- |

15)

”pelagisella troolilla” tarkoitetaan troolia, joka on suunniteltu ja varustettu toimimaan välivedessä;

| 16) | ”puomitroolilla” tarkoitetaan troolipyydystä, jonka verkko pidetään vaakatasossa avoinna puomin, siipiverkon tai vastaavanlaisen välineen avulla; |
| --- | --- |

16)

”puomitroolilla” tarkoitetaan troolipyydystä, jonka verkko pidetään vaakatasossa avoinna puomin, siipiverkon tai vastaavanlaisen välineen avulla;

| 17) | ”sähköpulssitroolilla” tarkoitetaan troolia, jossa käytetään sähkövirtaa meren elollisten luonnonvarojen pyytämiseksi; |
| --- | --- |

17)

”sähköpulssitroolilla” tarkoitetaan troolia, jossa käytetään sähkövirtaa meren elollisten luonnonvarojen pyytämiseksi;

| 18) | ”ankkuroidulla kierrenuotalla” tai ”skotlantilaisella nuotalla” tarkoitetaan vedettävää saartopyydystä, jota käytetään aluksesta kahden pitkän köyden (nuottaköydet) avulla, jotka on suunniteltu kokoamaan kalat kohti nuotan suuaukkoa. Tämä pyydys on valmistettu verkosta, joka on suunnittelultaan samankaltainen pohjatroolin kanssa; |
| --- | --- |

18)

”ankkuroidulla kierrenuotalla” tai ”skotlantilaisella nuotalla” tarkoitetaan vedettävää saartopyydystä, jota käytetään aluksesta kahden pitkän köyden (nuottaköydet) avulla, jotka on suunniteltu kokoamaan kalat kohti nuotan suuaukkoa. Tämä pyydys on valmistettu verkosta, joka on suunnittelultaan samankaltainen pohjatroolin kanssa;

| 19) | ”rannalta vedettävällä nuotalla” tarkoitetaan saartopyydyksiä ja vedettäviä nuottia, jotka lasketaan alukselta ja vedetään kohti rantaa samalla kun niitä käytetään rannalta tai rannalle kiinnitetystä tai ankkuroidusta aluksesta; |
| --- | --- |

19)

”rannalta vedettävällä nuotalla” tarkoitetaan saartopyydyksiä ja vedettäviä nuottia, jotka lasketaan alukselta ja vedetään kohti rantaa samalla kun niitä käytetään rannalta tai rannalle kiinnitetystä tai ankkuroidusta aluksesta;

| 20) | ”saartopyydyksellä” tarkoitetaan verkkoa, joka pyydystää kalan saartamalla sen sekä sivuilta että alhaalta päin. Se voi olla joko kurevaijerilla varustettu tai ilman sitä; |
| --- | --- |

20)

”saartopyydyksellä” tarkoitetaan verkkoa, joka pyydystää kalan saartamalla sen sekä sivuilta että alhaalta päin. Se voi olla joko kurevaijerilla varustettu tai ilman sitä;

| 21) | ”kurenuotalla” tai ”pyörönuotalla” tarkoitetaan mitä tahansa saartopyydystä, jonka pohja kurotaan umpeen verkon pohjassa olevalla kurevaijerilla, joka kulkee pohjaköyden kanssa renkaiden läpi ja jonka avulla verkko voidaan kuroa umpeen; |
| --- | --- |

21)

”kurenuotalla” tai ”pyörönuotalla” tarkoitetaan mitä tahansa saartopyydystä, jonka pohja kurotaan umpeen verkon pohjassa olevalla kurevaijerilla, joka kulkee pohjaköyden kanssa renkaiden läpi ja jonka avulla verkko voidaan kuroa umpeen;

| 22) | ”pohjaharalla” tarkoitetaan pyydystä, jota vedetään joko aktiivisesti aluksen pääkoneella (veneellä vedettävä hara) tai moottoroidulla vinssillä ankkuroidusta aluksesta (pumppuhara) simpukoiden, kotiloiden tai sienien pyydystämiseksi ja joka muodostuu kooltaan ja muodoltaan vaihtelevaan jäykkään kehikkoon tai tankoon kiinnitetystä verkkopussista tai metallikorista ja jonka alaosassa voi olla joko pyöristetty, terävä tai hammastettu terä ja jossa voi olla jalaksia ja sukelluslevyjä. Jotkin pohjaharat on varustettu hydraulisella koneistolla (hydrauliset pohjaharat). Käsin tai käsikäyttöisellä vinssillä matalassa vedessä joko veneellä tai ilman venettä simpukoiden, kotiloiden tai sienien pyydystämiseksi vedettävää pohjaharaa (käsin vedettävä hara) ei pidetä tässä asetuksessa tarkoitettuna vedettävänä pyydyksenä; |
| --- | --- |

22)

”pohjaharalla” tarkoitetaan pyydystä, jota vedetään joko aktiivisesti aluksen pääkoneella (veneellä vedettävä hara) tai moottoroidulla vinssillä ankkuroidusta aluksesta (pumppuhara) simpukoiden, kotiloiden tai sienien pyydystämiseksi ja joka muodostuu kooltaan ja muodoltaan vaihtelevaan jäykkään kehikkoon tai tankoon kiinnitetystä verkkopussista tai metallikorista ja jonka alaosassa voi olla joko pyöristetty, terävä tai hammastettu terä ja jossa voi olla jalaksia ja sukelluslevyjä. Jotkin pohjaharat on varustettu hydraulisella koneistolla (hydrauliset pohjaharat). Käsin tai käsikäyttöisellä vinssillä matalassa vedessä joko veneellä tai ilman venettä simpukoiden, kotiloiden tai sienien pyydystämiseksi vedettävää pohjaharaa (käsin vedettävä hara) ei pidetä tässä asetuksessa tarkoitettuna vedettävänä pyydyksenä;

| 23) | ”seisovilla verkoilla” tarkoitetaan mitä tahansa tavallisia verkkoja, pussiverkkoja tai riimuverkkoja, jotka on ankkuroitu merenpohjaan, jotta kalat uisivat niihin ja takertuisivat verkkoon tai jäisivät kiinni verkon silmiin; |
| --- | --- |

23)

”seisovilla verkoilla” tarkoitetaan mitä tahansa tavallisia verkkoja, pussiverkkoja tai riimuverkkoja, jotka on ankkuroitu merenpohjaan, jotta kalat uisivat niihin ja takertuisivat verkkoon tai jäisivät kiinni verkon silmiin;

| 24) | ”ajoverkolla” tarkoitetaan verkkoa, joka pysyy kellukkeiden avulla pinnan tuntumassa tai tietyllä etäisyydellä sen alapuolella ja joka ajelehtii virtausten mukana joko irrallisena tai sen aluksen mukana, johon se on kiinnitetty. Siinä voi olla laitteita, joilla pyritään vakauttamaan verkkoa tai rajoittamaan sen ajelehtimista; |
| --- | --- |

24)

”ajoverkolla” tarkoitetaan verkkoa, joka pysyy kellukkeiden avulla pinnan tuntumassa tai tietyllä etäisyydellä sen alapuolella ja joka ajelehtii virtausten mukana joko irrallisena tai sen aluksen mukana, johon se on kiinnitetty. Siinä voi olla laitteita, joilla pyritään vakauttamaan verkkoa tai rajoittamaan sen ajelehtimista;

| 25) | ”verkolla” tarkoitetaan yhdestä verkkoliinasta tehtyä seisovaa verkkoa, joka pysyy vedessä pystysuorassa kohojen ja painojen avulla; |
| --- | --- |

25)

”verkolla” tarkoitetaan yhdestä verkkoliinasta tehtyä seisovaa verkkoa, joka pysyy vedessä pystysuorassa kohojen ja painojen avulla;

| 26) | ”pussiverkolla” tarkoitetaan seisovaa verkkoa, joka koostuu havasseinästä, joka on varustettu niin, että havas roikkuu köysistä löysemmin kuin tavallisessa verkossa; |
| --- | --- |

26)

”pussiverkolla” tarkoitetaan seisovaa verkkoa, joka koostuu havasseinästä, joka on varustettu niin, että havas roikkuu köysistä löysemmin kuin tavallisessa verkossa;

| 27) | ”riimuverkolla” tarkoitetaan seisovaa verkkoa, joka on tehty useista havaskerroksista, jossa kahden uloimman suurisilmäisen kerroksen välissä on pienisilmäinen havas; |
| --- | --- |

27)

”riimuverkolla” tarkoitetaan seisovaa verkkoa, joka on tehty useista havaskerroksista, jossa kahden uloimman suurisilmäisen kerroksen välissä on pienisilmäinen havas;

| 28) | ”yhdistetyllä verkko-riimuverkolla” tarkoitetaan ankkuroitua verkkoa, jossa tavallinen verkko on yhdistetty riimuverkkoon, joka muodostaa yhdistelmäpohjaverkon alaosan; |
| --- | --- |

28)

”yhdistetyllä verkko-riimuverkolla” tarkoitetaan ankkuroitua verkkoa, jossa tavallinen verkko on yhdistetty riimuverkkoon, joka muodostaa yhdistelmäpohjaverkon alaosan;

| 29) | ”pitkälläsiimalla” tarkoitetaan pyydystä, joka koostuu pituudeltaan vaihtelevasta selkäsiimasta, johon perukkeet (tapsit) koukkuineen kiinnitetään etäisyyksin, jotka vaihtelevat kohdelajin mukaan. Selkäsiima ankkuroidaan joko vaakasuunnassa pohjaan tai lähelle pohjaa tai pystysuunnassa, tai sen voidaan antaa ajelehtia lähellä pintaa; |
| --- | --- |

29)

”pitkälläsiimalla” tarkoitetaan pyydystä, joka koostuu pituudeltaan vaihtelevasta selkäsiimasta, johon perukkeet (tapsit) koukkuineen kiinnitetään etäisyyksin, jotka vaihtelevat kohdelajin mukaan. Selkäsiima ankkuroidaan joko vaakasuunnassa pohjaan tai lähelle pohjaa tai pystysuunnassa, tai sen voidaan antaa ajelehtia lähellä pintaa;

| 30) | ”erilaisilla merroilla” tarkoitetaan äyriäisten, simpukoiden tai kalojen pyydystämiseen tarkoitettuja häkkien tai korien muotoisia ansoja, joissa on yksi tai useampi suuaukko ja jotka sijoitetaan merenpohjaan tai sen yläpuolelle; |
| --- | --- |

30)

”erilaisilla merroilla” tarkoitetaan äyriäisten, simpukoiden tai kalojen pyydystämiseen tarkoitettuja häkkien tai korien muotoisia ansoja, joissa on yksi tai useampi suuaukko ja jotka sijoitetaan merenpohjaan tai sen yläpuolelle;

| 31) | ”käsisiimalla” tarkoitetaan yhtä siimaa, jossa on yksi tai useampi viehe tai syötillinen koukku; |
| --- | --- |

31)

”käsisiimalla” tarkoitetaan yhtä siimaa, jossa on yksi tai useampi viehe tai syötillinen koukku;

| 32) | ”Pyhän Andreaksen ristillä” tarkoitetaan kauhaa, joka saksimaista toimintaa käyttäen pyydystää esimerkiksi simpukoita tai jalokorallia merenpohjasta; |
| --- | --- |

32)

”Pyhän Andreaksen ristillä” tarkoitetaan kauhaa, joka saksimaista toimintaa käyttäen pyydystää esimerkiksi simpukoita tai jalokorallia merenpohjasta;

| 33) | ”perällä” tarkoitetaan troolin perimmäistä, joko lieriön muotoista, kehältään kauttaaltaan samanlaista, tai muodoltaan kapeneva osaa. Perä voi koostua yhdestä tai useammasta paneelista (havaskappaleesta), jotka on kiinnitetty toisiinsa sivuistaan, ja siihen voi kuulua pidennysosa, joka koostuu yhdestä tai useammasta paneelista, jotka sijaitsevat heti varsinaisen perän edessä; |
| --- | --- |

33)

”perällä” tarkoitetaan troolin perimmäistä, joko lieriön muotoista, kehältään kauttaaltaan samanlaista, tai muodoltaan kapeneva osaa. Perä voi koostua yhdestä tai useammasta paneelista (havaskappaleesta), jotka on kiinnitetty toisiinsa sivuistaan, ja siihen voi kuulua pidennysosa, joka koostuu yhdestä tai useammasta paneelista, jotka sijaitsevat heti varsinaisen perän edessä;

| 34) | ”silmäkoolla” tarkoitetaan






  i) | solmitun havaksen osalta saman, täysin levitetyn silmän kahden vastakkaisen solmun välistä pisintä etäisyyttä; |
| --- | --- | --- |

34)

”silmäkoolla” tarkoitetaan

i)

solmitun havaksen osalta saman, täysin levitetyn silmän kahden vastakkaisen solmun välistä pisintä etäisyyttä;

| ii) | solmuttoman havaksen osalta saman, mahdollisimman pitkäksi venytetyn silmän vastakkaisten liitosten välistä sisäistä etäisyyttä; |
| --- | --- |

ii)

solmuttoman havaksen osalta saman, mahdollisimman pitkäksi venytetyn silmän vastakkaisten liitosten välistä sisäistä etäisyyttä;

| 35) | ”neliösilmällä” tarkoitetaan nelisivuista silmää, joka koostuu kahdesta samansuuntaisesta silmätankoparista, joilla on sama nimellispituus ja joista yksi pari on samansuuntainen verkon pituusakselin kanssa ja toinen pari on siihen nähden suorassa kulmassa; |
| --- | --- |

35)

”neliösilmällä” tarkoitetaan nelisivuista silmää, joka koostuu kahdesta samansuuntaisesta silmätankoparista, joilla on sama nimellispituus ja joista yksi pari on samansuuntainen verkon pituusakselin kanssa ja toinen pari on siihen nähden suorassa kulmassa;

| 36) | ”vinoneliösilmällä” tarkoitetaan silmää, joka koostuu neljästä samanpituisesta silmätangosta, ja jonka kaksi lävistäjää ovat kohtisuorassa verkon pituusakseliin nähden ja yksi lävistäjä on samansuuntainen sen kanssa; |
| --- | --- |

36)

”vinoneliösilmällä” tarkoitetaan silmää, joka koostuu neljästä samanpituisesta silmätangosta, ja jonka kaksi lävistäjää ovat kohtisuorassa verkon pituusakseliin nähden ja yksi lävistäjä on samansuuntainen sen kanssa;

| 37) | ”T90-trooleilla” tarkoitetaan trooleja, ankkuroituja kierrenuottia ja niiden kaltaisia vedettäviä pyydyksiä, joiden solmittua vinoneliösilmäistä havasta on käännetty perässä ja pidennysosassa 90°:ta siten, että havas on enimmäkseen hinauksen suuntainen; |
| --- | --- |

37)

”T90-trooleilla” tarkoitetaan trooleja, ankkuroituja kierrenuottia ja niiden kaltaisia vedettäviä pyydyksiä, joiden solmittua vinoneliösilmäistä havasta on käännetty perässä ja pidennysosassa 90°:ta siten, että havas on enimmäkseen hinauksen suuntainen;

| 38) | ”Bacoma-valikointiristikolla” tarkoitetaan solmuttomasta neliösilmäisestä havaksesta valmistettua valikointiristikkoa, joka on kiinnitetty perän yläpuoliseen havaskappaleeseen niin, että sen alareuna on enintään neljän silmän päässä sulkuköydestä; |
| --- | --- |

38)

”Bacoma-valikointiristikolla” tarkoitetaan solmuttomasta neliösilmäisestä havaksesta valmistettua valikointiristikkoa, joka on kiinnitetty perän yläpuoliseen havaskappaleeseen niin, että sen alareuna on enintään neljän silmän päässä sulkuköydestä;

| 39) | ”seulaverkolla” tarkoitetaan havaskappaletta, joka on kiinnitetty katkaraputroolin koko kehälle perän tai pidennysosan eteen ja joka kapenee kärjeksi, jossa se kiinnittyy katkaraputroolin alahavakseen. Poistumisreikä on se aukko, jossa seulaverkko ja perä kohtaavat ja jonka ansiosta lajit tai yksilöt, jotka ovat liian isoja kulkemaan seulan läpi, pääsevät pyydyksestä pois, kun taas katkaravut kulkeutuvat seulan läpi perään; |
| --- | --- |

39)

”seulaverkolla” tarkoitetaan havaskappaletta, joka on kiinnitetty katkaraputroolin koko kehälle perän tai pidennysosan eteen ja joka kapenee kärjeksi, jossa se kiinnittyy katkaraputroolin alahavakseen. Poistumisreikä on se aukko, jossa seulaverkko ja perä kohtaavat ja jonka ansiosta lajit tai yksilöt, jotka ovat liian isoja kulkemaan seulan läpi, pääsevät pyydyksestä pois, kun taas katkaravut kulkeutuvat seulan läpi perään;

| 40) | ”korkeudella” tarkoitetaan märkinä ja yläköyteen nähden suorassa kulmassa venytettyjen verkon silmien (solmut mukaan luettuna) korkeuksien summaa; |
| --- | --- |

40)

”korkeudella” tarkoitetaan märkinä ja yläköyteen nähden suorassa kulmassa venytettyjen verkon silmien (solmut mukaan luettuna) korkeuksien summaa;

| 41) | ”vedessäoloajalla” tarkoitetaan aikaa siitä hetkestä, kun pyydys lasketaan veteen, siihen hetkeen, kun pyydys on kokonaisuudessaan nostettu kalastusalukselle; |
| --- | --- |

41)

”vedessäoloajalla” tarkoitetaan aikaa siitä hetkestä, kun pyydys lasketaan veteen, siihen hetkeen, kun pyydys on kokonaisuudessaan nostettu kalastusalukselle;

| 42) | ”pyydysten seuranta-antureilla” tarkoitetaan sähköisiä etäantureita, jotka asennetaan pyydyksiin seuraamaan keskeisiä suoritusparametreja, kuten trooliovien välistä etäisyyttä tai saaliin määrää; |
| --- | --- |

42)

”pyydysten seuranta-antureilla” tarkoitetaan sähköisiä etäantureita, jotka asennetaan pyydyksiin seuraamaan keskeisiä suoritusparametreja, kuten trooliovien välistä etäisyyttä tai saaliin määrää;

| 43) | ”painollisella siimalla” tarkoitetaan syötillisillä koukuilla varustettua siimaa, johon on lisätty painoja lisäämään sen uppoamisnopeutta ja siten lyhentämään aikaa, jonka se on alttiina merilinnuille; |
| --- | --- |

43)

”painollisella siimalla” tarkoitetaan syötillisillä koukuilla varustettua siimaa, johon on lisätty painoja lisäämään sen uppoamisnopeutta ja siten lyhentämään aikaa, jonka se on alttiina merilinnuille;

| 44) | ”akustisilla karkotinlaitteilla” tarkoitetaan laitteita, joiden tarkoituksena on karkottaa merinisäkkäiden kaltaiset lajit pyydyksistä lähettämällä akustisia signaaleja; |
| --- | --- |

44)

”akustisilla karkotinlaitteilla” tarkoitetaan laitteita, joiden tarkoituksena on karkottaa merinisäkkäiden kaltaiset lajit pyydyksistä lähettämällä akustisia signaaleja;

| 45) | ”lintujenkarkotussiimoilla” (kutsutaan myös ”tori-siimoiksi”) tarkoitetaan viirillisiä siimoja, joita hinataan kalastusaluksen perän läheisestä korkeasta kohdasta samaan aikaan kun käytetään syötillisiä koukkuja, merilintujen karkottamiseksi pois koukkujen luota; |
| --- | --- |

45)

”lintujenkarkotussiimoilla” (kutsutaan myös ”tori-siimoiksi”) tarkoitetaan viirillisiä siimoja, joita hinataan kalastusaluksen perän läheisestä korkeasta kohdasta samaan aikaan kun käytetään syötillisiä koukkuja, merilintujen karkottamiseksi pois koukkujen luota;

| 46) | ”palautusistutuksella” tarkoitetaan tietynlajisten luonnonvaraisten eläinten päästämistä vapaaksi vesiin, joissa niitä esiintyy luonnostaan, jotta vesiympäristön luonnollista tuotantoa voidaan käyttää kalastettavien yksilöiden määrän ja/tai luonnollisen uudistumisen lisäämiseksi; |
| --- | --- |

46)

”palautusistutuksella” tarkoitetaan tietynlajisten luonnonvaraisten eläinten päästämistä vapaaksi vesiin, joissa niitä esiintyy luonnostaan, jotta vesiympäristön luonnollista tuotantoa voidaan käyttää kalastettavien yksilöiden määrän ja/tai luonnollisen uudistumisen lisäämiseksi;

| 47) | ”siirtoistutuksella” tarkoitetaan menettelyä, jossa ihminen tarkoituksellisesti siirtää ja päästää lajin alueille, joilla on kyseisen lajin vakiintunut populaatio; |
| --- | --- |

47)

”siirtoistutuksella” tarkoitetaan menettelyä, jossa ihminen tarkoituksellisesti siirtää ja päästää lajin alueille, joilla on kyseisen lajin vakiintunut populaatio;

| 48) | ”valikoivuuden suoritusindikaattorilla” tarkoitetaan vertailuvälinettä, jota voidaan käyttää YKP:n ei-toivottujen saaliiden vähentämistavoitteiden saavuttamisessa ajan mittaan tapahtuvan edistymisen seuraamiseksi; |
| --- | --- |

48)

”valikoivuuden suoritusindikaattorilla” tarkoitetaan vertailuvälinettä, jota voidaan käyttää YKP:n ei-toivottujen saaliiden vähentämistavoitteiden saavuttamisessa ajan mittaan tapahtuvan edistymisen seuraamiseksi;

| 49) | ”harppuunalla” tarkoitetaan pneumaattista tai mekaanista kannettavaa asetta, jolla ammutaan nuolia vedenalaisessa kalastuksessa; |
| --- | --- |

49)

”harppuunalla” tarkoitetaan pneumaattista tai mekaanista kannettavaa asetta, jolla ammutaan nuolia vedenalaisessa kalastuksessa;

| 50) | ”parhaan valikoivuuden tuottavalla pituudella (Lopt)” tarkoitetaan keskimääräistä pyyntipituutta, joka parhaiden saatavilla olevien tieteellisten lausuntojen perusteella optimoi kannan yksilöiden kasvun. |
| --- | --- |

50)

”parhaan valikoivuuden tuottavalla pituudella (Lopt)” tarkoitetaan keskimääräistä pyyntipituutta, joka parhaiden saatavilla olevien tieteellisten lausuntojen perusteella optimoi kannan yksilöiden kasvun.

opt

II LUKU

YHTEISET TEKNISET TOIMENPITEET

1 JAKSO

Kielletyt pyydykset ja käyttötavat

7 artikla

Kielletyt pyydykset ja menetelmät

1.   On kiellettyä pyytää tai kerätä meriympäristön lajeja käyttäen seuraavia menetelmiä:

| a) | myrkylliset, huumaavat tai syövyttävät aineet; |
| --- | --- |

a)

myrkylliset, huumaavat tai syövyttävät aineet;

| b) | sähkövirta, lukuun ottamatta sähköpulssitroolia, jonka käyttö on sallittua ainoastaan liitteessä V olevassa D osassa esitettyjen erityisten säännösten nojalla; |
| --- | --- |

b)

sähkövirta, lukuun ottamatta sähköpulssitroolia, jonka käyttö on sallittua ainoastaan liitteessä V olevassa D osassa esitettyjen erityisten säännösten nojalla;

| c) | räjähteet; |
| --- | --- |

c)

räjähteet;

| d) | paineilmavasarat ja muut lyömävälineet; |
| --- | --- |

d)

paineilmavasarat ja muut lyömävälineet;

| e) | jalokorallin tai muunlaisten korallien tai korallimaisten organismien keräämiseen tarkoitetut vedettävät laitteet; |
| --- | --- |

e)

jalokorallin tai muunlaisten korallien tai korallimaisten organismien keräämiseen tarkoitetut vedettävät laitteet;

| f) | pyhän Andreaksen risti ja vastaavanlaiset erityisesti jalokorallin tai muunlaisten korallien tai korallimaisten lajien keräämiseen tarkoitetut kauhat; |
| --- | --- |

f)

pyhän Andreaksen risti ja vastaavanlaiset erityisesti jalokorallin tai muunlaisten korallien tai korallimaisten lajien keräämiseen tarkoitetut kauhat;

| g) | kaikenlaiset ammukset, lukuun ottamatta niitä, joita käytetään kasvatuskasseissa olevien tai tonnikalarysällä pyydettyjen tonnikalojen tappamiseen, ja atraimia tai harppuunoita, joita käytetään virkistyskalastuksessa ilman paineilmalaitetta aamunkoitosta auringonlaskuun. |
| --- | --- |

g)

kaikenlaiset ammukset, lukuun ottamatta niitä, joita käytetään kasvatuskasseissa olevien tai tonnikalarysällä pyydettyjen tonnikalojen tappamiseen, ja atraimia tai harppuunoita, joita käytetään virkistyskalastuksessa ilman paineilmalaitetta aamunkoitosta auringonlaskuun.

2.   Sen estämättä, mitä 2 artiklassa säädetään, tätä artiklaa sovelletaan unionin aluksiin kansainvälisillä vesillä ja kolmansien maiden vesillä, paitsi jos monenvälisissä kalastusjärjestöissä tai kahden- tai monenvälisten sopimusten nojalla hyväksytyissä taikka kolmannen maan hyväksymissä säännöissä erityisesti toisin määrätään.

2 JAKSO

Pyydyksiä ja niiden käyttöedellytyksiä koskevat yleiset rajoitukset

8 artikla

Vedettävien pyydysten käyttöä koskevat yleiset rajoitukset

1.   Liitteiden V–XI soveltamiseksi kyseisissä liitteissä tarkoitetun hinattavan pyydyksen silmäkoolla tarkoitetaan minkä tahansa sellaisen verkon perän osan ja minkä tahansa sen pidennysosan vähimmäissilmäkokoa, joka on kalastusaluksella ja joka on kiinnitetty tai joka voidaan kiinnittää mihin tahansa hinattavaan verkkoon. Tätä kohtaa ei sovelleta havaslaitteisiin, joita käytetään pyydysten seuranta-antureiden kiinnittämiseen, tai silloin kun niitä käytetään laitteissa kalojen ja kilpikonnien päästämiseksi ulos verkosta. Meriympäristön lajien koko- tai lajivalikoivuutta parantavista lisäpoikkeuksista voidaan säätää 15 artiklan mukaisesti annetulla delegoidulla säädöksellä.

2.   Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta pohjaharoihin. Jos aluksella on pohjaharoja, matkan aikana on kuitenkin noudatettava seuraavia:

| a) | on kiellettyä jälleenlaivata meren eliöitä; |
| --- | --- |

a)

on kiellettyä jälleenlaivata meren eliöitä;

| b) | Itämerellä on kiellettyä pitää aluksella tai purkaa aluksesta meren eliöitä, ellei niiden elopainosta vähintään 85 prosenttia ole simpukoita ja/tai punalevää (Furcellaria lumbricalis); |
| --- | --- |

b)

Itämerellä on kiellettyä pitää aluksella tai purkaa aluksesta meren eliöitä, ellei niiden elopainosta vähintään 85 prosenttia ole simpukoita ja/tai punalevää (Furcellaria lumbricalis);

| c) | kaikilla muilla merialueilla paitsi Välimerellä, jolla sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1967/2006 13 artiklaa, on kiellettyä pitää aluksella tai purkaa aluksesta meren eliöitä, ellei niiden elopainosta vähintään 95 prosenttia ole simpukoita, kotiloita tai sieniä. |
| --- | --- |

c)

kaikilla muilla merialueilla paitsi Välimerellä, jolla sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1967/2006 13 artiklaa, on kiellettyä pitää aluksella tai purkaa aluksesta meren eliöitä, ellei niiden elopainosta vähintään 95 prosenttia ole simpukoita, kotiloita tai sieniä.

Tämän kohdan b ja c alakohtaa ei sovelleta asetuksen (EU) N:o 1380/201315 artiklassa asetetun purkamisvelvoitteen alaisten lajien tahattomiin saaliisiin. Tällaiset tahattomat saaliit on purettava aluksesta ja luettava kiintiöihin.

3.   Jos yksi tai useampi kalastusalus vetää samanaikaisesti useampaa verkkoa, jokaisen verkon on oltava samaa nimellissilmäkokoa. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 15 artiklan nojalla ja 29 artiklan mukaisesti tästä kohdasta poikkeamiseksi, mikäli useiden silmäkooltaan erilaisten verkkojen käyttö tuottaa meren elollisten luonnonvarojen säilymisen kannalta vähintään vastaavan hyödyn kuin nykyiset pyyntimenetelmät.

4.   On kiellettyä käyttää laitetta, joka tukkii tai muulla tavoin tehokkaasti pienentää perän tai vedettävän pyydyksen minkä tahansa osan silmäkokoa, ja pitää aluksella tähän tarkoitukseen nimenomaisesti suunniteltua laitetta. Tämä kohta ei estä käyttämästä erityisiä laitteita, joilla vähennetään vedettävän pyydyksen kulumista ja lujitetaan sitä tai vähennetään saaliin karkaamista vedettävien pyydysten etuosasta.

5.   Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä 4 kohdassa tarkoitettujen perien ja laitteiden tarkkaa määrittelyä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamiseksi. Kyseisten täytäntöönpanosäädösten on perustuttava parhaisiin saatavilla oleviin tieteellisiin ja teknisiin lausuntoihin, ja niissä voidaan määritellä

| a) | langan paksuutta koskevat rajoitukset; |
| --- | --- |

a)

langan paksuutta koskevat rajoitukset;

| b) | perän ympärysmittaa koskevat rajoitukset; |
| --- | --- |

b)

perän ympärysmittaa koskevat rajoitukset;

| c) | havasmateriaalin käyttöä koskevat rajoitukset; |
| --- | --- |

c)

havasmateriaalin käyttöä koskevat rajoitukset;

| d) | perien rakenne ja kiinnitys; |
| --- | --- |

d)

perien rakenne ja kiinnitys;

| e) | sallitut laitteet, joilla voidaan vähentää kulumista; ja |
| --- | --- |

e)

sallitut laitteet, joilla voidaan vähentää kulumista; ja

| f) | laitteet, joilla voidaan vähentää saaliin karkaamista. |
| --- | --- |

f)

laitteet, joilla voidaan vähentää saaliin karkaamista.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

9 artikla

Seisovien verkkojen ja ajoverkkojen käyttöä koskevat yleiset rajoitukset

1.   Aluksella ei saa pitää tai käyttää yhtä tai useampaa ajoverkkoa, joiden yksittäinen tai yhteenlaskettu pituus on yli 2,5 kilometriä.

2.   On kiellettyä käyttää ajoverkkoja liitteessä III lueteltujen lajien kalastamiseen.

3.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, aluksella on kiellettyä pitää tai käyttää ajoverkkoja Itämerellä.

4.   On kiellettyä käyttää ankkuroituja verkkoja, pussiverkkoja ja riimuverkkoja seuraavien lajien pyytämiseksi:

| a) | valkotonnikala (Thunnus alalunga); |
| --- | --- |

a)

valkotonnikala (Thunnus alalunga);

| b) | tonnikala (Thunnus thynnus); |
| --- | --- |

b)

tonnikala (Thunnus thynnus);

| c) | merilahna (Brama brama); |
| --- | --- |

c)

merilahna (Brama brama);

| d) | miekkakala (Xiphias gladius); |
| --- | --- |

d)

miekkakala (Xiphias gladius);

| e) | seuraavien lajien tai heimojen hait: Hexanchus griseus, Cetorhinus maximus, kaikki Alopiidae-heimon lajit, Carcharhinidae, Sphyrnidae, Isuridae, Lamnidae. |
| --- | --- |

e)

seuraavien lajien tai heimojen hait: Hexanchus griseus, Cetorhinus maximus, kaikki Alopiidae-heimon lajit, Carcharhinidae, Sphyrnidae, Isuridae, Lamnidae.

5.   Edellä olevasta 4 kohdasta poiketen kyseisessä kohdassa tarkoitettujen hailajien Välimerellä saatuja enintään kolmen yksilön tahattomia saaliita voidaan pitää aluksella tai purkaa aluksesta edellyttäen, että ne eivät ole unionin oikeuden nojalla suojeltuja lajeja.

6.   On kiellettyä käyttää ankkuroitavia verkkoja, pussiverkkoja tai riimuverkkoja missään sellaisessa paikassa, jonka kartan mukainen syvyys on yli 200 metriä.

7.   Sen estämättä, mitä tämän artiklan 6 kohdassa säädetään,

| a) | liitteessä V olevan C osan 6.1 kohdassa, liitteessä VI olevan C osan 9.1 kohdassa ja liitteessä VII olevan C osan 4.1 kohdassa esitettyjä erityisiä poikkeuksia sovelletaan, jos kartan mukainen syvyys on 200–600 metriä; |
| --- | --- |

a)

liitteessä V olevan C osan 6.1 kohdassa, liitteessä VI olevan C osan 9.1 kohdassa ja liitteessä VII olevan C osan 4.1 kohdassa esitettyjä erityisiä poikkeuksia sovelletaan, jos kartan mukainen syvyys on 200–600 metriä;

| b) | ankkuroitavien verkkojen, pussiverkkojen ja riimuverkkojen käyttö paikassa, jonka kartan mukainen syvyys on yli 200 metriä, sallitaan Välimerellä. |
| --- | --- |

b)

ankkuroitavien verkkojen, pussiverkkojen ja riimuverkkojen käyttö paikassa, jonka kartan mukainen syvyys on yli 200 metriä, sallitaan Välimerellä.

3 JAKSO

Herkkien lajien ja luontotyyppien suojeleminen

10 artikla

Rauhoitetut kala-, äyriäis- ja nilviäislajit

1.   Direktiivin 92/43/ETY liitteessä IV tarkoitettujen kala-, äyriäis- ja nilviäislajien pyytäminen, aluksella pitäminen, jälleenlaivaaminen tai aluksesta purkaminen on kiellettyä, paitsi jos myönnetään poikkeuksia mainitun direktiivin 16 artiklan nojalla.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen lajien lisäksi unionin alukset eivät saa kalastaa, pitää aluksella, jälleenlaivata, purkaa aluksesta, varastoida, myydä, pitää esillä tai tarjota myyntiin liitteessä I lueteltuja lajeja tai lajeja, joiden kalastus on kielletty muiden unionin säädösten nojalla.

3.   Jos 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja lajeja saadaan tahattomasti saaliiksi, niitä ei saa vahingoittaa ja yksilöt on päästettävä heti takaisin mereen, lukuun ottamatta tapauksia, joissa mahdollistetaan tahattomasti tapettujen yksilöiden tieteellinen tutkimus sovellettavan unionin oikeuden mukaisesti.

4.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 29 artiklan mukaisesti liitteessä I esitetyn luettelon muuttamiseksi, jos parhaiden saatavilla olevien tieteellisten lausuntojen mukaan luettelon muuttaminen on tarpeen.

5.   Tämän artiklan 4 kohdan nojalla hyväksytyillä toimenpiteillä pyritään saavuttamaan 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa asetettu tavoite, ja niissä voidaan ottaa huomioon herkkien lajien suojelemista koskevat kansainväliset sopimukset.

11 artikla

Merinisäkkäiden, merilintujen ja meressä elävien matelijoiden saaliit

1.   Direktiivin 92/43/ETY liitteissä II ja IV tarkoitettujen merinisäkkäiden ja meressä elävien matelijoiden sekä direktiivissä 2009/147/EY tarkoitettujen merilintujen pyytäminen, pitäminen aluksella, jälleenlaivaus tai aluksesta purkaminen on kiellettyä.

2.   Jos 1 kohdassa tarkoitettuja lajeja saadaan saaliiksi, niitä ei saa vahingoittaa ja yksilöt on päästettävä heti takaisin mereen.

3.   Sen estämättä, mitä 1 ja 2 kohdassa säädetään, 1 kohdassa tarkoitettujen tahattomasti saaliiksi saatujen meriympäristön lajien yksilöiden aluksella pitäminen, jälleenlaivaaminen tai aluksesta purkaminen on sallittua silloin, kun se on tarpeen yksittäisten eläinten toipumisen auttamiseksi ja tahattomasti tapettujen yksilöiden tieteellisen tutkimuksen mahdollistamiseksi, ja edellyttäen, että asianomaisille kansallisille toimivaltaisille viranomaisille on annettu kaikki tiedot ennakolta mahdollisimman pian saaliiksi saamisen jälkeen ja sovellettavan unionin oikeuden mukaisesti.

4.   Jäsenvaltiot voivat parhaiden saatavilla olevien tieteellisten lausuntojen perusteella ottaa lippunsa alla purjehtivien alusten osalta käyttöön ehkäiseviä toimenpiteitä tai tiettyjen pyydysten käyttöä koskevia rajoituksia. Tällaisilla toimenpiteillä on vähennettävä tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen lajien saaliita mahdollisimman paljon ja mahdollisuuksien mukaan lopetettava niiden joutuminen saaliiksi, ja niiden on oltava asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden mukaisia ja vähintään yhtä tiukkoja kuin unionin oikeuden nojalla sovellettavat tekniset toimenpiteet.

5.   Tämän artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksytyillä toimenpiteillä pyritään 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa vahvistetun päämäärän saavuttamiseen. Jäsenvaltioiden on valvontaa varten ilmoitettava toisille jäsenvaltioille, joita asia koskee, tämän artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksytyistä säännöksistä. Niiden on myös asetettava tällaisia toimenpiteitä koskevat asianmukaiset tiedot julkisesti saataville.

12 artikla

Herkkien luontotyyppien, mukaan lukien haavoittuvat meriekosysteemit, suojeleminen

1.   On kiellettyä käyttää liitteessä II täsmennettyjä pyydyksiä kyseisessä liitteessä esitetyillä asiaankuuluvilla alueilla.

2.   Siinä tapauksessa, että parhaissa saatavilla olevissa tieteellisissä lausunnoissa suositellaan muuttamaan liitteessä II esitettyä alueiden luetteloa, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tämän asetuksen 29 artiklan mukaisesti ja asetuksen (EU) N:o 1380/201311 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen liitteen II muuttamiseksi tämän mukaisesti. Tällaisia muutoksia hyväksyessään komissio kiinnittää erityistä huomiota kalastustoiminnan siirtymisestä muille herkille alueille aiheutuvien kielteisten vaikutusten lieventämiseen.

3.   Jos 1 kohdassa tarkoitetut luontotyypit tai muut herkät luontotyypit, mukaan lukien haavoittuvat meriekosysteemit, sijaitsevat jonkin jäsenvaltion suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä, kyseinen jäsenvaltio voi ottaa asetuksen (EU) N:o 1380/201311 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen käyttöön pyyntikieltoalueita tai muita säilyttämistoimenpiteitä tällaisten luontotyyppien suojelemiseksi. Tällaisten toimenpiteiden on oltava asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklassa asetettujen tavoitteiden mukaisia ja vähintään yhtä tiukkoja kuin unionin oikeuden mukaiset toimenpiteet.

4.   Tämän artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti hyväksytyillä toimenpiteillä pyritään 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa vahvistetun päämäärän saavuttamiseen.

4 JAKSO

Säilyttämisen vähimmäisviitekoot

13 artikla

Säilyttämisen vähimmäisviitekoot

1.   Tämän asetuksen liitteissä V–X olevissa A osissa täsmennettyjä meriympäristön lajien säilyttämisen vähimmäisviitekokoja sovelletaan seuraavissa tarkoituksissa:

| a) | meriympäristön lajien nuorten yksilöiden suojelemisen varmistaminen asetuksen (EU) N:o 1380/201315 artiklan 11 ja 12 kohdan nojalla; |
| --- | --- |

a)

meriympäristön lajien nuorten yksilöiden suojelemisen varmistaminen asetuksen (EU) N:o 1380/201315 artiklan 11 ja 12 kohdan nojalla;

| b) | kalakantojen elvytysalueiden perustaminen asetuksen (EU) N:o 1380/2013 8 artiklan nojalla; |
| --- | --- |

b)

kalakantojen elvytysalueiden perustaminen asetuksen (EU) N:o 1380/2013 8 artiklan nojalla;

| c) | kaupallisten vähimmäiskokojen vahvistaminen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1379/2013 (28) 47 artiklan 2 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

c)

kaupallisten vähimmäiskokojen vahvistaminen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1379/2013 (28) 47 artiklan 2 kohdan nojalla.

2.   Meriympäristön lajin koko on mitattava liitteen IV mukaisesti.

3.   Jos meriympäristön lajin koon mittaamista varten on määrätty useampi kuin yksi tapa, yksilön ei katsota olevan säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempi, jos minkä tahansa näistä menetelmistä soveltaminen antaa tulokseksi koon, joka on vähintään yhtä suuri kuin säilyttämisen vähimmäisviitekoko.

4.   Hummereita, langusteja, simpukoita ja kotilosimpukoita, jotka kuuluvat mihin tahansa niistä lajeista, joiden säilyttämisen vähimmäisviitekoot on vahvistettu liitteissä V, VI tai VII, saa pitää aluksella ja purkaa aluksesta vain kokonaisina.

5 JAKSO

Toimenpiteet poisheittämisen vähentämiseksi

14 artikla

Pilottihankkeet ei-toivottujen saaliiden välttämiseksi

1.   Jäsenvaltiot voivat toteuttaa pilottihankkeita, joiden tavoitteena on tutkia keinoja, joilla vältetään ei-toivottuja saaliita, vähennetään ne mahdollisimman pieniksi ja lopetetaan niiden saaminen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) N:o 1380/201314 artiklan soveltamista. Näissä pilottihankkeissa on otettava huomioon asiaan kuuluvien neuvoa-antavien toimikuntien lausunnot, ja niiden on perustuttava parhaisiin saatavilla oleviin tieteellisiin lausuntoihin.

2.   Jos kyseisten pilottihankkeiden tulokset tai muut tieteelliset lausunnot osoittavat, että ei-toivotut saaliit ovat merkittäviä, asianomaisten jäsenvaltioiden on pyrittävä ottamaan käyttöön teknisiä toimenpiteitä kyseisten ei-toivottujen saaliiden vähentämiseksi asetuksen (EU) N:o 1380/201319 artiklan mukaisesti.

III LUKU

ALUEELLISTAMINEN

15 artikla

Alueelliset tekniset toimenpiteet

1.   Alueellisella tasolla vahvistettavat tekniset toimenpiteet esitetään seuraavissa liitteissä:

| a) | liitteessä V Pohjanmeren osalta; |
| --- | --- |

a)

liitteessä V Pohjanmeren osalta;

| b) | liitteessä VI luoteisten vesien osalta; |
| --- | --- |

b)

liitteessä VI luoteisten vesien osalta;

| c) | liitteessä VII lounaisten vesien osalta; |
| --- | --- |

c)

liitteessä VII lounaisten vesien osalta;

| d) | liitteessä VIII Itämeren osalta; |
| --- | --- |

d)

liitteessä VIII Itämeren osalta;

| e) | liitteessä IX Välimeren osalta; |
| --- | --- |

e)

liitteessä IX Välimeren osalta;

| f) | liitteessä X Mustanmeren osalta; |
| --- | --- |

f)

liitteessä X Mustanmeren osalta;

| g) | liitteessä XI Intian valtamerellä ja Länsi-Atlantilla sijaitsevien unionin vesien osalta; |
| --- | --- |

g)

liitteessä XI Intian valtamerellä ja Länsi-Atlantilla sijaitsevien unionin vesien osalta;

| h) | liitteessä XIII herkkien lajien osalta. |
| --- | --- |

h)

liitteessä XIII herkkien lajien osalta.

2.   Jotta voidaan ottaa huomioon asiaan kuuluvan kalastustoiminnan alueelliset erityispiirteet, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tämän asetuksen 29 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1380/201318 artiklan mukaisesti tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa liitteissä esitettyjen teknisten toimenpiteiden muuttamiseksi, täydentämiseksi, kumoamiseksi tai niistä poikkeamiseksi, mukaan lukien pantaessa täytäntöön purkamisvelvoitetta asetuksen (EU) N:o 1380/201315 artiklan 5 ja 6 kohdan yhteydessä. Komissio antaa nämä delegoidut säädökset asetuksen (EU) N:o 1380/201318 artiklan mukaisesti toimitetun yhteisen suosituksen perusteella ja tämän asetuksen III luvun asiaankuuluvien artikloiden mukaisesti.

3.   Tällaisten delegoitujen säädösten antamiseksi jäsenvaltiot, joilla on välitön kalastuksenhoitoetu, voivat toimittaa asetuksen (EU) N:o 1380/201318 artiklan 1 kohdan mukaisesti yhteisiä suosituksia ensimmäisen kerran viimeistään 24 kuukauden kuluttua ja sen jälkeen 18 kuukauden kuluttua tämän asetuksen 31 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kertomuksen antamisesta. Kyseiset jäsenvaltiot voivat myös toimittaa tällaisia suosituksia, kun ne katsovat sen tarpeelliseksi.

4.   Tämän artiklan 2 kohdan nojalla hyväksyttyjen teknisten toimenpiteiden

| a) | avulla on pyrittävä saavuttamaan tämän asetuksen 3 ja 4 artiklassa säädetyt tavoitteet ja päämäärät; |
| --- | --- |

a)

avulla on pyrittävä saavuttamaan tämän asetuksen 3 ja 4 artiklassa säädetyt tavoitteet ja päämäärät;

| b) | avulla on pyrittävä saavuttamaan muissa asiaankuuluvissa YKP:n alalla hyväksytyissä unionin säädöksissä ja erityisesti asetuksen (EU) N:o 1380/2013 9 ja 10 artiklassa tarkoitetuissa monivuotisissa suunnitelmissa vahvistetut tavoitteet sekä noudattamaan niissä säädettyjä edellytyksiä; |
| --- | --- |

b)

avulla on pyrittävä saavuttamaan muissa asiaankuuluvissa YKP:n alalla hyväksytyissä unionin säädöksissä ja erityisesti asetuksen (EU) N:o 1380/2013 9 ja 10 artiklassa tarkoitetuissa monivuotisissa suunnitelmissa vahvistetut tavoitteet sekä noudattamaan niissä säädettyjä edellytyksiä;

| c) | ohjenuorana on käytettävä asetuksen (EU) N:o 1380/2013 3 artiklassa vahvistettuja hyvän hallinnon periaatteita; |
| --- | --- |

c)

ohjenuorana on käytettävä asetuksen (EU) N:o 1380/2013 3 artiklassa vahvistettuja hyvän hallinnon periaatteita;

| d) | on hyödytettävä meren elollisten luonnonvarojen säilyttämistä erityisesti hyödyntämismallien sekä herkkien lajien ja luontotyyppien saaman suojelun tason osalta vähintään vastaavalla tavalla kuin 1 kohdassa tarkoitetut vaatimukset. Lisäksi on otettava huomioon kalastustoiminnan mahdolliset vaikutukset meriekosysteemiin. |
| --- | --- |

d)

on hyödytettävä meren elollisten luonnonvarojen säilyttämistä erityisesti hyödyntämismallien sekä herkkien lajien ja luontotyyppien saaman suojelun tason osalta vähintään vastaavalla tavalla kuin 1 kohdassa tarkoitetut vaatimukset. Lisäksi on otettava huomioon kalastustoiminnan mahdolliset vaikutukset meriekosysteemiin.

5.   Jäljempänä 27 artiklassa ja liitteissä V–XI olevissa B osissa säädettyjen silmäkoon tarkkoja määrittelyjä koskevien edellytysten soveltaminen ei saa heikentää 14 päivänä elokuuta 2019 voimassa olevia valikoivuusvaatimuksia, erityisesti nuorten yksilöiden saaliiden lisääntymisen muodossa, ja sillä on pyrittävä saavuttamaan 3 ja 4 artiklassa säädetyt tavoitteet ja päämäärät.

6.   Jäsenvaltioiden on esitettävä 2 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden hyväksymiseksi toimitetuissa yhteisissä suosituksissa tieteellistä näyttöä kyseisten toimenpiteiden hyväksymisen tueksi.

7.   Komissio voi pyytää STECF:ää arvioimaan 2 kohdassa tarkoitettuja yhteisiä suosituksia.

16 artikla

Pyydysten laji- ja kokovalikoivuus

Edellä 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen pyydysten koko- ja lajivalikoivuusominaisuuksiin liittyvien toimenpiteiden hyväksymiseksi toimitetussa yhteisessä suosituksessa on esitettävä tieteellistä näyttöä, joka osoittaa, että kyseisillä toimenpiteillä saavutetaan vähintään vastaavat valikoivuusominaisuudet tiettyjen lajien tai lajiyhdistelmien osalta kuin liitteissä V–X olevissa B osissa ja liitteessä XI olevassa A osassa esitetyillä pyydyksillä.

17 artikla

Kielto- tai rajoitusalueet nuorten ja kutevien yksilöiden yhdyskuntien suojelemiseksi

Liitteissä V–VIII ja liitteessä X oleviin C osiin ja liitteessä XI olevaan B osaan liittyvien, 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden hyväksymiseksi tai uusien kielto- tai rajoitusalueiden vahvistamiseksi toimitettuun yhteiseen suositukseen on sisällytettävä tällaisten kielto- ja rajoitusalueiden osalta seuraavat osatekijät:

| a) | pyyntikiellon tarkoitus; |
| --- | --- |

a)

pyyntikiellon tarkoitus;

| b) | pyyntikiellon maantieteellinen laajuus ja kesto; |
| --- | --- |

b)

pyyntikiellon maantieteellinen laajuus ja kesto;

| c) | tiettyjä pyydyksiä koskevat rajoitukset; ja |
| --- | --- |

c)

tiettyjä pyydyksiä koskevat rajoitukset; ja

| d) | seuranta- ja valvontajärjestelyt. |
| --- | --- |

d)

seuranta- ja valvontajärjestelyt.

18 artikla

Säilyttämisen vähimmäisviitekoot

Liitteissä V–X oleviin A osiin liittyvien, 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden hyväksymiseksi toimitetussa yhteisessä suosituksessa on noudatettava meriympäristön lajien nuorten yksilöiden suojelemista koskevaa tavoitetta.

19 artikla

Reaaliaikaiset pyyntikiellot ja siirtymistä koskevat säännökset

1.   Reaaliaikaisiin pyyntikieltoihin, joiden tavoitteena on varmistaa herkkien lajien, nuorten yksilöiden yhdyskuntien, kalojen kutevien yksilöiden yhdyskuntien tai äyriäis- tai nilviäislajien kutevien yksilöiden yhdyskuntien suojeleminen, liittyvien, 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden hyväksymiseksi toimitettuun yhteiseen suositukseen on sisällytettävä seuraavat osatekijät:

| a) | pyyntikieltojen maantieteellinen laajuus ja kesto; |
| --- | --- |

a)

pyyntikieltojen maantieteellinen laajuus ja kesto;

| b) | lajit ja kynnysarvot, jotka johtavat pyyntikieltoon; |
| --- | --- |

b)

lajit ja kynnysarvot, jotka johtavat pyyntikieltoon;

| c) | hyvin valikoivien pyydysten käyttö muutoin suljetuilla alueilla; ja |
| --- | --- |

c)

hyvin valikoivien pyydysten käyttö muutoin suljetuilla alueilla; ja

| d) | seuranta- ja valvontajärjestelyt. |
| --- | --- |

d)

seuranta- ja valvontajärjestelyt.

2.   Siirtymistä koskeviin säännöksiin liittyvien, 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden hyväksymiseksi toimitettuun yhteiseen suositukseen on sisällytettävä

| a) | lajit ja kynnysarvot, jotka johtavat siirtymisvelvoitteeseen; |
| --- | --- |

a)

lajit ja kynnysarvot, jotka johtavat siirtymisvelvoitteeseen;

| b) | etäisyys, joka aluksen on siirryttävä aiemmasta kalastusasemastaan. |
| --- | --- |

b)

etäisyys, joka aluksen on siirryttävä aiemmasta kalastusasemastaan.

20 artikla

Innovatiiviset pyydykset

1.   Innovatiivisten pyydysten käyttöön tietyllä merialueella liittyvissä, 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden hyväksymiseksi toimitetussa yhteisessä suosituksessa on oltava arvio tällaisten pyydysten käytön todennäköisistä vaikutuksista kohdelajeihin ja herkkiin lajeihin ja luontotyyppeihin. Asianomaisten jäsenvaltioiden on kerättävä asianmukaiset tarvittavat tiedot tätä arviota varten.

2.   Innovatiivisten pyydysten käyttöä ei sallita, jos 1 kohdassa tarkoitetut arviot osoittavat, että pyydysten käyttö johtaa herkkiin luontotyyppeihin ja muihin kuin kohdelajeihin kohdistuviin merkittäviin kielteisiin vaikutuksiin.

21 artikla

Luonnonsuojelutoimenpiteet

Herkkien lajien ja luontotyyppien suojelemiseen liittyvissä, 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden hyväksymiseksi toimitetussa yhteisessä suosituksessa voidaan erityisesti

| a) | laatia luetteloja herkistä lajeista ja luontotyypeistä, jotka kalastustoiminta kyseisellä alueella parhaiden saatavilla olevien tieteellisten lausuntojen mukaan eniten vaarantaa; |
| --- | --- |

a)

laatia luetteloja herkistä lajeista ja luontotyypeistä, jotka kalastustoiminta kyseisellä alueella parhaiden saatavilla olevien tieteellisten lausuntojen mukaan eniten vaarantaa;

| b) | määritellä täydentävien tai vaihtoehtoisten toimenpiteiden käyttö liitteessä XIII tarkoitettujen toimenpiteiden lisäksi 11 artiklassa tarkoitettujen lajien tahattomien saaliiden vähentämiseksi mahdollisimman pieniksi; |
| --- | --- |

b)

määritellä täydentävien tai vaihtoehtoisten toimenpiteiden käyttö liitteessä XIII tarkoitettujen toimenpiteiden lisäksi 11 artiklassa tarkoitettujen lajien tahattomien saaliiden vähentämiseksi mahdollisimman pieniksi;

| c) | antaa tietoja nykyisten ehkäisevien toimenpiteiden ja seurantajärjestelyjen tehokkuudesta; |
| --- | --- |

c)

antaa tietoja nykyisten ehkäisevien toimenpiteiden ja seurantajärjestelyjen tehokkuudesta;

| d) | määritellä toimenpiteitä, joilla pyydysten vaikutukset herkkiin luontotyyppeihin minimoidaan; |
| --- | --- |

d)

määritellä toimenpiteitä, joilla pyydysten vaikutukset herkkiin luontotyyppeihin minimoidaan;

| e) | määritellä rajoituksia, jotka koskevat tiettyjen pyydysten toimintaa, tai ottaa käyttöön tiettyjen pyydysten täydellinen käyttökielto alueella, jolla tällaiset pyydykset uhkaavat kyseisen alueen 10 ja 11 artiklassa tarkoitettujen lajien tai muiden herkkien luontotyyppien suojelun tasoa. |
| --- | --- |

e)

määritellä rajoituksia, jotka koskevat tiettyjen pyydysten toimintaa, tai ottaa käyttöön tiettyjen pyydysten täydellinen käyttökielto alueella, jolla tällaiset pyydykset uhkaavat kyseisen alueen 10 ja 11 artiklassa tarkoitettujen lajien tai muiden herkkien luontotyyppien suojelun tasoa.

22 artikla

Väliaikaisiin poisheittämissuunnitelmiin kuuluvat alueelliset toimenpiteet

1.   Kun jäsenvaltiot esittävät yhteisiä suosituksia teknisten toimenpiteiden ottamiseksi käyttöön asetuksen (EU) N:o 1380/201315 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuissa väliaikaisissa poisheittämissuunnitelmissa, kyseiset suositukset voivat sisältää muun muassa seuraavat osatekijät:

| a) | pyydysten tarkat määrittelyt ja pyydysten käyttöä koskevat säännöt; |
| --- | --- |

a)

pyydysten tarkat määrittelyt ja pyydysten käyttöä koskevat säännöt;

| b) | pyydysten muutosten tarkat määrittelyt tai valikoivien laitteiden käyttö parantamaan koko- tai lajivalikoivuutta; |
| --- | --- |

b)

pyydysten muutosten tarkat määrittelyt tai valikoivien laitteiden käyttö parantamaan koko- tai lajivalikoivuutta;

| c) | tiettyjen pyydysten käytön ja kalastustoiminnan rajoittaminen tai kieltäminen tietyillä alueilla tai tiettyinä aikoina; |
| --- | --- |

c)

tiettyjen pyydysten käytön ja kalastustoiminnan rajoittaminen tai kieltäminen tietyillä alueilla tai tiettyinä aikoina;

| d) | säilyttämisen vähimmäisviitekoot; |
| --- | --- |

d)

säilyttämisen vähimmäisviitekoot;

| e) | asetuksen (EU) N:o 1380/201315 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksytyt poikkeukset. |
| --- | --- |

e)

asetuksen (EU) N:o 1380/201315 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksytyt poikkeukset.

2.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla toimenpiteillä on pyrittävä saavuttamaan 3 artiklassa säädetyt tavoitteet ja erityisesti varmistamaan nuorten tai kutevien kalojen, äyriäisten ja nilviäisten yhdyskuntien suojelu.

23 artikla

Saaliiden ja poisheitettyjen saaliiden täydellistä dokumentointia koskevat pilottihankkeet

1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tämän asetuksen 29 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1380/201318 artiklan mukaisesti tämän asetuksen täydentämiseksi määrittämällä pilottihankkeet, joilla kehitetään saaliiden ja poisheitettyjen saaliiden täydellistä dokumentointia koskeva järjestelmä, joka perustuu mitattavissa oleviin tavoitteisiin ja päämääriin tulosperusteisen kalastuksenhoidon aikaansaamiseksi.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa pilottihankkeissa voidaan poiketa liitteissä V–XI olevissa B osissa vahvistetuista toimenpiteistä tietyn alueen osalta enintään yhden vuoden ajan edellyttäen, että voidaan osoittaa, että tällaisilla pilottihankkeilla pyritään saavuttamaan 3 ja 4 artiklassa asetetut tavoitteet ja päämäärät ja että erityisesti pyritään parantamaan asianomaisen pyydyksen tai kalastusmenetelmän valikoivuutta tai muuten vähentämään sen ympäristövaikutusta. Yhden vuoden ajanjaksoa voidaan pidentää yhdellä lisävuodella samoin edellytyksin. Se on rajattava korkeintaan viiteen prosenttiin aluksista kyseisellä alalla jäsenvaltiota kohti.

3.   Kun jäsenvaltiot esittävät yhteisiä suosituksia 1 kohdassa tarkoitettujen pilottihankkeiden toteuttamiseksi, niiden on esitettävä tieteellinen näyttö niiden hyväksymisen tueksi. STEFC:n on arvioitava yhteiset suositukset ja julkistettava nämä arvioinnit. Kuuden kuukauden kuluessa hankkeen päättymisestä jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kertomus, jossa esitetään tulokset, mukaan lukien yksityiskohtainen arvio valikoivuudessa tapahtuneista muutoksista ja muista ympäristövaikutuksista.

4.   STECF:n on arvioitava 3 kohdassa tarkoitettu kertomus. Jos uusi pyydys tai kalastusmenetelmä vaikuttaa arvioinnin mukaan myönteisesti 2 kohdassa asetetun tavoitteen saavuttamiseen, komissio voi tehdä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti ehdotuksen kyseisen pyydyksen tai kalastusmenetelmän yleisen käytön sallimisesta. STECF:n arviointi on julkistettava.

5.   Siirretään komissiolle valta antaa 29 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän asetuksen täydentämiseksi laatimalla tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun saaliiden ja poisheitettyjen saaliiden täydellistä dokumentointia koskevan järjestelmän tekniset erittelyt.

24 artikla

Täytäntöönpanosäädökset

1.   Komissio voi vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä

| a) | liitteissä V–IX olevissa B osissa esitettyihin pyydyksiin kiinnitettyjen valikoivien laitteiden tarkat määrittelyt; |
| --- | --- |

a)

liitteissä V–IX olevissa B osissa esitettyihin pyydyksiin kiinnitettyjen valikoivien laitteiden tarkat määrittelyt;

| b) | yksityiskohtaiset säännöt liitteessä V olevassa D osassa kuvattujen pyydysten tarkoista määrittelyistä liittyen pyydysten rakennetta koskeviin rajoituksiin ja niistä seuranta- ja valvontatoimenpiteistä, jotka lippujäsenvaltion on toteutettava; |
| --- | --- |

b)

yksityiskohtaiset säännöt liitteessä V olevassa D osassa kuvattujen pyydysten tarkoista määrittelyistä liittyen pyydysten rakennetta koskeviin rajoituksiin ja niistä seuranta- ja valvontatoimenpiteistä, jotka lippujäsenvaltion on toteutettava;

| c) | yksityiskohtaiset säännöt seuranta- ja valvontatoimenpiteistä, jotka lippujäsenvaltion on toteutettava, kun käytetään liitteessä V olevan C osan 6 kohdassa, liitteessä VI olevan C osan 9 kohdassa ja liitteessä VII olevan C osan 4 kohdassa tarkoitettuja pyydyksiä; |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtaiset säännöt seuranta- ja valvontatoimenpiteistä, jotka lippujäsenvaltion on toteutettava, kun käytetään liitteessä V olevan C osan 6 kohdassa, liitteessä VI olevan C osan 9 kohdassa ja liitteessä VII olevan C osan 4 kohdassa tarkoitettuja pyydyksiä;

| d) | yksityiskohtaiset säännöt seuranta- ja valvontatoimenpiteistä, jotka on toteutettava liitteessä V olevan C osan 2 kohdassa ja liitteessä VI olevan C osan 6 ja 7 kohdassa kuvattujen kielto- tai rajoitusalueiden osalta; |
| --- | --- |

d)

yksityiskohtaiset säännöt seuranta- ja valvontatoimenpiteistä, jotka on toteutettava liitteessä V olevan C osan 2 kohdassa ja liitteessä VI olevan C osan 6 ja 7 kohdassa kuvattujen kielto- tai rajoitusalueiden osalta;

| e) | yksityiskohtaiset säännöt liitteessä XIII olevassa A osassa tarkoitettujen akustisten karkotinlaitteiden signaalia ja käyttötapaa koskevista ominaisuuksista; |
| --- | --- |

e)

yksityiskohtaiset säännöt liitteessä XIII olevassa A osassa tarkoitettujen akustisten karkotinlaitteiden signaalia ja käyttötapaa koskevista ominaisuuksista;

| f) | yksityiskohtaiset säännöt liitteessä XIII olevassa B osassa tarkoitettujen lintujenkarkotussiimojen ja painollisten siimojen suunnittelusta ja käytöstä; |
| --- | --- |

f)

yksityiskohtaiset säännöt liitteessä XIII olevassa B osassa tarkoitettujen lintujenkarkotussiimojen ja painollisten siimojen suunnittelusta ja käytöstä;

| g) | yksityiskohtaiset säännöt liitteessä XIII olevassa C osassa tarkoitettujen kilpikonnien päästämiseksi ulos verkosta tarkoitettujen laitteiden teknisistä tiedoista. |
| --- | --- |

g)

yksityiskohtaiset säännöt liitteessä XIII olevassa C osassa tarkoitettujen kilpikonnien päästämiseksi ulos verkosta tarkoitettujen laitteiden teknisistä tiedoista.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset on annettava 30 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

IV LUKU

TIETEELLINEN TUTKIMUS SEKÄ PALAUTUS- JA SIIRTOISTUTUKSET

25 artikla

Tieteellinen tutkimus

1.   Tässä asetuksessa säädettyjä teknisiä toimenpiteitä ei sovelleta kalastustoimiin, joita toteutetaan tieteellisiin tutkimustarkoituksiin, seuraavin edellytyksin:

| a) | kalastustoimien on tapahduttava lippujäsenvaltion luvalla ja sen alaisuudessa; |
| --- | --- |

a)

kalastustoimien on tapahduttava lippujäsenvaltion luvalla ja sen alaisuudessa;

| b) | komissiolle ja niille jäsenvaltioille, joiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä kalastustoimia toteutetaan, jäljempänä ”rannikkojäsenvaltiot”, on ilmoitettava vähintään kaksi viikkoa etukäteen aikomuksesta toteuttaa tällaisia kalastustoimia, ja samalla on ilmoitettava toimiin osallistuvat alukset sekä tieteelliset tutkimukset, jotka on tarkoitus tehdä; |
| --- | --- |

b)

komissiolle ja niille jäsenvaltioille, joiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä kalastustoimia toteutetaan, jäljempänä ”rannikkojäsenvaltiot”, on ilmoitettava vähintään kaksi viikkoa etukäteen aikomuksesta toteuttaa tällaisia kalastustoimia, ja samalla on ilmoitettava toimiin osallistuvat alukset sekä tieteelliset tutkimukset, jotka on tarkoitus tehdä;

| c) | kalastustoimia toteuttavalla aluksella tai toteuttavilla aluksilla on oltava asetuksen (EY) N:o 1224/2009 7 artiklan mukainen voimassa oleva kalastuslupa; |
| --- | --- |

c)

kalastustoimia toteuttavalla aluksella tai toteuttavilla aluksilla on oltava asetuksen (EY) N:o 1224/2009 7 artiklan mukainen voimassa oleva kalastuslupa;

| d) | aluksen päällikön edellytetään ottavan alukselle rannikkojäsenvaltion tarkkailija kalastustoimien ajaksi, jos rannikkojäsenvaltio pyytää sitä lippujäsenvaltiolta, jollei tämä ole turvallisuussyistä mahdotonta; |
| --- | --- |

d)

aluksen päällikön edellytetään ottavan alukselle rannikkojäsenvaltion tarkkailija kalastustoimien ajaksi, jos rannikkojäsenvaltio pyytää sitä lippujäsenvaltiolta, jollei tämä ole turvallisuussyistä mahdotonta;

| e) | kalastustoimien, joita kaupalliset alukset toteuttavat tieteellisiin tutkimustarkoituksiin, on oltava ajallisesti rajoitettua. Jos tiettyä tutkimusta varten kalastustoimia toteuttavia kaupallisia aluksia on enemmän kuin kuusi, lippujäsenvaltion on ilmoitettava tästä komissiolle vähintään kolme kuukautta etukäteen ja pyydettävä tarvittaessa STECF:n lausuntoa varmistaakseen, että tällainen osallistumisen taso on tieteellisesti perusteltua; jos osallistumisen taso ei STECF:n lausunnon mukaan ole perusteltua, asianomaisen jäsenvaltion on muutettava tieteellisen tutkimuksen edellytyksiä sen mukaisesti; |
| --- | --- |

e)

kalastustoimien, joita kaupalliset alukset toteuttavat tieteellisiin tutkimustarkoituksiin, on oltava ajallisesti rajoitettua. Jos tiettyä tutkimusta varten kalastustoimia toteuttavia kaupallisia aluksia on enemmän kuin kuusi, lippujäsenvaltion on ilmoitettava tästä komissiolle vähintään kolme kuukautta etukäteen ja pyydettävä tarvittaessa STECF:n lausuntoa varmistaakseen, että tällainen osallistumisen taso on tieteellisesti perusteltua; jos osallistumisen taso ei STECF:n lausunnon mukaan ole perusteltua, asianomaisen jäsenvaltion on muutettava tieteellisen tutkimuksen edellytyksiä sen mukaisesti;

| f) | jos käytetään sähköpulssitroolia, tieteelliseen tutkimukseen osallistuvien alusten on noudatettava ICES:n tai STECF:n tarkastamaan tai validoimaan tieteelliseen tutkimussuunnitelmaan kuuluvaa erityistä tieteellistä protokollaa, sekä seurantaa, valvontaa ja arviointia koskevaa järjestelmää. |
| --- | --- |

f)

jos käytetään sähköpulssitroolia, tieteelliseen tutkimukseen osallistuvien alusten on noudatettava ICES:n tai STECF:n tarkastamaan tai validoimaan tieteelliseen tutkimussuunnitelmaan kuuluvaa erityistä tieteellistä protokollaa, sekä seurantaa, valvontaa ja arviointia koskevaa järjestelmää.

2.   Tämän artiklan 1 kohdassa täsmennettyihin tarkoituksiin pyydettyjä meriympäristön lajeja voidaan myydä, varastoida, pitää esillä tai tarjota myyntiin edellyttäen, että ne lasketaan kiintiöihin soveltuvin osin asetuksen (EY) N:o 1224/200933 artiklan 6 kohdan mukaisesti ja

| a) | ne täyttävät tämän asetuksen liitteissä IV–X vahvistetut säilyttämisen vähimmäisviitekoot; tai |
| --- | --- |

a)

ne täyttävät tämän asetuksen liitteissä IV–X vahvistetut säilyttämisen vähimmäisviitekoot; tai

| b) | ne myydään muihin tarkoituksiin kuin suoraan ihmisravinnoksi. |
| --- | --- |

b)

ne myydään muihin tarkoituksiin kuin suoraan ihmisravinnoksi.

26 artikla

Palautus- ja siirtoistutukset

1.   Tässä asetuksessa säädettyjä teknisiä toimenpiteitä ei sovelleta kalastustoimiin, joiden ainoana tarkoituksena ovat meriympäristön lajien palautus- tai siirtoistutukset, edellyttäen että kyseiset toimet pannaan täytäntöön sen jäsenvaltion tai niiden jäsenvaltioiden, jolla tai joilla on välitön kalastuksenhoitoetu, luvalla ja alaisuudessa.

2.   Jos palautus- tai siirtoistutuksia pannaan täytäntöön toisen jäsenvaltion tai toisten jäsenvaltioiden vesillä, komissiolle ja kaikille kyseisille jäsenvaltioille on ilmoitettava vähintään 20 kalenteripäivää etukäteen aikomuksesta toteuttaa tällaisia kalastustoimia.

V LUKU

SILMÄKOON TARKKOJA MÄÄRITTELYJÄ KOSKEVAT EDELLYTYKSET

27 artikla

Silmäkoon tarkkoja määrittelyjä koskevat edellytykset

1.   Liitteissä V–VIII tarkoitetuilla saaliiden prosenttiosuuksilla tarkoitetaan lajin sallittua enimmäisprosenttiosuutta kyseisissä liitteissä asetettujen tiettyjen silmäkokovaatimusten täyttämiseksi. Kyseiset prosenttiosuudet eivät rajoita asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan mukaista saaliiden purkamisvelvoitetta.

2.   Saaliiden prosenttiosuudet lasketaan kaikkien aluksesta kunkin kalastusmatkan jälkeen purettujen meren elollisten luonnonvarojen elopainon osuuden perusteella.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetut saaliiden prosenttiosuudet voidaan laskea yhden tai useamman edustavan otoksen perusteella.

4.   Tätä artiklaa sovellettaessa kokonaisen keisarihummerin painon vastaavuus saadaan kertomalla keisarihummerin pyrstön paino kolmella.

5.   Jäsenvaltiot voivat myöntää kalastuslupia asetuksen (EY) N:o 1224/2009 7 artiklan mukaisesti lippunsa alla purjehtiville aluksille, kun ne harjoittavat kalastustoimintaa käyttäen tiettyjä liitteissä V–XI esitettyjä silmäkokoja. Tällaiset luvat voidaan keskeyttää tai peruuttaa, jos todetaan, että alus ei ole noudattanut määriteltyjä saaliiden prosenttiosuuksia, jotka on esitetty liitteissä V–VIII.

6.   Tämä artikla ei rajoita asetuksen (EY) N:o 1224/2009 soveltamista.

7.   Komissiolle siirretään valta antaa 15 artiklan nojalla ja 29 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla määritellään tarkemmin liitteissä V–X olevissa B osissa ja liitteessä XI olevassa A osassa mainittuja asiaankuuluvia lajeja koskeva ”kohdennetun kalastuksen” käsite. Tätä varten jäsenvaltioiden, joiden välitöntä kalastuksenhoitoetua asianomaiset kalastukset koskevat, on toimitettava ensimmäiset yhteiset suosituksensa viimeistään 15 päivänä elokuuta 2020.

VI LUKU

TEKNISET TOIMENPITEET NEAFC:N SÄÄNTELYALUEELLA

28 artikla

Tekniset toimenpiteet NEAFC:n sääntelyalueilla

Tekniset toimenpiteet NEAFC:n sääntelyalueilla esitetään liitteessä XII.

VII LUKU

MENETTELYSÄÄNNÖKSET

29 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 14 päivästä elokuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 2 artiklan 2 kohdassa, 8 artiklan 3 kohdassa, 10 artiklan 4 kohdassa, 12 artiklan 2 kohdassa, 15 artiklan 2 kohdassa, 23 artiklan 1 ja 5 kohdassa, 27 artiklan 7 kohdassa sekä 31 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 2 artiklan 2 kohdassa, 8 artiklan 3 kohdassa, 10 artiklan 4 kohdassa, 12 artiklan 2 kohdassa, 15 artiklan 2 kohdassa, 23 artiklan 1 ja 5 kohdassa, 27 artiklan 7 kohdassa sekä 31 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 2 artiklan 2 kohdan, 8 artiklan 3 kohdan, 10 artiklan 4 kohdan, 12 artiklan 2 kohdan, 15 artiklan 2 kohdan, 23 artiklan 1 ja 5 kohdan, 27 artiklan 7 kohdan ja 31 artiklan 4 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

30 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa asetuksen (EU) N:o 1380/2013 47 artiklalla perustettu kalastus- ja vesiviljelyalan komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

VIII LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

31 artikla

Uudelleentarkastelu ja kertomukset

1.   Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020 ja sen jälkeen kolmen vuoden välein Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta jäsenvaltioiden ja asiaankuuluvien neuvoa-antavien toimikuntien toimittamien tietojen perusteella ja STECF:n esitettyä asiasta arvionsa. Kyseisessä kertomuksessa on arvioitava, missä laajuudessa teknisillä toimenpiteillä on sekä alueellisella tasolla että unionin tasolla myötävaikutettu 3 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden ja 4 artiklassa vahvistettujen päämäärien saavuttamiseen. Kertomuksessa on myös viitattava ICES:n lausuntoon innovatiivisten pyydysten alalla saavutetusta edistymisestä tai niiden vaikutuksesta. Kertomuksessa on tehtävä johtopäätöksiä hyödyistä tai kielteisistä vaikutuksista meriekosysteemeihin ja herkkiin luontotyyppeihin sekä valikoivuudesta.

2.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kertomuksen on sisällettävä muun muassa arviointi teknisten toimenpiteiden myötävaikutuksesta hyödyntämismallien optimointiin 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetyn mukaisesti. Tätä varten kertomus voi sisältää muun muassa liitteessä XIV lueteltujen keskeisinä indikaattorikantoina käytettävien lajien valikoivuuden suoritusindikaattorina parhaan valikoivuuden tuottavan pituuden (Lopt) verrattuna kunkin käsiteltävän vuoden aikana pyydettyjen kalojen keskipituuteen.

3.   Jos kertomuksen perusteella on näyttöä siitä, ettei tavoitteita ja päämääriä ole saavutettu alueellisella tasolla, kyseisen alueen jäsenvaltioiden on esitettävä 12 kuukauden kuluessa 1 kohdassa tarkoitetun kertomuksen antamisesta suunnitelma, jossa esitetään toteutettavat toimet, joilla on tarkoitus osaltaan edistää mainittujen tavoitteiden ja päämäärien saavuttamista.

4.   Komissio voi myös ehdottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tähän asetukseen tarvittavia muutoksia tämän kertomuksen perusteella. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 15 artiklan nojalla ja 29 artiklan mukaisesti liitteessä XIV esitetyn lajiluettelon muuttamiseksi.

32 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1967/2006 muuttaminen

Muutetaan asetus (EY) N:o 1967/2006 seuraavasti:

| a) | kumotaan 3, 8–12, 14, 15, 16 ja 25 artikla; |
| --- | --- |

a)

kumotaan 3, 8–12, 14, 15, 16 ja 25 artikla;

| b) | poistetaan liitteet II, III ja IV. |
| --- | --- |

b)

poistetaan liitteet II, III ja IV.

Viittauksia kumottuihin tai poistettuihin artikloihin ja liitteisiin pidetään viittauksina tämän asetuksen asiaankuuluviin säännöksiin.

33 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 muuttaminen

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1224/2009 IV osaston IV luku seuraavasti:

| a) | kumotaan 3 jakso; |
| --- | --- |

a)

kumotaan 3 jakso;

| b) | lisätään jakso seuraavasti:


  ”
  4 jakso




  Jalostaminen aluksella ja pelaginen kalastus




  54 a artikla
  Jalostaminen aluksella

  1.   On kiellettyä suorittaa kaloille kalastusaluksella mitä tahansa fyysistä tai kemiallista jalostustoimintaa kalajauhon, kalaöljyn tai vastaavien tuotteiden valmistamiseksi tai jälleenlaivata pyydettyjä kaloja toiseen alukseen tällaisia tarkoituksia varten.


  2.   Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta seuraaviin:






  a) | kalanjätteiden jalostus tai jälleenlaivaus; tai |
| --- | --- | --- |

b)

lisätään jakso seuraavasti:

”
  4 jakso

Jalostaminen aluksella ja pelaginen kalastus

54 a artikla

Jalostaminen aluksella

1.   On kiellettyä suorittaa kaloille kalastusaluksella mitä tahansa fyysistä tai kemiallista jalostustoimintaa kalajauhon, kalaöljyn tai vastaavien tuotteiden valmistamiseksi tai jälleenlaivata pyydettyjä kaloja toiseen alukseen tällaisia tarkoituksia varten.

2.   Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta seuraaviin:

a)

kalanjätteiden jalostus tai jälleenlaivaus; tai

| b) | kalastusaluksella tapahtuva surimin valmistus. |
| --- | --- |

b)

kalastusaluksella tapahtuva surimin valmistus.

54 b artikla

Saaliin käsittely- ja purkamisrajoitukset pelagisilla aluksilla

1.   Vedenerottimen tankojen väli voi asetuksen (EU) N:o 1236/2010 3 artiklan 2 kohdassa määritellyllä NEAFC-yleissopimusalueella toimivilla makrillia, silliä ja piikkimakrillia pyytävillä pelagisilla kalastusaluksilla olla enintään 10 millimetriä.

Tankojen on oltava hitsattuja paikoilleen. Jos vedenerottimessa käytetään tankojen sijasta reikiä, reikien halkaisija saa olla enintään 10 millimetriä. Vedenerottimen edessä olevissa kouruissa olevien reikien halkaisija saa olla enintään 15 millimetriä.

2.   NEAFC-yleissopimusalueella toimivat pelagiset alukset eivät saa purkaa kaloja vesilinjansa alapuolella puskurisäiliöistä tai jäähdytetyistä merivesisäiliöistä.

3.   Aluksen päällikön on lähetettävä lippujäsenvaltion toimivaltaisille kalastusviranomaisille kaaviot, jotka koskevat makrillia, silliä ja piikkimakrillia NEAFC-yleissopimusalueella pyytävien pelagisten alusten saaliin käsittely- ja purkamisvalmiuksia ja jotka ovat lippujäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten oikeaksi todistamia, samoin kuin kaikki niihin tehtävät muutokset. Aluksen lippujäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä toimitettujen kaavioiden paikkansapitävyyttä koskevia säännöllisiä tarkastuksia. Jäljennökset on säilytettävä aluksella koko ajan.

54 c artikla

Automaattiseen lajitteluun tarkoitettujen laitteiden käyttöä koskevat rajoitukset

1.   On kiellettyä pitää kalastusaluksella laitteita, joilla voidaan automaattisesti lajitella koon tai sukupuolen mukaan silliä, makrillia tai piikkimakrillia.

2.   Kyseisten laitteiden pito ja käyttö on kuitenkin sallittava, jos

| a) | aluksella ei samanaikaisesti pidetä tai käytetä joko silmäkooltaan 70 millimetriä pienempää vedettävää pyydystä tai yhtä taikka useampaa kurenuottaa tai vastaavaa pyydystä; tai |
| --- | --- |

a)

aluksella ei samanaikaisesti pidetä tai käytetä joko silmäkooltaan 70 millimetriä pienempää vedettävää pyydystä tai yhtä taikka useampaa kurenuottaa tai vastaavaa pyydystä; tai

| b) | koko saalis, joka voidaan laillisesti pitää aluksella,






  i) | säilytetään jäädytettynä; |
| --- | --- | --- |

b)

koko saalis, joka voidaan laillisesti pitää aluksella,

i)

säilytetään jäädytettynä;

| ii) | lajitellut kalat jäädytetään välittömästi lajittelun jälkeen ja lajiteltuja kaloja ei päästetä takaisin mereen; ja |
| --- | --- |

ii)

lajitellut kalat jäädytetään välittömästi lajittelun jälkeen ja lajiteltuja kaloja ei päästetä takaisin mereen; ja

| iii) | laitteet on asennettu ja sijoitettu alukselle siten, että jäädytys tapahtuu välittömästi eikä meriympäristön lajien laskeminen takaisin mereen ole enää mahdollista. |
| --- | --- |

iii)

laitteet on asennettu ja sijoitettu alukselle siten, että jäädytys tapahtuu välittömästi eikä meriympäristön lajien laskeminen takaisin mereen ole enää mahdollista.

3.   Poiketen siitä, mitä tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään, jokainen alus, jolla on oikeus kalastaa Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueilla, voi pitää mukanaan automaattiseen lajitteluun tarkoitettuja laitteita Kattegatissa edellyttäen, että tähän tarkoitukseen on myönnetty 7 artiklan mukainen kalastuslupa. Kalastusluvassa määritellään lajit, alueet, ajankohdat ja kaikki muut vaaditut edellytykset, joita sovelletaan lajitteluun tarkoitettujen laitteiden käyttöön ja aluksella pitoon.

4.   Tätä artiklaa ei sovelleta Itämerellä.”

34 artikla

Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 muuttaminen

Korvataan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 12 kohta seuraavasti:

”12.   Niiden lajien osalta, joihin ei sovelleta 1 kohdassa mainittua purkamisvelvoitetta, säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien lajien saaliita ei saa pitää aluksella, vaan ne on päästettävä heti takaisin mereen, paitsi jos ne käytetään elävinä syötteinä.”

35 artikla

Asetuksen (EU) 2016/1139 muuttaminen

Muutetaan asetuksen (EU) 2016/1139 8 artikla seuraavasti:

| a) | korvataan 1 kohdan johdantokappale seuraavasti:

  ”1   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tämän asetuksen 16 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1380/2013 18 artiklan mukaisesti seuraavista teknisistä toimenpiteistä, siltä osin kuin niihin ei sovelleta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2019/1241 (*1):


  (*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1241, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, kalavarojen säilyttämisestä ja meriekosysteemien suojelemisesta teknisten toimenpiteiden avulla, neuvoston asetusten (EY) N:o 1967/2006, (EY) N:o 1224/2009 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 ja (EU) 2019/1022 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 894/97, (EY) N:o 850/98, (EY) N:o 2549/2000, (EY) N:o 254/2002, (EY) N:o 812/2004 ja (EY) N:o 2187/2005 kumoamisesta (EUVL L 198, 25.7.2019, s. 105).”;" |
| --- | --- |

a)

korvataan 1 kohdan johdantokappale seuraavasti:

”1   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tämän asetuksen 16 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1380/2013 18 artiklan mukaisesti seuraavista teknisistä toimenpiteistä, siltä osin kuin niihin ei sovelleta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2019/1241 (*1):

(*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1241, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, kalavarojen säilyttämisestä ja meriekosysteemien suojelemisesta teknisten toimenpiteiden avulla, neuvoston asetusten (EY) N:o 1967/2006, (EY) N:o 1224/2009 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 ja (EU) 2019/1022 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 894/97, (EY) N:o 850/98, (EY) N:o 2549/2000, (EY) N:o 254/2002, (EY) N:o 812/2004 ja (EY) N:o 2187/2005 kumoamisesta (EUVL L 198, 25.7.2019, s. 105).”;"

*1

| b) | korvataan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla toimenpiteillä on edistettävä tämän asetuksen 3 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamista ja niiden on oltava asetuksen (EU) 2019/1241 15 artiklan 4 kohdan mukaisia.”. |
| --- | --- |

b)

korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla toimenpiteillä on edistettävä tämän asetuksen 3 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamista ja niiden on oltava asetuksen (EU) 2019/1241 15 artiklan 4 kohdan mukaisia.”.

36 artikla

Asetuksen (EU) 2018/973 muuttaminen

Muutetaan asetuksen (EU) 2018/973 9 artikla seuraavasti:

| a) | korvataan 1 kohdan johdantokappale seuraavasti:

  ”1.   Siirretään komissiolle valta antaa tämän asetuksen 16 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1380/201318 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta seuraavien teknisten toimenpiteiden osalta, siltä osin kuin niihin ei sovelleta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2019/1241 (*2):


  (*2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1241, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, kalavarojen säilyttämisestä ja meriekosysteemien suojelemisesta teknisten toimenpiteiden avulla, neuvoston asetusten (EY) N:o 1967/2006, (EY) N:o 1224/2009 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 ja (EU) 2019/1022 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 894/97, (EY) N:o 850/98, (EY) N:o 2549/2000, (EY) N:o 254/2002, (EY) N:o 812/2004 ja (EY) N:o 2187/2005 kumoamisesta (EUVL L 198, 25.7.2019, s. 105).”;" |
| --- | --- |

a)

korvataan 1 kohdan johdantokappale seuraavasti:

”1.   Siirretään komissiolle valta antaa tämän asetuksen 16 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1380/201318 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta seuraavien teknisten toimenpiteiden osalta, siltä osin kuin niihin ei sovelleta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2019/1241 (*2):

(*2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1241, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, kalavarojen säilyttämisestä ja meriekosysteemien suojelemisesta teknisten toimenpiteiden avulla, neuvoston asetusten (EY) N:o 1967/2006, (EY) N:o 1224/2009 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 ja (EU) 2019/1022 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 894/97, (EY) N:o 850/98, (EY) N:o 2549/2000, (EY) N:o 254/2002, (EY) N:o 812/2004 ja (EY) N:o 2187/2005 kumoamisesta (EUVL L 198, 25.7.2019, s. 105).”;"

*2

| b) | korvataan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla toimenpiteillä on edistettävä tämän asetuksen 3 artiklassa säädettyjen päämäärien saavuttamista, ja niiden on oltava asetuksen (EU) 2019/1241 15 artiklan 4 kohdan mukaisia.”. |
| --- | --- |

b)

korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla toimenpiteillä on edistettävä tämän asetuksen 3 artiklassa säädettyjen päämäärien saavuttamista, ja niiden on oltava asetuksen (EU) 2019/1241 15 artiklan 4 kohdan mukaisia.”.

37 artikla

Asetuksen (EU) 2019/472 muuttaminen

Muutetaan asetuksen (EU) 2019/472 9 artikla seuraavasti:

| a) | korvataan 1 kohdan johdantokappale seuraavasti:

  ”1.   Siirretään komissiolle valta antaa tämän asetuksen 18 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1380/2013 18 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta seuraavien teknisten toimenpiteiden osalta, siltä osin kuin niihin ei sovelleta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2019/1241 (*3):


  (*3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1241, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, kalavarojen säilyttämisestä ja meriekosysteemien suojelemisesta teknisten toimenpiteiden avulla, neuvoston asetusten (EY) N:o 1967/2006, (EY) N:o 1224/2009 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 ja (EU) 2019/1022 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 894/97, (EY) N:o 850/98, (EY) N:o 2549/2000, (EY) N:o 254/2002, (EY) N:o 812/2004 ja (EY) N:o 2187/2005 kumoamisesta (EUVL L 198, 25.7.2019, s. 105).”;" |
| --- | --- |

a)

korvataan 1 kohdan johdantokappale seuraavasti:

”1.   Siirretään komissiolle valta antaa tämän asetuksen 18 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1380/2013 18 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta seuraavien teknisten toimenpiteiden osalta, siltä osin kuin niihin ei sovelleta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2019/1241 (*3):

(*3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1241, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, kalavarojen säilyttämisestä ja meriekosysteemien suojelemisesta teknisten toimenpiteiden avulla, neuvoston asetusten (EY) N:o 1967/2006, (EY) N:o 1224/2009 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 ja (EU) 2019/1022 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 894/97, (EY) N:o 850/98, (EY) N:o 2549/2000, (EY) N:o 254/2002, (EY) N:o 812/2004 ja (EY) N:o 2187/2005 kumoamisesta (EUVL L 198, 25.7.2019, s. 105).”;"

*3

| b) | korvataan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla toimenpiteillä on edistettävä tämän asetuksen 3 artiklassa säädettyjen päämäärien saavuttamista ja niiden on oltava asetuksen (EU) 2019/1241 15 artiklan 4 kohdan mukaisia.”. |
| --- | --- |

b)

korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla toimenpiteillä on edistettävä tämän asetuksen 3 artiklassa säädettyjen päämäärien saavuttamista ja niiden on oltava asetuksen (EU) 2019/1241 15 artiklan 4 kohdan mukaisia.”.

38 artikla

Asetuksen (EU) N:o 2019/1022 muuttaminen

Muutetaan asetuksen (EU) 2019/1022 13 artikla seuraavasti:

| a) | korvataan 1 kohdan johdantokappale seuraavasti:

  ”1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tämän asetuksen 18 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1380/2013 18 artiklan mukaisesti tämän asetuksen täydentämiseksi vahvistamalla seuraavat tekniset säilyttämistoimenpiteet, siltä osin kuin niihin ei sovelleta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2019/1241 (*4):


  (*4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1241, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, kalavarojen säilyttämisestä ja meriekosysteemien suojelemisesta teknisten toimenpiteiden avulla, neuvoston asetusten (EY) N:o 1967/2006, (EY) N:o 1224/2009 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 ja (EU) 2019/1022 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 894/97, (EY) N:o 850/98, (EY) N:o 2549/2000, (EY) N:o 254/2002, (EY) N:o 812/2004 ja (EY) N:o 2187/2005 kumoamisesta (EUVL L 198, 25.7.2019, s. 105).”;" |
| --- | --- |

a)

korvataan 1 kohdan johdantokappale seuraavasti:

”1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tämän asetuksen 18 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1380/2013 18 artiklan mukaisesti tämän asetuksen täydentämiseksi vahvistamalla seuraavat tekniset säilyttämistoimenpiteet, siltä osin kuin niihin ei sovelleta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2019/1241 (*4):

(*4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1241, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, kalavarojen säilyttämisestä ja meriekosysteemien suojelemisesta teknisten toimenpiteiden avulla, neuvoston asetusten (EY) N:o 1967/2006, (EY) N:o 1224/2009 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 ja (EU) 2019/1022 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 894/97, (EY) N:o 850/98, (EY) N:o 2549/2000, (EY) N:o 254/2002, (EY) N:o 812/2004 ja (EY) N:o 2187/2005 kumoamisesta (EUVL L 198, 25.7.2019, s. 105).”;"

*4

| b) | korvataan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla toimenpiteillä on edistettävä tämä asetuksen 3 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamista ja niiden on oltava asetuksen (EU) 2019/1241 15 artiklan 4 kohdan mukaisia.”. |
| --- | --- |

b)

korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla toimenpiteillä on edistettävä tämä asetuksen 3 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamista ja niiden on oltava asetuksen (EU) 2019/1241 15 artiklan 4 kohdan mukaisia.”.

39 artikla

Kumoamiset

Kumotaan asetukset (EY) N:o 894/97, (EY) N:o 850/98, (EY) N:o 2549/2000, (EY) N:o 254/2002, (EY) N:o 812/2004 ja (EY) N:o 2187/2005.

Viittauksia kumottuihin asetuksiin pidetään viittauksina tähän asetukseen.

40 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä kesäkuuta 2019.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

A. TAJANI

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

G. CIAMBA

---

(1)  
  EUVL C 389, 21.10.2016, s. 67.

1

(2)  
  EUVL C 185, 9.6.2017, s. 82.

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 16. huhtikuuta 2019 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 13. kesäkuuta 2019.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/56/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2008, yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista (meristrategiapuitedirektiivi) (EUVL L 164, 25.6.2008, s. 19).

5

(6)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).

8

(9)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

10

(11)  Neuvoston asetus (EY) N:o 894/97, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1997, tietyistä kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä (EYVL L 132, 23.5.1997, s. 1).

11

(12)  Neuvoston asetus (EY) N:o 850/98, annettu 30 päivänä maaliskuuta 1998, kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla (EYVL L 125, 27.4.1998, s. 1).

12

(13)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2549/2000, annettu 17 päivänä marraskuuta 2000, teknisistä lisätoimenpiteistä turskakannan elvyttämiseksi Irlanninmerellä (ICES-alue VIIa) (EYVL L 292, 21.11.2000, s. 5).

13

(14)  Neuvoston asetus (EY) N:o 254/2002, annettu 12 päivänä helmikuuta 2002, vuonna 2002 sovellettavista toimenpiteistä Irlanninmeren (ICES-alue VIIa) turskakannan elvyttämiseksi (EYVL L 41, 13.2.2002, s. 1).

14

(15)  Neuvoston asetus (EY) N:o 812/2004, annettu 26 päivänä huhtikuuta 2004, kalastuksen tahattomia valassaaliita koskevista toimenpiteistä sekä asetuksen (EY) N:o 88/98 muuttamisesta (EUVL L 150, 30.4.2004, s. 12).

15

(16)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2187/2005, annettu 21 päivänä joulukuuta 2005, kalavarojen säilyttämisestä teknisten toimenpiteiden avulla Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueilla, asetuksen (EY) N:o 1434/98 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 88/98 kumoamisesta (EUVL L 349, 31.12.2005, s. 1).

16

(17)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1967/2006, annettu 21 päivänä joulukuuta 2006, kalavarojen kestävää hyödyntämistä koskevista hoitotoimenpiteistä Välimerellä, asetuksen (ETY) N:o 2847/93 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1626/94 kumoamisesta (EUVL L 409, 30.12.2006, s. 11).

17

(18)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1224/2009, annettu 20 päivänä marraskuuta 2009, unionin valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, asetusten (EY) N:o 847/96, (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 768/2005, (EY) N:o 2115/2005, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007, (EY) N:o 676/2007, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 1300/2008 ja (EY) N:o 1342/2008 muuttamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1627/94 ja (EY) N:o 1966/2006 kumoamisesta (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1).

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1139, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2016, Itämeren turska-, silakka- ja kilohailikantoja ja näitä kantoja hyödyntäviä kalastuksia koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2187/2005 muuttamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1098/2007 kumoamisesta (EUVL L 191, 15.7.2016, s. 1).

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/973, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2018, Pohjanmeren pohjakalakantoja ja näitä kantoja hyödyntäviä kalastuksia koskevan monivuotisen suunnitelman vahvistamisesta, purkamisvelvoitteen täytäntöönpanoa Pohjanmerellä koskevien yksityiskohtien erittelemisestä sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 676/2007 ja (EY) N:o 1342/2008 kumoamisesta (EUVL L 179, 16.7.2018, s. 1).

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/472, annettu 19 päivänä maaliskuuta 2019, läntisillä vesialueilla ja niiden lähivesialueilla kalastettuja kantoja ja näitä kantoja hyödyntäviä kalastuksia koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta, asetusten (EU) 2016/1139 ja (EU) 2018/973 muuttamisesta ja neuvoston asetusten (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007 ja (EY) N:o 1300/2008 kumoamisesta (EUVL L 83, 25.3.2019, s. 1).

21

(22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1022, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, läntisen Välimeren pohjakalakantoja hyödyntäviä kalastuksia koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta ja asetuksen (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta (EUVL L 172, 26.6.2019, s. 1).

22

(23)  ICES-alueet (International Council for the Exploration of the Sea eli Kansainvälinen merentutkimusneuvosto), sellaisina kuin ne on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 218/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, Koillis-Atlantilla kalastavien jäsenvaltioiden nimellissaaliiden määriä koskevien tilastojen toimittamisesta (EUVL L 87, 31.3.2009, s. 70).

23

(24)  CECAF-alueet (Keski-Atlantin itäosa tai FAO-pääkalastusalue 34), sellaisina kuin ne on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 216/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, muualla kuin Pohjois-Atlantilla kalastavien jäsenvaltioiden nimellissaaliiden määriä koskevien tilastojen toimittamisesta (EUVL L 87, 31.3.2009, s. 1).

24

(25)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1343/2011, annettu 13 päivänä joulukuuta 2011, eräistä kalastusta koskevista säännöksistä GFCM:n (Välimeren yleisen kalastuskomission) sopimusalueella ja kalavarojen kestävää hyödyntämistä koskevista hoitotoimenpiteistä Välimerellä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1967/2006 muuttamisesta (EUVL L 347, 30.12.2011, s. 44).

25

(26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1236/2010, annettu 15 päivänä joulukuuta 2010, Koillis-Atlantilla harjoitettavaan kalastukseen liittyvää tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskevan yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvalla alueella sovellettavasta valvontaa ja täytäntöönpanotoimia koskevasta suunnitelmasta sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 2791/1999 kumoamisesta (EUVL L 348, 31.12.2010, s. 17).

26

(27)  Neuvoston asetus (EY) N:o 734/2008, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2008, aavan meren haavoittuvien meriekosysteemien suojelusta pohjakalastuksessa käytettävien pyydysten haittavaikutuksilta (EUVL L 201, 30.7.2008, s. 8).

27

(28)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1379/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1184/2006 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 1).

28

---

LIITE I

KIELLETYT LAJIT

10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut lajit, joita ei saa kalastaa, pitää aluksella, jälleenlaivata, purkaa aluksesta, varastoida, myydä, pitää esillä tai tarjota myyntiin:

| a) | seuraavat saharauskun lajit kaikilla unionin vesillä:






  i) | puukkosaharausku (Anoxypristis cuspidata); |
| --- | --- | --- |

a)

seuraavat saharauskun lajit kaikilla unionin vesillä:

i)

puukkosaharausku (Anoxypristis cuspidata);

| ii) | pikkusaharausku (Pristis clavata); |
| --- | --- |

ii)

pikkusaharausku (Pristis clavata);

| iii) | saharausku (Pristis pectinata); |
| --- | --- |

iii)

saharausku (Pristis pectinata);

| iv) | harmaasaharausku (Pristis pristis); |
| --- | --- |

iv)

harmaasaharausku (Pristis pristis);

| v) | kampasaharausku (Pristis zijsron); |
| --- | --- |

v)

kampasaharausku (Pristis zijsron);

| b) | jättiläishai (Cetorhinus maximus) ja valkohai (Carcharodon carcharias) kaikilla vesillä; |
| --- | --- |

b)

jättiläishai (Cetorhinus maximus) ja valkohai (Carcharodon carcharias) kaikilla vesillä;

| c) | pehmovalohai (Etmopterus pusillus) ICES-alueella 2a ja suuralueella 4 sijaitsevilla unionin vesillä sekä ICES-suuralueilla 1, 5, 6, 7, 8, 12 ja 14 sijaitsevilla unionin vesillä; |
| --- | --- |

c)

pehmovalohai (Etmopterus pusillus) ICES-alueella 2a ja suuralueella 4 sijaitsevilla unionin vesillä sekä ICES-suuralueilla 1, 5, 6, 7, 8, 12 ja 14 sijaitsevilla unionin vesillä;

| d) | paholaisrausku (Manta alfredi) kaikilla unionin vesillä; |
| --- | --- |

d)

paholaisrausku (Manta alfredi) kaikilla unionin vesillä;

| e) | jättiläispaholaisrausku (Manta birostris) kaikilla unionin vesillä; |
| --- | --- |

e)

jättiläispaholaisrausku (Manta birostris) kaikilla unionin vesillä;

| f) | seuraavat rauskulajit kaikilla unionin vesillä:






  i) | sarvirausku (Mobula mobular); |
| --- | --- | --- |

f)

seuraavat rauskulajit kaikilla unionin vesillä:

i)

sarvirausku (Mobula mobular);

| ii) | Guinean pikkupaholaisrausku (Mobula rochebrunei); |
| --- | --- |

ii)

Guinean pikkupaholaisrausku (Mobula rochebrunei);

| iii) | Japanin paholaisrausku (Mobula japanica); |
| --- | --- |

iii)

Japanin paholaisrausku (Mobula japanica);

| iv) | silopaholaisrausku (Mobula thurstoni); |
| --- | --- |

iv)

silopaholaisrausku (Mobula thurstoni);

| v) | pikkupaholaisrausku (Mobula eregoodootenkee); |
| --- | --- |

v)

pikkupaholaisrausku (Mobula eregoodootenkee);

| vi) | kääpiöpaholaisrausku (Mobula munkiana); |
| --- | --- |

vi)

kääpiöpaholaisrausku (Mobula munkiana);

| vii) | tropiikinpaholaisrausku (Mobula tarapacana); |
| --- | --- |

vii)

tropiikinpaholaisrausku (Mobula tarapacana);

| viii) | lyhyteväpaholaisrausku (Mobula kuhlii); |
| --- | --- |

viii)

lyhyteväpaholaisrausku (Mobula kuhlii);

| ix) | pikkupaholaisrausku (Mobula hypostoma); |
| --- | --- |

ix)

pikkupaholaisrausku (Mobula hypostoma);

| g) | mustavatsarausku (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ICES-alueilla 6a, 6b, 7a, 7b, 7c, 7e, 7f, 7g, 7h ja 7k sijaitsevilla unionin vesillä; |
| --- | --- |

g)

mustavatsarausku (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ICES-alueilla 6a, 6b, 7a, 7b, 7c, 7e, 7f, 7g, 7h ja 7k sijaitsevilla unionin vesillä;

| h) | pullonokkarausku (Raja alba) ICES-suuralueilla 6–10 sijaitsevilla unionin vesillä; |
| --- | --- |

h)

pullonokkarausku (Raja alba) ICES-suuralueilla 6–10 sijaitsevilla unionin vesillä;

| i) | kitararauskut (Rhinobatidae) ICES-suuralueilla 1–10 ja 12 sijaitsevilla unionin vesillä; |
| --- | --- |

i)

kitararauskut (Rhinobatidae) ICES-suuralueilla 1–10 ja 12 sijaitsevilla unionin vesillä;

| j) | merienkeli (Squatina squatina) kaikilla unionin vesillä; |
| --- | --- |

j)

merienkeli (Squatina squatina) kaikilla unionin vesillä;

| k) | lohi (Salmo salar) ja meritaimen (Salmo trutta) kalastettaessa millä tahansa vedettävällä verkolla jäsenvaltioiden perusviivoista mitattuna 6 meripeninkulman ulkopuolella sijaitsevilla vesillä ICES-suuralueilla 1, 2 ja 4–10 (unionin vedet); |
| --- | --- |

k)

lohi (Salmo salar) ja meritaimen (Salmo trutta) kalastettaessa millä tahansa vedettävällä verkolla jäsenvaltioiden perusviivoista mitattuna 6 meripeninkulman ulkopuolella sijaitsevilla vesillä ICES-suuralueilla 1, 2 ja 4–10 (unionin vedet);

| l) | järvisiika (Coregonus oxyrhynchus) ICES-alueella 4b (unionin vedet); |
| --- | --- |

l)

järvisiika (Coregonus oxyrhynchus) ICES-alueella 4b (unionin vedet);

| m) | adriansampi (Acipenser naccarii) ja sampi (Acipenser sturio) unionin vesillä; |
| --- | --- |

m)

adriansampi (Acipenser naccarii) ja sampi (Acipenser sturio) unionin vesillä;

| n) | kuteva naaraslangusti (Palinurus spp.) ja kuteva naarashummeri (Homarus gammarus) Välimerellä, paitsi jos näitä lajeja käytetään palautus- tai siirtoistutuksiin; |
| --- | --- |

n)

kuteva naaraslangusti (Palinurus spp.) ja kuteva naarashummeri (Homarus gammarus) Välimerellä, paitsi jos näitä lajeja käytetään palautus- tai siirtoistutuksiin;

| o) | kivitaateli (Lithophaga lithophaga), Pinna nobilis -simpukka ja nävertäjäsimpukka (Pholas dactylus) unionin vesillä Välimerellä; |
| --- | --- |

o)

kivitaateli (Lithophaga lithophaga), Pinna nobilis -simpukka ja nävertäjäsimpukka (Pholas dactylus) unionin vesillä Välimerellä;

| p) | merisiili (Centrostephanus longispinus). |
| --- | --- |

p)

merisiili (Centrostephanus longispinus).

---

LIITE II

KALASTUSKIELTOALUEET HERKKIEN LUONTOTYYPPIEN SUOJELEMISEKSI

Asetuksen 12 artiklan soveltamiseksi seuraavia kalastustoiminnan rajoituksia sovelletaan alueilla, jotka jäävät WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:

A OSA

Luoteiset vedet

| 1. | On kiellettyä käyttää pohjatrooleja tai niiden kaltaisia vedettäviä verkkoja, ankkuroitavia verkkoja, pussiverkkoja tai riimuverkkoja ja ankkuroituja pitkiäsiimoja seuraavilla alueilla: | Belgica Mound Province:






  — | 51°29,4′ N, 11°51,6′ W |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Belgica Mound Province:

—

51°29,4′ N, 11°51,6′ W

| — | 51°32,4′ N, 11°41,4′ W |
| --- | --- |

—

51°32,4′ N, 11°41,4′ W

| — | 51°15,6′ N, 11°33,0′ W |
| --- | --- |

—

51°15,6′ N, 11°33,0′ W

| — | 51°13,8′ N, 11°44,4′ W |
| --- | --- |

—

51°13,8′ N, 11°44,4′ W

| — | 51°29,4′ N, 11°51,6′ W |
| --- | --- |

—

51°29,4′ N, 11°51,6′ W

| | Hovland Mound Province:






  — | 52°16,2′ N, 13°12,6′ W |
| --- | --- | --- |

Hovland Mound Province:

—

52°16,2′ N, 13°12,6′ W

| — | 52°24,0′ N, 12°58,2′ W |
| --- | --- |

—

52°24,0′ N, 12°58,2′ W

| — | 52°16,8′ N, 12°54,0′ W |
| --- | --- |

—

52°16,8′ N, 12°54,0′ W

| — | 52°16,8′ N, 12°29,4′ W |
| --- | --- |

—

52°16,8′ N, 12°29,4′ W

| — | 52°04,2′ N, 12°29,4′ W |
| --- | --- |

—

52°04,2′ N, 12°29,4′ W

| — | 52°04,2′ N, 12°52,8′ W |
| --- | --- |

—

52°04,2′ N, 12°52,8′ W

| — | 52°09,0′ N, 12°56,4′ W |
| --- | --- |

—

52°09,0′ N, 12°56,4′ W

| — | 52°09,0′ N, 13°10,8′ W |
| --- | --- |

—

52°09,0′ N, 13°10,8′ W

| — | 52°16,2′ N, 13°12,6′ W |
| --- | --- |

—

52°16,2′ N, 13°12,6′ W

| | Porcupinematalikon luoteisosa, alue I:






  — | 53°30,6′ N, 14°32,4′ W |
| --- | --- | --- |

Porcupinematalikon luoteisosa, alue I:

—

53°30,6′ N, 14°32,4′ W

| — | 53°35,4′ N, 14°27,6′ W |
| --- | --- |

—

53°35,4′ N, 14°27,6′ W

| — | 53°40,8′ N, 14°15,6′ W |
| --- | --- |

—

53°40,8′ N, 14°15,6′ W

| — | 53°34,2′ N, 14°11,4′ W |
| --- | --- |

—

53°34,2′ N, 14°11,4′ W

| — | 53°31,8′ N, 14°14,4′ W |
| --- | --- |

—

53°31,8′ N, 14°14,4′ W

| — | 53°24,0′ N, 14°28,8′ W |
| --- | --- |

—

53°24,0′ N, 14°28,8′ W

| — | 53°30,6′ N, 14°32,4′ W |
| --- | --- |

—

53°30,6′ N, 14°32,4′ W

| | Porcupinematalikon luoteisosa, alue II:






  — | 53°43,2′ N, 14°10,8′ W |
| --- | --- | --- |

Porcupinematalikon luoteisosa, alue II:

—

53°43,2′ N, 14°10,8′ W

| — | 53°51,6′ N, 13°53,4′ W |
| --- | --- |

—

53°51,6′ N, 13°53,4′ W

| — | 53°45,6′ N, 13°49,8′ W |
| --- | --- |

—

53°45,6′ N, 13°49,8′ W

| — | 53°36,6′ N, 14°07,2′ W |
| --- | --- |

—

53°36,6′ N, 14°07,2′ W

| — | 53°43,2′ N, 14°10,8′ W |
| --- | --- |

—

53°43,2′ N, 14°10,8′ W

| | Porcupinematalikon lounaisosa:






  — | 51°54,6′ N, 15°07,2′ W |
| --- | --- | --- |

Porcupinematalikon lounaisosa:

—

51°54,6′ N, 15°07,2′ W

| — | 51°54,6′ N, 14°55,2′ W |
| --- | --- |

—

51°54,6′ N, 14°55,2′ W

| — | 51°42,0′ N, 14°55,2′ W |
| --- | --- |

—

51°42,0′ N, 14°55,2′ W

| — | 51°42,0′ N, 15°10,2′ W |
| --- | --- |

—

51°42,0′ N, 15°10,2′ W

| — | 51°49,2′ N, 15°06,0′ W |
| --- | --- |

—

51°49,2′ N, 15°06,0′ W

| — | 51°54,6′ N, 15°07,2′ W |
| --- | --- |

—

51°54,6′ N, 15°07,2′ W

| 2. | Kaikkia 1 kohdassa kuvatuilla alueilla kalastavia pelagisia aluksia koskevat seuraavat edellytykset:






  — | niiden on oltava hyväksyttyjen alusten luettelossa, ja niillä on oltava asetuksen (EY) N:o 1224/2009 7 artiklan mukainen kalastuslupa; |
| --- | --- | --- |

2.

—

niiden on oltava hyväksyttyjen alusten luettelossa, ja niillä on oltava asetuksen (EY) N:o 1224/2009 7 artiklan mukainen kalastuslupa;

| — | niiden on kuljetettava aluksella yksinomaan pelagisia pyydyksiä; |
| --- | --- |

—

niiden on kuljetettava aluksella yksinomaan pelagisia pyydyksiä;

| — | niiden on ilmoitettava Irlannin kalastuksenseurantakeskukselle, sellaisena kuin se määritellään asetuksen (EY) N:o 1224/2009 4 artiklan 15 alakohdassa, neljä tuntia etukäteen aikomuksestaan saapua haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien suojelualueelle ja samalla ilmoitettava aluksella olevat kalojen määrät; |
| --- | --- |

—

niiden on ilmoitettava Irlannin kalastuksenseurantakeskukselle, sellaisena kuin se määritellään asetuksen (EY) N:o 1224/2009 4 artiklan 15 alakohdassa, neljä tuntia etukäteen aikomuksestaan saapua haavoittuvien syvänmeren luontotyyppien suojelualueelle ja samalla ilmoitettava aluksella olevat kalojen määrät;

| — | niillä on oltava toimintakykyinen ja täysin käytössä oleva turvallinen alusten satelliittiseurantajärjestelmä (VMS), joka vastaa kaikilta osiltaan asiaa koskevia sääntöjä, kun ne ovat millä tahansa 1 kohdassa kuvatulla alueella; |
| --- | --- |

—

niillä on oltava toimintakykyinen ja täysin käytössä oleva turvallinen alusten satelliittiseurantajärjestelmä (VMS), joka vastaa kaikilta osiltaan asiaa koskevia sääntöjä, kun ne ovat millä tahansa 1 kohdassa kuvatulla alueella;

| — | niiden on annettava VMS-raportit tunnin välein; |
| --- | --- |

—

niiden on annettava VMS-raportit tunnin välein;

| — | niiden on ilmoitettava Irlannin kalastuksenseurantakeskukselle poistumisestaan alueelta ja samalla ilmoitettava aluksella olevat kalojen määrät; ja |
| --- | --- |

—

niiden on ilmoitettava Irlannin kalastuksenseurantakeskukselle poistumisestaan alueelta ja samalla ilmoitettava aluksella olevat kalojen määrät; ja

| — | niiden on kuljetettava trooleja, joiden perän silmäkoko on 16–79 mm. |
| --- | --- |

—

niiden on kuljetettava trooleja, joiden perän silmäkoko on 16–79 mm.

| 3. | On kiellettyä käyttää mitä tahansa pohjatrooleja tai niiden kaltaisia vedettäviä verkkoja seuraavilla alueilla:
  Darwin Mounds:






  — | 59°54′ N, 6°55′ W |
| --- | --- | --- |

3.

Darwin Mounds:

—

59°54′ N, 6°55′ W

| — | 59°47′ N, 6°47′ W |
| --- | --- |

—

59°47′ N, 6°47′ W

| — | 59°37′ N, 6°47′ W |
| --- | --- |

—

59°37′ N, 6°47′ W

| — | 59°37′ N, 7°39′ W |
| --- | --- |

—

59°37′ N, 7°39′ W

| — | 59°45′ N, 7°39′ W |
| --- | --- |

—

59°45′ N, 7°39′ W

| — | 59°54′ N, 7°25′ W |
| --- | --- |

—

59°54′ N, 7°25′ W

B OSA

Lounaiset vedet

1.   El Cachucho

| 1.1 | On kiellettyä käyttää pohjatrooleja, ankkuroitavia verkkoja, pussiverkkoja tai riimuverkkoja ja ankkuroituja pitkiäsiimoja seuraavilla alueilla:






  — | 44°12′ N, 5°16′ W |
| --- | --- | --- |

1.1

—

44°12′ N, 5°16′ W

| — | 44°12′ N, 4°26′ W |
| --- | --- |

—

44°12′ N, 4°26′ W

| — | 43°53′ N, 4°26′ W |
| --- | --- |

—

43°53′ N, 4°26′ W

| — | 43°53′ N, 5°16′ W |
| --- | --- |

—

43°53′ N, 5°16′ W

| — | 44°12′ N, 5°16′ W |
| --- | --- |

—

44°12′ N, 5°16′ W

| 1.2 | Alukset, jotka harjoittivat suomuturskan (Phycis blennoides) kohdennettua kalastusta ankkuroiduilla pitkilläsiimoilla vuosina 2006, 2007 ja 2008, voivat jatkaa kalastamista alueella, joka sijaitsee leveyspiirin 44°00,00′ N eteläpuolella, edellyttäen että niillä on asetuksen (EY) N:o 1224/2009 7 artiklan mukaisesti myönnetty kalastuslupa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kaikilla tällaisen kalastusluvan saaneilla aluksilla on niiden suurimmasta pituudesta riippumatta 1.1 kohdassa kuvatulla alueella kalastaessaan oltava käytössään toimintakykyinen ja täysin käytössä oleva turvallinen VMS-järjestelmä, joka vastaa asiaa koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

1.3

2.   Madeira ja Kanariansaaret

On kiellettyä käyttää ankkuroitavia verkkoja, pussiverkkoja tai riimuverkkoja yli 200 metrin syvyydessä tai pohjatrooleja tai niiden kaltaisia vedettäviä pyydyksiä seuraavilla alueilla:

| — | 27°00′ N, 19°00′ W |
| --- | --- |

—

27°00′ N, 19°00′ W

| — | 26°00′ N, 15°00′ W |
| --- | --- |

—

26°00′ N, 15°00′ W

| — | 29°00′ N, 13°00′ W |
| --- | --- |

—

29°00′ N, 13°00′ W

| — | 36°00′ N, 13°00′ W |
| --- | --- |

—

36°00′ N, 13°00′ W

| — | 36°00′ N, 19°00′ W |
| --- | --- |

—

36°00′ N, 19°00′ W

3.   Azorit

On kiellettyä käyttää ankkuroitavia verkkoja, pussiverkkoja tai riimuverkkoja yli 200 metrin syvyydessä tai pohjatrooleja tai niiden kaltaisia vedettäviä pyydyksiä seuraavilla alueilla:

| — | 36°00′ N, 23°00′ W |
| --- | --- |

—

36°00′ N, 23°00′ W

| — | 39°00′ N, 23°00′ W |
| --- | --- |

—

39°00′ N, 23°00′ W

| — | 42°00′ N, 26°00′ W |
| --- | --- |

—

42°00′ N, 26°00′ W

| — | 42°00′ N, 31°00′ W |
| --- | --- |

—

42°00′ N, 31°00′ W

| — | 39°00′ N, 34°00′ W |
| --- | --- |

—

39°00′ N, 34°00′ W

| — | 36°00′ N, 34°00′ W |
| --- | --- |

—

36°00′ N, 34°00′ W

---

LIITE III

LUETTELO LAJEISTA, JOIDEN PYYNTI AJOVERKOILLA ON KIELLETTY

| — | Valkotonnikala: Thunnus alalunga |
| --- | --- |

—

Valkotonnikala: Thunnus alalunga

| — | Tonnikala: Thunnus thynnus |
| --- | --- |

—

Tonnikala: Thunnus thynnus

| — | Isosilmätonnikala: Thunnus obesus |
| --- | --- |

—

Isosilmätonnikala: Thunnus obesus

| — | Boniitti: Katsuwonus pelamis |
| --- | --- |

—

Boniitti: Katsuwonus pelamis

| — | Sarda: Sarda sarda |
| --- | --- |

—

Sarda: Sarda sarda

| — | Keltaevätonnikala: Thunnus albacares |
| --- | --- |

—

Keltaevätonnikala: Thunnus albacares

| — | Mustaevätonnikala: Thunnus atlanticus |
| --- | --- |

—

Mustaevätonnikala: Thunnus atlanticus

| — | Tunniina: Euthynnus spp. |
| --- | --- |

—

Tunniina: Euthynnus spp.

| — | Sinievätonnikala: Thunnus maccoyii |
| --- | --- |

—

Sinievätonnikala: Thunnus maccoyii

| — | Fregattimakrilli: Auxis spp. |
| --- | --- |

—

Fregattimakrilli: Auxis spp.

| — | Merilahnat: Brama rayi |
| --- | --- |

—

Merilahnat: Brama rayi

| — | Marliinit: Tetrapturus spp.; Makaira spp. |
| --- | --- |

—

Marliinit: Tetrapturus spp.; Makaira spp.

| — | Purjekalat: Istiophorus spp. |
| --- | --- |

—

Purjekalat: Istiophorus spp.

| — | Miekkakalat: Xiphias gladius |
| --- | --- |

—

Miekkakalat: Xiphias gladius

| — | Makrillihauet: Scomberesox spp.; Cololabis spp. |
| --- | --- |

—

Makrillihauet: Scomberesox spp.; Cololabis spp.

| — | Dolfiinit: Coryphaena spp. |
| --- | --- |

—

Dolfiinit: Coryphaena spp.

| — | Hait: Hexanchus griseus; Cetorhinus maximus, Alopiidae; Carcharhinidae, Sphyrnidae, Isuridae, Lamnidae |
| --- | --- |

—

Hait: Hexanchus griseus; Cetorhinus maximus, Alopiidae; Carcharhinidae, Sphyrnidae, Isuridae, Lamnidae

| — | Pääjalkaiset: kaikki lajit |
| --- | --- |

—

Pääjalkaiset: kaikki lajit

---

LIITE IV

MEREN ELIÖIDEN KOON MITTAAMINEN

| 1. | Kalojen koko on mitattava kuvassa 1 esitetyllä tavalla leuan kärjestä pyrstöevän kärkeen. |
| --- | --- |

1.

Kalojen koko on mitattava kuvassa 1 esitetyllä tavalla leuan kärjestä pyrstöevän kärkeen.

| 2. | Keisarihummerin (Nephrops norvegicus) koko mitataan kuvassa 2 esitetyllä tavalla joko:






  — | selkäkilven pituutena keskiviivan suuntaisesti jommankumman silmän takaa selkäkilven uloimman selänpuoleisen reunan keskipisteeseen, tai |
| --- | --- | --- |

2.

Keisarihummerin (Nephrops norvegicus) koko mitataan kuvassa 2 esitetyllä tavalla joko:

—

selkäkilven pituutena keskiviivan suuntaisesti jommankumman silmän takaa selkäkilven uloimman selänpuoleisen reunan keskipisteeseen, tai

| — | kokonaispituutena otsapiikin kärjestä peräkilven uloimpaan reunaan ilman ulokkeita. |
| --- | --- |

—

kokonaispituutena otsapiikin kärjestä peräkilven uloimpaan reunaan ilman ulokkeita.

Irrotettujen keisarihummerin pyrstöjen osalta: pyrstön ensimmäisen jaokkeen etureunasta peräkilven uloimpaan reunaan ilman ulokkeita. Pyrstön on oltava mitattaessa suorana, sitä ei saa venyttää ja se on mitattava selkäpuolelta.

| 3. | Hummerin (Homarus gammarus) koko Pohjanmeren alueella lukuun ottamatta Skagerrakia tai Kattegatia mitataan kuvassa 3 esitetyllä tavalla selkäkilven pituutena keskiviivan suuntaisesti jommankumman silmän takaa selkäkilven uloimpaan reunaan. |
| --- | --- |

3.

Hummerin (Homarus gammarus) koko Pohjanmeren alueella lukuun ottamatta Skagerrakia tai Kattegatia mitataan kuvassa 3 esitetyllä tavalla selkäkilven pituutena keskiviivan suuntaisesti jommankumman silmän takaa selkäkilven uloimpaan reunaan.

| 4. | Skagerrakista tai Kattegatista pyydetyn hummerin (Homarus gammarus) koko mitataan kuvassa 3 esitetyllä tavalla joko:






  — | selkäkilven pituutena keskiviivan suuntaisesti jommankumman silmän takaa selkäkilven uloimman selänpuoleisen reunan keskipisteeseen, tai |
| --- | --- | --- |

4.

Skagerrakista tai Kattegatista pyydetyn hummerin (Homarus gammarus) koko mitataan kuvassa 3 esitetyllä tavalla joko:

—

selkäkilven pituutena keskiviivan suuntaisesti jommankumman silmän takaa selkäkilven uloimman selänpuoleisen reunan keskipisteeseen, tai

| — | kokonaispituutena otsapiikin kärjestä peräkilven uloimpaan reunaan ilman ulokkeita. |
| --- | --- |

—

kokonaispituutena otsapiikin kärjestä peräkilven uloimpaan reunaan ilman ulokkeita.

| 5. | Langustin (Palinurus spp.) koko mitataan kuvassa 4 esitetyllä tavalla selkäkilven pituutena keskiviivan suuntaisesti otsapiikin kärjestä selkäkilven uloimman selänpuoleisen reunan keskikohtaan. |
| --- | --- |

5.

Langustin (Palinurus spp.) koko mitataan kuvassa 4 esitetyllä tavalla selkäkilven pituutena keskiviivan suuntaisesti otsapiikin kärjestä selkäkilven uloimman selänpuoleisen reunan keskikohtaan.

| 6. | Simpukoiden koko mitataan kuvassa 5 esitetyllä tavalla kuoren pisimmästä osasta. |
| --- | --- |

6.

Simpukoiden koko mitataan kuvassa 5 esitetyllä tavalla kuoren pisimmästä osasta.

| 7. | Hämähäkkiravun (Maja squinado) koko mitataan kuvassa 6 esitetyllä tavalla selkäkilven pituutena keskiviivaa pitkin otsapiikkien välisestä selkäkilven reunasta selkäkilven takaosan reunaan. |
| --- | --- |

7.

Hämähäkkiravun (Maja squinado) koko mitataan kuvassa 6 esitetyllä tavalla selkäkilven pituutena keskiviivaa pitkin otsapiikkien välisestä selkäkilven reunasta selkäkilven takaosan reunaan.

| 8. | Isotaskuravun (Cancer pagurus) koko mitataan kuvassa 7 esitetyllä tavalla selkäkilven suurimpana leveytenä kohtisuoraan selkäkilven pituussuuntaiseen keskiviivaan nähden. |
| --- | --- |

8.

Isotaskuravun (Cancer pagurus) koko mitataan kuvassa 7 esitetyllä tavalla selkäkilven suurimpana leveytenä kohtisuoraan selkäkilven pituussuuntaiseen keskiviivaan nähden.

| 9. | Kuningaskotilon (Buccinum spp.) koko mitataan kuvassa 8 esitetyllä tavalla kuoren pituutena. |
| --- | --- |

9.

Kuningaskotilon (Buccinum spp.) koko mitataan kuvassa 8 esitetyllä tavalla kuoren pituutena.

| 10. | Miekkakalan (Xiphias gladius) koko mitataan kuvassa 9 esitetyllä tavalla alaleuan kärjestä pyrstön loveen. |
| --- | --- |

10.

Miekkakalan (Xiphias gladius) koko mitataan kuvassa 9 esitetyllä tavalla alaleuan kärjestä pyrstön loveen.

Kuva 1 Kalalajit

Kuva 2 Keisarihummeri

(Nephrops norvegicus)

Kuva 3 Hummeri

(Homarus gammarus)

Kuva 4 Langustit

(Palinurus spp.)

Kuva 5 Simpukat

Kuva 6 Hämähäkkiravut

(Maja squinado)

Kuva 7 Isotaskurapu

(Cancer pagurus)

Kuva 8 Kuningaskotilo

(Buccinum spp.)

Kuva 9 Miekkakala

(Xiphias gladius)

---

LIITE V

POHJANMERI
   (1)

A OSA

Säilyttämisen vähimmäisviitekoot

| Laji | Pohjanmeri |
| --- | --- |
| Turska (Gadus morhua) | 35 cm |
| Kolja (Melanogrammus aeglefinus) | 30 cm |
| Seiti (Pollachius virens) | 35 cm |
| Lyyraturska (Pollachius pollachius) | 30 cm |
| Kummeliturska (Merluccius merluccius) | 27 cm |
| Lasikampelat (Lepidorhombus spp.) | 20 cm |
| Merianturat (Solea spp.) | 24 cm |
| Punakampela (Pleuronectes platessa) | 27 cm |
| Valkoturska (Merlangius merlangus) | 27 cm |
| Molva (Molva molva) | 63 cm |
| Tylppäpyrstömolva (Molva dypterygia) | 70 cm |
| Keisarihummeri (Nephrops norvegicus) | Kokonaispituus 85 mm Selkäkilven pituus 25 mm Keisarihummerin pyrstöt 46 mm |
| Makrillit (Scomber spp.) | 30 cm (5) |
| Silli (Clupea harengus) | 20 cm (5) |
| Piikkimakrillit (Trachurus spp.) | 15 cm (5) |
| Sardelli (Engraulis encrasicolus) | 12 cm tai 90 yksilöä / kg (5) |
| Meribassi (Dicentrarchus labrax) | 42 cm |
| Sardiini (Sardina pilchardus) | 11 cm (5) |
| Hummeri (Homarus gammarus) | 87 mm (selkäkilven pituus) |
| Hämähäkkirapu (Maja squinado) | 120 mm |
| Kuningatarkampasimpukat (Chlamys spp.) | 40 mm |
| Mattosimpukka (Ruditapes decussatus) | 40 mm |
| Pikkumattosimpukka (Venerupis pullastra) | 38 mm |
| Japaninmattosimpukka (Venerupis philippinarum) | 35 mm |
| Venussimpukka (Venus verrucosa) | 40 mm |
| Fasolaarisimpukka (Callista chione) | 6 cm |
| Veitsisimpukat (Ensis spp.) | 10 cm |
| Vinohammassimpukka (Spisula solida) | 25 mm |
| Liemisimpukat (Donax spp.) | 25 mm |
| Veitsisimpukka (Pharus legumen) | 65 mm |
| Kuningaskotilo (Buccinum undatum) | 45 mm |
| Meritursas (Octopus vulgaris) | 750 g |
| Langustit (Palinurus spp.) | 95 mm (selkäkilven pituus) |
| Syvänmerenkatkarapu (Parapenaeus longirostris) | 22 mm (selkäkilven pituus) |
| Isotaskurapu (Cancer pagurus) | 140 mm (2)
   (3)
   (4) |
| Isokampasimpukka (Pecten maximus) | 100 mm |
| Turska (Gadus morhua) | 30 cm |
| Kolja (Melanogrammus aeglefinus) | 27 cm |
| Seiti (Pollachius virens) | 30 cm |
| Lyyraturska (Pollachius pollachius) | — |
| Kummeliturska (Merluccius merluccius) | 30 cm |
| Lasikampelat (Lepidorhombus spp.) | 25 cm |
| Merianturat (Solea spp.) | 24 cm |
| Punakampela (Pleuronectes platessa) | 27 cm |
| Valkoturska (Merlangius merlangus) | 23 cm |
| Molva (Molva molva) | — |
| Tylppäpyrstömolva (Molva dypterygia) | — |
| Keisarihummeri (Nephrops norvegicus) | Kokonaispituus 105 mm
  Keisarihummerin pyrstöt 59 mm
  Selkäkilven pituus 32 mm |
| Makrillit (Scomber spp.) | 20 cm (5) |
| Silli (Clupea harengus) | 18 cm (5) |
| Piikkimakrillit (Trachurus spp.) | 15 cm (5) |
| Hummeri (Homarus gammarus) | Kokonaispituus 220 mm
  Selkäkilven pituus 78 mm |

Laji

Pohjanmeri

Turska (Gadus morhua)

35 cm

Kolja (Melanogrammus aeglefinus)

30 cm

Seiti (Pollachius virens)

35 cm

Lyyraturska (Pollachius pollachius)

30 cm

Kummeliturska (Merluccius merluccius)

27 cm

Lasikampelat (Lepidorhombus spp.)

20 cm

Merianturat (Solea spp.)

24 cm

Punakampela (Pleuronectes platessa)

27 cm

Valkoturska (Merlangius merlangus)

27 cm

Molva (Molva molva)

63 cm

Tylppäpyrstömolva (Molva dypterygia)

70 cm

Keisarihummeri (Nephrops norvegicus)

Kokonaispituus 85 mm Selkäkilven pituus 25 mm Keisarihummerin pyrstöt 46 mm

Makrillit (Scomber spp.)

30 cm (5)

Silli (Clupea harengus)

20 cm (5)

Piikkimakrillit (Trachurus spp.)

15 cm (5)

Sardelli (Engraulis encrasicolus)

12 cm tai 90 yksilöä / kg (5)

Meribassi (Dicentrarchus labrax)

42 cm

Sardiini (Sardina pilchardus)

11 cm (5)

Hummeri (Homarus gammarus)

87 mm (selkäkilven pituus)

Hämähäkkirapu (Maja squinado)

120 mm

Kuningatarkampasimpukat (Chlamys spp.)

40 mm

Mattosimpukka (Ruditapes decussatus)

40 mm

Pikkumattosimpukka (Venerupis pullastra)

38 mm

Japaninmattosimpukka (Venerupis philippinarum)

35 mm

Venussimpukka (Venus verrucosa)

40 mm

Fasolaarisimpukka (Callista chione)

6 cm

Veitsisimpukat (Ensis spp.)

10 cm

Vinohammassimpukka (Spisula solida)

25 mm

Liemisimpukat (Donax spp.)

25 mm

Veitsisimpukka (Pharus legumen)

65 mm

Kuningaskotilo (Buccinum undatum)

45 mm

Meritursas (Octopus vulgaris)

750 g

Langustit (Palinurus spp.)

95 mm (selkäkilven pituus)

Syvänmerenkatkarapu (Parapenaeus longirostris)

22 mm (selkäkilven pituus)

Isotaskurapu (Cancer pagurus)

140 mm (2)
   (3)
   (4)

Isokampasimpukka (Pecten maximus)

100 mm

Turska (Gadus morhua)

30 cm

Kolja (Melanogrammus aeglefinus)

27 cm

Seiti (Pollachius virens)

30 cm

Lyyraturska (Pollachius pollachius)

—

Kummeliturska (Merluccius merluccius)

30 cm

Lasikampelat (Lepidorhombus spp.)

25 cm

Merianturat (Solea spp.)

24 cm

Punakampela (Pleuronectes platessa)

27 cm

Valkoturska (Merlangius merlangus)

23 cm

Molva (Molva molva)

—

Tylppäpyrstömolva (Molva dypterygia)

—

Keisarihummeri (Nephrops norvegicus)

Kokonaispituus 105 mm

Keisarihummerin pyrstöt 59 mm

Selkäkilven pituus 32 mm

Makrillit (Scomber spp.)

20 cm (5)

Silli (Clupea harengus)

18 cm (5)

Piikkimakrillit (Trachurus spp.)

15 cm (5)

Hummeri (Homarus gammarus)

Kokonaispituus 220 mm

Selkäkilven pituus 78 mm

B OSA

Silmäkoot

1.   Vedettävien pyydysten perussilmäkoot

| 1.1 | Alusten on käytettävä vähintään 120 mm:n silmäkokoa tai vähintään 90 mm:n silmäkokoa Skagerrakissa ja Kattegatissa (6), sanotun kuitenkaan rajoittamatta purkamisvelvoitetta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Purkamisvelvoitetta rajoittamatta ja sen estämättä, mitä 1.1 kohdassa säädetään, alukset voivat käyttää seuraavassa lueteltuja pienempiä silmäkokoja Pohjanmerellä ja Skagerrakissa ja Kattegatissa edellyttäen, että






  i) | sovellettavassa taulukossa määriteltyjä edellytyksiä noudatetaan ja turskan, koljan ja seitin sivusaaliit ovat enintään 20 prosenttia kokonaissaaliista, joka ilmoitetaan kunkin kalastusmatkan jälkeen purettujen meren elollisten luonnonvarojen elopainona; tai |
| --- | --- | --- |

1.2

i)

sovellettavassa taulukossa määriteltyjä edellytyksiä noudatetaan ja turskan, koljan ja seitin sivusaaliit ovat enintään 20 prosenttia kokonaissaaliista, joka ilmoitetaan kunkin kalastusmatkan jälkeen purettujen meren elollisten luonnonvarojen elopainona; tai

| ii) | käytössä on muita valikoivuutta koskevia muutoksia, jotka STECF on arvioinut yhden tai useamman jäsenvaltion pyynnöstä ja jotka komissio on hyväksynyt. Näiden valikoituvuutta koskevien muutosten on tuotettava samat tai paremmat valikoivuusominaisuudet turskalle, koljalle ja seitille kuin 120 mm:n silmäkoko tuottaa. |
| --- | --- |

ii)

käytössä on muita valikoivuutta koskevia muutoksia, jotka STECF on arvioinut yhden tai useamman jäsenvaltion pyynnöstä ja jotka komissio on hyväksynyt. Näiden valikoituvuutta koskevien muutosten on tuotettava samat tai paremmat valikoivuusominaisuudet turskalle, koljalle ja seitille kuin 120 mm:n silmäkoko tuottaa.

| Silmäkoko | Maantieteelliset alueet | Edellytykset |
| --- | --- | --- |
| Vähintään 100 mm (7) | Pohjanmeri leveyspiirin 57° 30′N eteläpuolella | Punakampelan ja merianturan kohdennettu kalastus ovitrooleilla, puomitrooleilla ja nuotilla. On asennettava vähintään 90 mm:n neliösilmäinen valikointiristikko. |
| Vähintään 80 mm (7) | ICES-alueet 4b ja 4c | Merianturan kohdennettu kalastus puomitroolilla. Verkon etuosan yläosaan on asennettava valikointiristikko, jonka silmäkoko on vähintään 180 mm.
  Valkoturskan, makrillin ja lajien, joihin ei sovelleta saalisrajoituksia, kohdennettu kalastus pohjatrooleilla. On asennettava vähintään 80 mm:n neliösilmäinen valikointiristikko. |
| Vähintään 80 mm | Pohjanmeri | Keisarihummerin (Nephrops norvegicus) kohdennettu kalastus. On asennettava vähintään 120 mm:n neliösilmäinen valikointiristikko tai lajitteluristikko, jonka tankojen väli on enintään 35 mm, tai vastaava valikoiva laite.
  Lajien, joihin ei sovelleta saalisrajoituksia ja joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus. On asennettava vähintään 80 mm:n neliösilmäinen valikointiristikko.
  Rauskujen kohdennettu kalastus. |
| Vähintään 80 mm | ICES-alue 4c | Merianturan kohdennettu kalastus ovitrooleilla. On asennettava vähintään 80 mm:n neliösilmäinen valikointiristikko. |
| Vähintään 70 mm (neliösilmä) tai 90 mm (vinoneliösilmä) | Skagerrak ja Kattegat | Keisarihummerin (Nephrops norvegicus) kohdennettu kalastus. On asennettava lajitteluristikko, jonka tankojen väli on enintään 35 mm, tai vastaava valikoiva laite. |
| Vähintään 40 mm | Koko alue | Kalmarien kohdennettu kalastus (Loliginidae, Ommastrephidae). |
| Vähintään 35 mm | Skagerrak ja Kattegat | Pohjankatkaravun (Pandalus borealis) kohdennettu kalastus. On asennettava lajitteluristikko, jonka tankojen väli on enintään 19 mm, tai vastaava valikoiva laite. |
| Vähintään 32 mm | Koko alue Skagerrakia ja Kattegatia lukuun ottamatta | Pohjankatkaravun (Pandalus borealis) kohdennettu kalastus. On asennettava lajitteluristikko, jonka tankojen väli on enintään 19 mm, tai vastaava valikoiva laite. |
| Vähintään 16 mm | Koko alue | Pienten pelagisten lajien, joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus.
  Harmaaturskan kohdennettu kalastus. Harmaaturskan kalastuksessa on asennettava lajitteluristikko, jonka tankojen väli on enintään 35 mm.
  Hietakatkarapujen ja Pandalus montagui -katkarapujen kohdennettu kalastus. On asennettava erotteleva trooli tai lajitteluristikko kansallisten tai alueellisten sääntöjen mukaisesti. |
| Pienempi kuin 16 mm | Koko alue | Tuulenkalan kohdennettu kalastus. |

Silmäkoko

Maantieteelliset alueet

Edellytykset

Vähintään 100 mm (7)

Pohjanmeri leveyspiirin 57° 30′N eteläpuolella

Punakampelan ja merianturan kohdennettu kalastus ovitrooleilla, puomitrooleilla ja nuotilla. On asennettava vähintään 90 mm:n neliösilmäinen valikointiristikko.

Vähintään 80 mm (7)

ICES-alueet 4b ja 4c

Merianturan kohdennettu kalastus puomitroolilla. Verkon etuosan yläosaan on asennettava valikointiristikko, jonka silmäkoko on vähintään 180 mm.

Valkoturskan, makrillin ja lajien, joihin ei sovelleta saalisrajoituksia, kohdennettu kalastus pohjatrooleilla. On asennettava vähintään 80 mm:n neliösilmäinen valikointiristikko.

Vähintään 80 mm

Pohjanmeri

Keisarihummerin (Nephrops norvegicus) kohdennettu kalastus. On asennettava vähintään 120 mm:n neliösilmäinen valikointiristikko tai lajitteluristikko, jonka tankojen väli on enintään 35 mm, tai vastaava valikoiva laite.

Lajien, joihin ei sovelleta saalisrajoituksia ja joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus. On asennettava vähintään 80 mm:n neliösilmäinen valikointiristikko.

Rauskujen kohdennettu kalastus.

Vähintään 80 mm

ICES-alue 4c

Merianturan kohdennettu kalastus ovitrooleilla. On asennettava vähintään 80 mm:n neliösilmäinen valikointiristikko.

Vähintään 70 mm (neliösilmä) tai 90 mm (vinoneliösilmä)

Skagerrak ja Kattegat

Keisarihummerin (Nephrops norvegicus) kohdennettu kalastus. On asennettava lajitteluristikko, jonka tankojen väli on enintään 35 mm, tai vastaava valikoiva laite.

Vähintään 40 mm

Koko alue

Kalmarien kohdennettu kalastus (Loliginidae, Ommastrephidae).

Vähintään 35 mm

Skagerrak ja Kattegat

Pohjankatkaravun (Pandalus borealis) kohdennettu kalastus. On asennettava lajitteluristikko, jonka tankojen väli on enintään 19 mm, tai vastaava valikoiva laite.

Vähintään 32 mm

Koko alue Skagerrakia ja Kattegatia lukuun ottamatta

Pohjankatkaravun (Pandalus borealis) kohdennettu kalastus. On asennettava lajitteluristikko, jonka tankojen väli on enintään 19 mm, tai vastaava valikoiva laite.

Vähintään 16 mm

Koko alue

Pienten pelagisten lajien, joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus.

Harmaaturskan kohdennettu kalastus. Harmaaturskan kalastuksessa on asennettava lajitteluristikko, jonka tankojen väli on enintään 35 mm.

Hietakatkarapujen ja Pandalus montagui -katkarapujen kohdennettu kalastus. On asennettava erotteleva trooli tai lajitteluristikko kansallisten tai alueellisten sääntöjen mukaisesti.

Pienempi kuin 16 mm

Koko alue

Tuulenkalan kohdennettu kalastus.

2.   Seisovien verkkojen ja ajoverkkojen perussilmäkoot

| 2.1 | Alusten on käytettävä vähintään 120 mm:n silmäkokoa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta purkamisvelvoitetta. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Purkamisvelvoitetta rajoittamatta ja sen estämättä, mitä 2.1 kohdassa säädetään, alukset voivat käyttää seuraavassa lueteltuja pienempiä silmäkokoja Pohjanmerellä ja Skagerrakissa ja Kattegatissa, edellyttäen että sovellettavassa taulukossa määriteltyjä edellytyksiä noudatetaan ja turskan, koljan ja seitin sivusaaliit ovat enintään 20 prosenttia kokonaissaaliista, joka ilmoitetaan kunkin kalastusmatkan jälkeen purettujen meren elollisten luonnonvarojen elopainona. |
| --- | --- |

2.2

| Silmäkoko | Maantieteelliset alueet | Edellytykset |
| --- | --- | --- |
| Vähintään 100 mm | Koko alue | Koljan, valkoturskan, hietakampelan ja meribassin kohdennettu kalastus |
| Vähintään 90 mm | Koko alue | Kampelakalojen tai lajien, joihin ei sovelleta saalisrajoituksia tai joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus |
| Vähintään 50 mm | Koko alue | Pienten pelagisten lajien, joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus |

Silmäkoko

Maantieteelliset alueet

Edellytykset

Vähintään 100 mm

Koko alue

Koljan, valkoturskan, hietakampelan ja meribassin kohdennettu kalastus

Vähintään 90 mm

Koko alue

Kampelakalojen tai lajien, joihin ei sovelleta saalisrajoituksia tai joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus

Vähintään 50 mm

Koko alue

Pienten pelagisten lajien, joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus

C OSA

Kielto- tai rajoitusalueet

1.   Kalastuskieltoalue tuulenkalan suojelemiseksi ICES-alueilla 4a ja 4b

| 1.1 | Kielletään tuulenkalan kalastus kaikilla vedettävillä pyydyksillä, joiden perän silmäkoko on pienempi kuin 32 mm, maantieteellisellä alueella, jota rajaavat Englannin ja Skotlannin itärannikko ja joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:






  — | Englannin itärannikko leveyspiirin 55°30′ N kohdalla |
| --- | --- | --- |

1.1

—

Englannin itärannikko leveyspiirin 55°30′ N kohdalla

| — | 55° 30′ N, 01° 00′ W |
| --- | --- |

—

55° 30′ N, 01° 00′ W

| — | 58° 00′ N, 01° 00′ W |
| --- | --- |

—

58° 00′ N, 01° 00′ W

| — | 58° 00′ N, 02° 00′ W |
| --- | --- |

—

58° 00′ N, 02° 00′ W

| — | Skotlannin itärannikko pituuspiirin 02°00′ W kohdalla. |
| --- | --- |

—

Skotlannin itärannikko pituuspiirin 02°00′ W kohdalla.

| 1.2 | Kalastustoiminta tieteellisissä tutkimustarkoituksissa on sallittua alueella esiintyvän tuulenkalakannan sekä kiellon vaikutusten seuraamiseksi. |
| --- | --- |

1.2

2.   Kalastuskieltoalue nuorten punakampeloiden suojelemiseksi ICES-suuralueella 4.

| 2.1 | Alukset, joiden suurin pituus on yli 8 metriä, eivät saa käyttää pohjatrooleja, puomitrooleja, ankkuroituja kierrenuottia tai niiden kaltaisia vedettäviä pyydyksiä maantieteellisillä alueilla, jotka jäävät seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:






  a) | alue, joka ulottuu 12 meripeninkulman päähän Ranskan rannikosta leveyspiirin 51°00′ N pohjoispuolella sekä Belgian ja Alankomaiden rannikosta leveyspiirin 53°00′ N eteläpuolella peruslinjoista mitattuna; |
| --- | --- | --- |

2.1

a)

alue, joka ulottuu 12 meripeninkulman päähän Ranskan rannikosta leveyspiirin 51°00′ N pohjoispuolella sekä Belgian ja Alankomaiden rannikosta leveyspiirin 53°00′ N eteläpuolella peruslinjoista mitattuna;

| b) | seuraavat koordinaatit yhdistävän linjan rajoittama alue:






  — | Tanskan länsirannikko leveyspiirin 57°00′ N kohdalla |
| --- | --- | --- |

b)

seuraavat koordinaatit yhdistävän linjan rajoittama alue:

—

Tanskan länsirannikko leveyspiirin 57°00′ N kohdalla

| — | 57°00′ N, 7°15′ E |
| --- | --- |

—

57°00′ N, 7°15′ E

| — | 55°00′ N, 7°15′ E |
| --- | --- |

—

55°00′ N, 7°15′ E

| — | 55°00′ N, 7°00′ E |
| --- | --- |

—

55°00′ N, 7°00′ E

| — | 54°30′N, 7°00′ E |
| --- | --- |

—

54°30′N, 7°00′ E

| — | 54°30′ N, 7°30′ E |
| --- | --- |

—

54°30′ N, 7°30′ E

| — | 54°00′ N, 7°30′ E |
| --- | --- |

—

54°00′ N, 7°30′ E

| — | 54°00′ N, 6°00′ E |
| --- | --- |

—

54°00′ N, 6°00′ E

| — | 53°50′ N, 6°00′ E |
| --- | --- |

—

53°50′ N, 6°00′ E

| — | 53°50′ N, 5°00′ E |
| --- | --- |

—

53°50′ N, 5°00′ E

| — | 53°30′ N, 5°00′ E |
| --- | --- |

—

53°30′ N, 5°00′ E

| — | 53°30′ N, 4°15′ E |
| --- | --- |

—

53°30′ N, 4°15′ E

| — | 53°00′ N, 4°15′ E |
| --- | --- |

—

53°00′ N, 4°15′ E

| — | Alankomaiden rannikko leveyspiirin 53°00′ N kohdalla |
| --- | --- |

—

Alankomaiden rannikko leveyspiirin 53°00′ N kohdalla

| — | alue, joka ulottuu 12 meripeninkulman päähän Tanskan länsirannikosta leveyspiiristä 57°00′ N pohjoiseen aina Hirtshalsin majakalle asti peruslinjoista mitattuna. |
| --- | --- |

—

alue, joka ulottuu 12 meripeninkulman päähän Tanskan länsirannikosta leveyspiiristä 57°00′ N pohjoiseen aina Hirtshalsin majakalle asti peruslinjoista mitattuna.

| 2.2 | Seuraavat alukset saavat kalastaa 2.1 kohdassa tarkoitetulla alueella:






  a) | alukset, joiden koneteho ei ole yli 221 kW ja jotka pyytävät pohjatrooleilla tai ankkuroiduilla kierrenuotilla, |
| --- | --- | --- |

2.2

a)

alukset, joiden koneteho ei ole yli 221 kW ja jotka pyytävät pohjatrooleilla tai ankkuroiduilla kierrenuotilla,

| b) | pareittain pyytävät alukset, joiden yhteinen koneteho ei ole millään hetkellä yli 221 kW ja jotka pyytävät pohjapyyntiin tarkoitetuilla paritrooleilla, |
| --- | --- |

b)

pareittain pyytävät alukset, joiden yhteinen koneteho ei ole millään hetkellä yli 221 kW ja jotka pyytävät pohjapyyntiin tarkoitetuilla paritrooleilla,

| c) | alukset, joiden koneteho on yli 221 kW, saavat pyytää pohjatrooleilla tai ankkuroiduilla kierrenuotilla, ja pareittain pyytävät alukset, joiden yhteinen koneteho on yli 221 kW, saavat pyytää pohjapyyntiin tarkoitetuilla paritrooleilla edellyttäen, että tällaiset alukset eivät harjoita punakampelan ja merianturan kohdennettua kalastusta ja että ne noudattavat tässä liitteessä olevassa B osassa esitettyjä asianomaisia silmäkokoja koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

c)

alukset, joiden koneteho on yli 221 kW, saavat pyytää pohjatrooleilla tai ankkuroiduilla kierrenuotilla, ja pareittain pyytävät alukset, joiden yhteinen koneteho on yli 221 kW, saavat pyytää pohjapyyntiin tarkoitetuilla paritrooleilla edellyttäen, että tällaiset alukset eivät harjoita punakampelan ja merianturan kohdennettua kalastusta ja että ne noudattavat tässä liitteessä olevassa B osassa esitettyjä asianomaisia silmäkokoja koskevia sääntöjä.

| 2.3 | Kun 2.2 kohdan a alakohdassa tarkoitetut alukset käyttävät puomitrooleja, puomien pituus tai yhteisten puomitroolien yhteenlaskettu pituus mitattuna puomien pituuksien summana on enintään 9 metriä, tai sitä ei voida pidentää yli 9 metrin pituiseksi, paitsi jos ne käyttävät pyydystä, jonka silmäkoko on 16–31 mm. Ensisijaisesti hietakatkaravun (Crangon crangon) pyyntiä harjoittavat alukset saavat kuitenkin käyttää puomitrooleja, joiden puomien yhteenlaskettu pituus on yli 9 metriä, jos ne käyttävät pyydystä, jonka silmäkoko on 80–99 mm, sillä edellytyksellä, että kyseisille aluksille on myönnetty ylimääräinen kalastuslupa tähän tarkoitukseen. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Alusten, joilla on lupa kalastaa 2.1 kohdassa tarkoitetulla alueella, on oltava kunkin jäsenvaltion komissiolle toimittamassa luettelossa. Luettelossa olevien, 2.2 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen alusten kokonaiskoneteho ei saa ylittää jäsenvaltioille 1 päivänä tammikuuta 1998 kuulunutta kokonaiskonetehoa. Sallituilla aluksilla on oltava asetuksen (EY) N:o 1224/2009 7 artiklan mukaisesti myönnetty kalastuslupa. |
| --- | --- |

2.4

3.   Puomitroolien käyttöä 12 meripeninkulman etäisyydellä Yhdistyneen kuningaskunnan rannikosta koskevat rajoitukset

| 3.1 | On kiellettyä käyttää aluksella puomitrooleja 12 meripeninkulman alueiden sisäpuolella Yhdistyneen kuningaskunnan rannikolta aluevesiä rajoittavista perusviivoista mitattuna. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Poiketen siitä, mitä 3.1 kohdassa säädetään, kalastus puomitrooleilla määritetyllä alueella on sallittua edellyttäen, että






  — | alusten koneteho ei ole yli 221 kW eikä alusten suurin pituus yli 24 metriä; ja |
| --- | --- | --- |

3.2

—

alusten koneteho ei ole yli 221 kW eikä alusten suurin pituus yli 24 metriä; ja

| — | puomin pituus tai puomin kokonaispituus, mitattuna puomien summana, on enintään 9 metriä, tai sitä ei voida pidentää yli 9 metrin pituiseksi, paitsi jos harjoitetaan hietakatkaravun (Crangon crangon) kohdennettua kalastusta alle 31 mm:n vähimmäissilmäkoolla. |
| --- | --- |

—

puomin pituus tai puomin kokonaispituus, mitattuna puomien summana, on enintään 9 metriä, tai sitä ei voida pidentää yli 9 metrin pituiseksi, paitsi jos harjoitetaan hietakatkaravun (Crangon crangon) kohdennettua kalastusta alle 31 mm:n vähimmäissilmäkoolla.

4.   Kilohailin pyyntiä sillin suojelemiseksi ICES-alueella 4b koskevat rajoitukset

Kalastaminen kaikilla vedettävillä pyydyksillä, joiden perän silmäkoko on pienempi kuin 32 mm, ja kaikilla seisovilla verkoilla, joiden perän silmäkoko on pienempi kuin 30 mm, on kiellettyä maantieteellisillä alueilla, jotka jäävät seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle, seuraavilla ajanjaksoilla:

| — | tammikuun 1 päivästä maaliskuun 31 päivään ja lokakuun 1 päivästä joulukuun 31 päivään ICES-tilastoruudussa 39E8. Tässä asetuksessa tarkoitetaan ICES-tilastoruudulla aluetta, joka rajoittuu linjaan, joka kulkee Yhdistyneen kuningaskunnan itärannikolta suoraan itään leveyspiiriä 55°00′ N pisteeseen 1°00′ W, siitä suoraan pohjoiseen pisteeseen 55°30′ N ja siitä suoraan länteen Yhdistyneen kuningaskunnan rannikolle; |
| --- | --- |

—

tammikuun 1 päivästä maaliskuun 31 päivään ja lokakuun 1 päivästä joulukuun 31 päivään ICES-tilastoruudussa 39E8. Tässä asetuksessa tarkoitetaan ICES-tilastoruudulla aluetta, joka rajoittuu linjaan, joka kulkee Yhdistyneen kuningaskunnan itärannikolta suoraan itään leveyspiiriä 55°00′ N pisteeseen 1°00′ W, siitä suoraan pohjoiseen pisteeseen 55°30′ N ja siitä suoraan länteen Yhdistyneen kuningaskunnan rannikolle;

| — | tammikuun 1 päivästä maaliskuun 31 päivään ja lokakuun 1 päivästä joulukuun 31 päivään Moray Firthin sisäisillä, pituuspiirin 3°30′ W länsipuolella sijaitsevilla vesillä ja Firth of Forthin sisäisillä, pituuspiirin 3°00′ W länsipuolella sijaitsevilla vesillä; |
| --- | --- |

—

tammikuun 1 päivästä maaliskuun 31 päivään ja lokakuun 1 päivästä joulukuun 31 päivään Moray Firthin sisäisillä, pituuspiirin 3°30′ W länsipuolella sijaitsevilla vesillä ja Firth of Forthin sisäisillä, pituuspiirin 3°00′ W länsipuolella sijaitsevilla vesillä;

| — | heinäkuun 1 päivästä lokakuun 31 päivään seuraavien koordinaattien rajoittamalla maantieteellisellä alueella:






  — | Tanskan länsirannikko leveyspiirin 55°30′ N kohdalla |
| --- | --- | --- |

—

heinäkuun 1 päivästä lokakuun 31 päivään seuraavien koordinaattien rajoittamalla maantieteellisellä alueella:

—

Tanskan länsirannikko leveyspiirin 55°30′ N kohdalla

| — | leveyspiiri 55°30′ N, pituuspiiri 7°00′ E |
| --- | --- |

—

leveyspiiri 55°30′ N, pituuspiiri 7°00′ E

| — | leveyspiiri 57°00′ N, pituuspiiri 7°00′ E |
| --- | --- |

—

leveyspiiri 57°00′ N, pituuspiiri 7°00′ E

| — | Tanskan länsirannikko leveyspiirin 57°00′ N kohdalla. |
| --- | --- |

—

Tanskan länsirannikko leveyspiirin 57°00′ N kohdalla.

5.   Erityiset säännökset, jotka koskevat Skagerrakia ja Kattegatia ICES-alueella 3a

| 5.1 | Puomitroolin käyttö Kattegatissa on kiellettyä. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Unionin alusten on kiellettyä kalastaa, pitää aluksella, jälleenlaivata, purkaa aluksesta, varastoida, myydä sekä pitää esillä tai tarjota myyntiin lohta ja meritaimenta. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | On kiellettyä käyttää vedettäviä pyydyksiä, joiden perän silmäkoko on pienempi kuin 32 mm, 1 päivästä heinäkuuta 15 päivään syyskuuta Skagerrakissa ja Kattegatissa perusviivoista kolmen meripeninkulman päähän ulottuvilla vesillä, jollei harjoiteta pohjankatkaravun (Pandalus borealis) kohdennettua kalastusta. Syöttinä käytettäväksi tarkoitettujen kivinilkan (Zoarces viviparus), tokkojen (Gobiidae) tai simpun (Cottus spp.) kohdennetussa kalastuksessa voidaan käyttää silmäkooltaan mitä tahansa verkkoja. |
| --- | --- |

5.3

6.   Seisovien verkkojen käyttö ICES-alueilla 3a ja 4a

| 6.1 | Tämän asetuksen 9 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti ja poiketen siitä, mitä tässä liitteessä olevan B osan 2 kohdassa säädetään, seuraavia pyydyksiä on sallittua käyttää vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on alle 600 metriä:






  — | kummeliturskan kohdennetussa kalastuksessa käytetyt ankkuroitavat verkot, joiden silmäkoko on vähintään 100 mm ja jotka ovat enintään 100 silmän korkuisia, jos kaikkien käytettyjen verkkojen kokonaispituus ei ole yli 25 km alusta kohti ja vedessäpitoaika on enintään 24 tuntia; |
| --- | --- | --- |

6.1

—

kummeliturskan kohdennetussa kalastuksessa käytetyt ankkuroitavat verkot, joiden silmäkoko on vähintään 100 mm ja jotka ovat enintään 100 silmän korkuisia, jos kaikkien käytettyjen verkkojen kokonaispituus ei ole yli 25 km alusta kohti ja vedessäpitoaika on enintään 24 tuntia;

| — | merikrotin kohdennetussa kalastuksessa käytetyt pussiverkot, joiden silmäkoko on vähintään 250 mm ja jotka ovat enintään 15 silmän korkuisia, jos kaikkien käytettyjen verkkojen kokonaispituus ei ole yli 100 km ja vedessäoloaika on enintään 72 tuntia. |
| --- | --- |

—

merikrotin kohdennetussa kalastuksessa käytetyt pussiverkot, joiden silmäkoko on vähintään 250 mm ja jotka ovat enintään 15 silmän korkuisia, jos kaikkien käytettyjen verkkojen kokonaispituus ei ole yli 100 km ja vedessäoloaika on enintään 72 tuntia.

| 6.2 | Kielletään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/2336 (8) liitteessä I lueteltujen syvänmeren haiden kohdennettu kalastus vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on alle 600 metriä. Tahattomasti saaliiksi saadut syvänmeren hait, joiden kalastus on tässä asetuksessa ja muussa unionin lainsäädännössä luokiteltu kielletyksi, on kirjattava ja siinä määrin kuin se on mahdollista, vapautettava heti vahingoittumattomina. Ne syvänmeren hait, joihin sovelletaan saalisrajoituksia, pidetään aluksella. Tällaiset saaliit on purettava ja luettava kiintiöihin. Jos kyseisen jäsenvaltion käytettävissä ei ole lainkaan tai riittävästi kiintiötä, komissio voi turvautua asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 5 kohtaan. Jos jäsenvaltion alusten tahattomasti saaliiksi saamien syvänmeren haiden saaliit ylittävät 10 tonnia, kyseiset alukset eivät enää saa hyödyntää 6.1 kohdassa vahvistettuja poikkeuksia. |
| --- | --- |

6.2

D OSA

Sähköpulssitroolien käyttö ICES-alueilla 4b ja 4c

| 1. | Kalastaminen sähköpulssitrooleilla kielletään kaikilla unionin vesillä 1 päivästä heinäkuuta 2021 alkaen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kalastaminen sähköpulssitrooleilla sallitaan vielä 30 päivänä kesäkuuta 2021 päättyvän siirtymäkauden ajan ICES-alueilla 4b ja 4c tässä osassa asetetuin edellytyksin sekä tämän asetuksen 24 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti määritellyin edellytyksin, jotka koskevat käytetyn pulssin ominaispiirteitä ja valvonta- ja seurantatoimenpiteitä, seuraavat WGS84-koordinaattijärjestelmää käyttäen mitatut koordinaatit yhdistävän loksodromin eteläpuolella:






  — | Yhdistyneen kuningaskunnan itärannikolla oleva piste leveyspiirin 55° N kohdalla |
| --- | --- | --- |

2.

—

Yhdistyneen kuningaskunnan itärannikolla oleva piste leveyspiirin 55° N kohdalla

| — | itään pisteeseen leveyspiirin 55° N ja pituuspiirin 5° E kohdalla |
| --- | --- |

—

itään pisteeseen leveyspiirin 55° N ja pituuspiirin 5° E kohdalla

| — | pohjoiseen pisteeseen leveyspiirin 56° N kohdalla |
| --- | --- |

—

pohjoiseen pisteeseen leveyspiirin 56° N kohdalla

| — | itään pisteeseen Tanskan länsirannikolla leveyspiirin 56° N kohdalla. |
| --- | --- |

—

itään pisteeseen Tanskan länsirannikolla leveyspiirin 56° N kohdalla.

Tällöin sovelletaan seuraavia ehtoja:

| a) | enintään 5 prosenttia jäsenvaltion puomitroolarilaivastosta käyttää sähköpulssitroolia; |
| --- | --- |

a)

enintään 5 prosenttia jäsenvaltion puomitroolarilaivastosta käyttää sähköpulssitroolia;

| b) | kunkin puomitroolin kilowatteina ilmaistu sähköteho on enintään yhtä suuri kuin puomin pituus metreinä kerrottuna 1,25:llä; |
| --- | --- |

b)

kunkin puomitroolin kilowatteina ilmaistu sähköteho on enintään yhtä suuri kuin puomin pituus metreinä kerrottuna 1,25:llä;

| c) | elektrodien välinen tehollinen jännite on enintään 15 V; |
| --- | --- |

c)

elektrodien välinen tehollinen jännite on enintään 15 V;

| d) | alus on varustettu automaattisella atk-järjestelmällä, joka kirjaa puomia kohden käytetyn enimmäistehon ja elektrodien välisen tehollisjännitteen vähintään viimeisten sadan troolin vedon osalta. Ainoastaan valtuutetulla henkilöstöllä on mahdollisuus muuttaa tämän automaattisen atk-järjestelmän tietoja; |
| --- | --- |

d)

alus on varustettu automaattisella atk-järjestelmällä, joka kirjaa puomia kohden käytetyn enimmäistehon ja elektrodien välisen tehollisjännitteen vähintään viimeisten sadan troolin vedon osalta. Ainoastaan valtuutetulla henkilöstöllä on mahdollisuus muuttaa tämän automaattisen atk-järjestelmän tietoja;

| e) | yhden tai useamman pelotusketjun käyttö pohjaketjun edessä on kiellettyä. |
| --- | --- |

e)

yhden tai useamman pelotusketjun käyttö pohjaketjun edessä on kiellettyä.

| 3. | Aluksille ei tänä aikana myönnetä uusia lupia. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jäsenvaltiot voivat 30 päivään kesäkuuta 2021 saakka niiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä enintään 12 meripeninkulman sisällä niiden perusviivoista toteuttaa syrjimättömiä toimenpiteitä, joilla sähköpulssitroolien käyttöä rajoitetaan tai se kielletään. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja asianomaisille jäsenvaltioille tämän kohdan nojalla käyttöön otetuista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sähköpulssitroolia käyttävän aluksen päällikön on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1004 (9) 12 artiklan mukaisesti otettava alukselle rannikkojäsenvaltion tarkkailija kalastustoimien ajaksi, jos rannikkojäsenvaltio pyytää sitä lippujäsenvaltiolta. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Tämän liitteen soveltamiseksi:

| — | Kattegat rajoittuu pohjoisessa Skagenin majakasta Tistlarnan majakkaan ulottuvaan ja siitä lähimpään Ruotsin rannikon kohtaan jatkuvaan linjaan, ja etelässä linjaan Hasenøre Hovedista Gniben Oddeen, Korshagesta Spodsbjergiin ja Gilbjerg Hovedista Kulleniin; |
| --- | --- |

—

Kattegat rajoittuu pohjoisessa Skagenin majakasta Tistlarnan majakkaan ulottuvaan ja siitä lähimpään Ruotsin rannikon kohtaan jatkuvaan linjaan, ja etelässä linjaan Hasenøre Hovedista Gniben Oddeen, Korshagesta Spodsbjergiin ja Gilbjerg Hovedista Kulleniin;

| — | Skagerrak rajoittuu lännessä linjaan Hanstholmin majakasta Lindesnesin majakkaan, ja etelässä Skagenin majakasta Tistlarnan majakkaan ulottuvaan ja sen jälkeen lähimpään Ruotsin rannikon kohtaan jatkuvaan linjaan; |
| --- | --- |

—

Skagerrak rajoittuu lännessä linjaan Hanstholmin majakasta Lindesnesin majakkaan, ja etelässä Skagenin majakasta Tistlarnan majakkaan ulottuvaan ja sen jälkeen lähimpään Ruotsin rannikon kohtaan jatkuvaan linjaan;

| — | Pohjanmeri sisältää ICES-suuralueen 4 ja ICES-alueen 2a pohjoisen leveysasteen 64° N eteläpuolella sijaitsevan tämän viereisen osan sekä ICES-alueen 3a osan, joka ei kuulu Skagerrakiin, sellaisena kuin se on määriteltynä toisessa luetelmakohdassa. |
| --- | --- |

—

Pohjanmeri sisältää ICES-suuralueen 4 ja ICES-alueen 2a pohjoisen leveysasteen 64° N eteläpuolella sijaitsevan tämän viereisen osan sekä ICES-alueen 3a osan, joka ei kuulu Skagerrakiin, sellaisena kuin se on määriteltynä toisessa luetelmakohdassa.

(2)  Unionin vesillä ICES-alueella 4a. ICES-alueilla 4b ja 4c sovellettava säilyttämisen vähimmäisviitekoko on 130 mm.

(3)  ICES-alueisiin 4b ja 4c kuuluvalla alueella, jonka rajoina ovat Englannin rannikolla piste 53°28′22′′ N, 0°09′24′′ E, suora linja, joka yhdistää edellä mainitun pisteen pisteeseen 53°28′22′′ N, 0°22′24′′ E, Yhdistyneen kuningaskunnan kuuden meripeninkulman vyöhykkeen raja sekä suora linja, joka yhdistää pisteen 51°54′06′′ N, 1°30′30′′ E ja Englannin rannikolla olevan pisteen 51°55′48′′ N, 1°17′00′′ E, sovellettava säilyttämisen vähimmäisviitekoko on 115 mm.

(4)  Erilaisilla merroilla pyydettyjen isotaskurapujen saaliista saa irrallisia saksia olla enintään 1 prosentti isotaskuravun kokonaissaaliin painosta. Millä tahansa muulla pyydyksellä pyydetyn isotaskuravun puretusta saaliista enintään 75 kg saa olla irrallisia saksia.

(5)  Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklassa säädetään, säilyttämisen vähimmäisviitekokoa ei sovelleta sardiiniin, sardelliin, silliin, piikkimakrilliin ja makrilliin, jos niitä kutakin on enintään 10 prosenttia aluksella pidettyjen saaliiden kokonaiselopainosta.

Säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien sardiinien, sardellien, sillien, piikkimakrillien tai makrillien prosenttiosuus lasketaan osuutena kaikkien aluksella lajittelun jälkeen olevien tai aluksesta purettavien meren eliöiden elopainosta.

Prosenttiosuus voidaan laskea yhden tai useamman edustavan otoksen perusteella. Mainittua 10 prosentin rajaa ei saa ylittää jälleenlaivauksen, aluksesta purkamisen, kuljetuksen, varastoinnin, esillä pidon tai myynnin aikana.

(6)  Skagerrakin ja Kattegatin osa-alueilla on asennettava silmäkooltaan vähintään 270 mm:n vinoneliösilmäinen ylähavas tai silmäkooltaan vähintään 140 mm:n neliösilmäinen ylähavas. Kattegatin osa-alueella voidaan asentaa silmäkooltaan vähintään 120 mm:n neliösilmäinen valikointiristikko (trooleihin lokakuun 1 päivästä joulukuun 31 päivään ja nuottiin elokuun 1 päivästä lokakuun 31 päivään).

(7)  On kiellettyä käyttää aluksella puomitroolia, jonka silmäkoko on 32–99 mm, seuraavat pisteet yhdistävän linjan pohjoispuolella: linja alkaa Yhdistyneen kuningaskunnan itärannikolta pisteestä 55° pohjoista leveyttä, siitä itään pisteeseen 55° pohjoista leveyttä, 5° itäistä pituutta, sieltä pohjoiseen pisteeseen 56° pohjoista leveyttä ja siitä itään Tanskan länsirannikolla olevaan pisteeseen 56° pohjoista leveyttä. On kiellettyä käyttää puomitroolia, jonka silmäkoko on 32–119 mm, ICES-alueella 2a ja ICES-suuralueella 4 linjan 56° 00′ pohjoista leveyttä pohjoispuolella.

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/2336, annettu 14 päivänä joulukuuta 2016, Koillis-Atlantin syvänmeren kantojen kalastusta koskevista erityisedellytyksistä, Koillis-Atlantin kansainvälisillä vesillä harjoitettavaa kalastusta koskevista säännöksistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2347/2002 kumoamisesta (EUVL L 354, 23.12.2016, s. 1).

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/1004, annettu 17 päivänä toukokuuta 2017, kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevista unionin puitteista sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien tieteellisten lausuntojen tukemisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 199/2008 kumoamisesta (EUVL L 157, 20.6.2017, s. 1).

---

LIITE VI

LUOTEISET VEDET

A OSA

Säilyttämisen vähimmäisviitekoot

| Laji | Koko alue |
| --- | --- |
| Turska (Gadus morhua) | 35 cm |
| Kolja (Melanogrammus aeglefinus) | 30 cm |
| Seiti (Pollachius virens) | 35 cm |
| Lyyraturska (Pollachius pollachius) | 30 cm |
| Kummeliturska (Merluccius merluccius) | 27 cm |
| Lasikampelat (Lepidorhombus spp.) | 20 cm |
| Merianturat (Solea spp.) | 24 cm |
| Punakampela (Pleuronectes platessa) | 27 cm |
| Valkoturska (Merlangius merlangus) | 27 cm |
| Molva (Molva molva) | 63 cm |
| Tylppäpyrstömolva (Molva dypterygia) | 70 cm |
| Keisarihummeri (Nephrops norvegicus) Keisarihummerin pyrstöt | Kokonaispituus 85 mm Selkäkilven pituus 25 mm (1) 46 mm (2) |
| Makrillit (Scomber spp.) | 20 cm (6) |
| Silli (Clupea harengus) | 20 cm (6) |
| Piikkimakrillit (Trachurus spp.) | 15 cm (6) |
| Sardelli (Engraulis encrasicolus) | 12 cm tai 90 yksilöä kiloa kohti (6) |
| Meribassi (Dicentrarchus labrax) | 42 cm |
| Sardiini (Sardina pilchardus) | 11 cm (6) |
| Pilkkupagelli (Pagellus bogaraveo) | 33 cm |
| Hummeri (Homarus gammarus) | 87 mm |
| Hämähäkkirapu (Maja squinado) | 120 mm |
| Kuningatarkampasimpukat (Chlamys spp.) | 40 mm |
| Mattosimpukka (Ruditapes decussatus) | 40 mm |
| Pikkumattosimpukka (Venerupis pullastra) | 38 mm |
| Japaninmattosimpukka (Venerupis philippinarum) | 35 mm |
| Venussimpukka (Venus verrucosa) | 40 mm |
| Fasolaarisimpukka (Callista chione) | 6 cm |
| Veitsisimpukat (Ensis spp.) | 10 cm |
| Vinohammassimpukka (Spisula solida) | 25 mm |
| Liemisimpukat (Donax spp.) | 25 mm |
| Veitsisimpukka (Pharus legumen) | 65 mm |
| Kuningaskotilo (Buccinum undatum) | 45 mm |
| Meritursas (Octopus vulgaris) | 750 g |
| Langustit (Palinurus spp.) | 95 mm |
| Syvänmerenkatkarapu (Parapenaeus longirostris) | 22 mm (selkäkilven pituus) |
| Isotaskurapu (Cancer pagurus) | 140 mm (3)
   (4) |
| Isokampasimpukka (Pecten maximus) | 100 mm (5) |

Laji

Koko alue

Turska (Gadus morhua)

35 cm

Kolja (Melanogrammus aeglefinus)

30 cm

Seiti (Pollachius virens)

35 cm

Lyyraturska (Pollachius pollachius)

30 cm

Kummeliturska (Merluccius merluccius)

27 cm

Lasikampelat (Lepidorhombus spp.)

20 cm

Merianturat (Solea spp.)

24 cm

Punakampela (Pleuronectes platessa)

27 cm

Valkoturska (Merlangius merlangus)

27 cm

Molva (Molva molva)

63 cm

Tylppäpyrstömolva (Molva dypterygia)

70 cm

Keisarihummeri (Nephrops norvegicus) Keisarihummerin pyrstöt

Kokonaispituus 85 mm Selkäkilven pituus 25 mm (1) 46 mm (2)

Makrillit (Scomber spp.)

20 cm (6)

Silli (Clupea harengus)

20 cm (6)

Piikkimakrillit (Trachurus spp.)

15 cm (6)

Sardelli (Engraulis encrasicolus)

12 cm tai 90 yksilöä kiloa kohti (6)

Meribassi (Dicentrarchus labrax)

42 cm

Sardiini (Sardina pilchardus)

11 cm (6)

Pilkkupagelli (Pagellus bogaraveo)

33 cm

Hummeri (Homarus gammarus)

87 mm

Hämähäkkirapu (Maja squinado)

120 mm

Kuningatarkampasimpukat (Chlamys spp.)

40 mm

Mattosimpukka (Ruditapes decussatus)

40 mm

Pikkumattosimpukka (Venerupis pullastra)

38 mm

Japaninmattosimpukka (Venerupis philippinarum)

35 mm

Venussimpukka (Venus verrucosa)

40 mm

Fasolaarisimpukka (Callista chione)

6 cm

Veitsisimpukat (Ensis spp.)

10 cm

Vinohammassimpukka (Spisula solida)

25 mm

Liemisimpukat (Donax spp.)

25 mm

Veitsisimpukka (Pharus legumen)

65 mm

Kuningaskotilo (Buccinum undatum)

45 mm

Meritursas (Octopus vulgaris)

750 g

Langustit (Palinurus spp.)

95 mm

Syvänmerenkatkarapu (Parapenaeus longirostris)

22 mm (selkäkilven pituus)

Isotaskurapu (Cancer pagurus)

140 mm (3)
   (4)

Isokampasimpukka (Pecten maximus)

100 mm (5)

Säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien sardiinien, sardellien, sillien, piikkimakrillien tai makrillien prosenttiosuus lasketaan osuutena kaikkien aluksella lajittelun jälkeen olevien tai aluksesta purettavien meren eliöiden elopainosta.

Prosenttiosuus voidaan laskea yhden tai useamman edustavan otoksen perusteella. Mainittua 10 prosentin rajaa ei saa ylittää jälleenlaivauksen, aluksesta purkamisen, kuljetuksen, varastoinnin, esillä pidon tai myynnin aikana.

B OSA

Silmäkoot

1.   Vedettävien pyydysten perussilmäkoot

| 1.1 | Alusten on käytettävä vähintään 120 mm:n silmäkokoa (7) tai ICES-suuralueella 7b–7k vähintään 100 mm: n silmäkokoa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta purkamisvelvoitetta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Purkamisvelvoitetta rajoittamatta ja sen estämättä, mitä 1.1 kohdassa säädetään, alukset voivat käyttää seuraavassa lueteltuja pienempiä silmäkokoja luoteisilla vesillä edellyttäen, että






  i) | sovellettavassa taulukossa määriteltyjä edellytyksiä noudatetaan ja turskan, koljan ja seitin sivusaaliit ovat enintään 20 prosenttia kokonaissaaliista, joka ilmoitetaan kunkin kalastusmatkan jälkeen purettujen meren elollisten luonnonvarojen elopainona; tai |
| --- | --- | --- |

1.2

i)

sovellettavassa taulukossa määriteltyjä edellytyksiä noudatetaan ja turskan, koljan ja seitin sivusaaliit ovat enintään 20 prosenttia kokonaissaaliista, joka ilmoitetaan kunkin kalastusmatkan jälkeen purettujen meren elollisten luonnonvarojen elopainona; tai

| ii) | käytössä on muita valikoivuutta koskevia muutoksia, jotka STECF on arvioinut yhden tai usean jäsenvaltion pyynnöstä ja jotka komissio on hyväksynyt. Näiden valikoituvuutta koskevien muutosten on tuotettava samat tai paremmat valikoivuusominaisuudet turskalle, koljalle ja seitille kuin 120 mm:n silmäkoko tai ICES-suuralueella 7b–7k 100 mm:n silmäkoko tuottavat. |
| --- | --- |

ii)

käytössä on muita valikoivuutta koskevia muutoksia, jotka STECF on arvioinut yhden tai usean jäsenvaltion pyynnöstä ja jotka komissio on hyväksynyt. Näiden valikoituvuutta koskevien muutosten on tuotettava samat tai paremmat valikoivuusominaisuudet turskalle, koljalle ja seitille kuin 120 mm:n silmäkoko tai ICES-suuralueella 7b–7k 100 mm:n silmäkoko tuottavat.

| Silmäkoko | Maantieteelliset alueet | Edellytykset |
| --- | --- | --- |
| Vähintään 80 mm (8) | ICES-suuralue 7 | Kummeliturskan, lasikampelan ja merikrotin tai valkoturskan, makrillin ja lajien, joihin ei sovelleta saalisrajoituksia ja joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus pohjatrooleilla. On asennettava vähintään 120 mm:n neliösilmäinen valikointiristikko (11)
   (14).
  Merianturan ja lajien, joihin ei sovelleta saalisrajoituksia, kohdennettu kalastus ovitrooleilla. On asennettava vähintään 80 mm:n neliösilmäinen valikointiristikko (11). |
| Vähintään 80 mm | Koko alue | Keisarihummerin (Nephrops Norvegicus) (10) kohdennettu kalastus. On asennettava vähintään 120 mm:n neliösilmäinen valikointiristikko tai lajitteluristikko, jonka tankojen väli on enintään 35 mm, tai vastaava valikoiva laite. |
| Vähintään 80 mm | ICES-alueet 7a, 7b, 7d, 7e, 7f, 7 g, 7h ja 7j | Merianturan kohdennettu kalastus puomitroolilla. Verkon etuosan yläosaan on asennettava ristikko, jonka silmäkoko on vähintään 180 mm (13). |
| Vähintään 80 mm | ICES-alueet 7d ja 7e | Valkoturskan, makrillin ja lajien, joihin ei sovelleta saalisrajoituksia ja joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus pohjatrooleilla. |
| Vähintään 40 mm | Koko alue | Kalmarien kohdennettu kalastus (Loliginidae, Ommastrephidae) |
| Vähintään 16 mm | Koko alue | Pienten pelagisten lajien, joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus.
  Hietakatkarapujen ja Pandalus montagui -katkarapujen kohdennettu kalastus. On asennettava erotteleva trooli tai lajitteluristikko kansallisten sääntöjen mukaisesti. |
| Pienempi kuin 16 mm | Koko alue | Tuulenkalan kohdennettu kalastus |

Silmäkoko

Maantieteelliset alueet

Edellytykset

Vähintään 80 mm (8)

ICES-suuralue 7

Kummeliturskan, lasikampelan ja merikrotin tai valkoturskan, makrillin ja lajien, joihin ei sovelleta saalisrajoituksia ja joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus pohjatrooleilla. On asennettava vähintään 120 mm:n neliösilmäinen valikointiristikko (11)
   (14).

Merianturan ja lajien, joihin ei sovelleta saalisrajoituksia, kohdennettu kalastus ovitrooleilla. On asennettava vähintään 80 mm:n neliösilmäinen valikointiristikko (11).

Vähintään 80 mm

Koko alue

Keisarihummerin (Nephrops Norvegicus) (10) kohdennettu kalastus. On asennettava vähintään 120 mm:n neliösilmäinen valikointiristikko tai lajitteluristikko, jonka tankojen väli on enintään 35 mm, tai vastaava valikoiva laite.

Vähintään 80 mm

ICES-alueet 7a, 7b, 7d, 7e, 7f, 7 g, 7h ja 7j

Merianturan kohdennettu kalastus puomitroolilla. Verkon etuosan yläosaan on asennettava ristikko, jonka silmäkoko on vähintään 180 mm (13).

Vähintään 80 mm

ICES-alueet 7d ja 7e

Valkoturskan, makrillin ja lajien, joihin ei sovelleta saalisrajoituksia ja joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus pohjatrooleilla.

Vähintään 40 mm

Koko alue

Kalmarien kohdennettu kalastus (Loliginidae, Ommastrephidae)

Vähintään 16 mm

Koko alue

Pienten pelagisten lajien, joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus.

Hietakatkarapujen ja Pandalus montagui -katkarapujen kohdennettu kalastus. On asennettava erotteleva trooli tai lajitteluristikko kansallisten sääntöjen mukaisesti.

Pienempi kuin 16 mm

Koko alue

Tuulenkalan kohdennettu kalastus

2.   Seisovien verkkojen ja ajoverkkojen perussilmäkoot

| 2.1 | Alusten on käytettävä vähintään 120 mm:n silmäkokoa (15), sanotun kuitenkaan rajoittamatta purkamisvelvoitetta. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Purkamisvelvoitetta rajoittamatta ja sen estämättä, mitä 2.1 kohdassa säädetään, alukset voivat käyttää seuraavassa lueteltuja pienempiä silmäkokoja luoteisilla vesillä edellyttäen, että sovellettavassa taulukossa määriteltyjä edellytyksiä noudatetaan ja turskan, koljan ja seitin sivusaaliit ovat enintään 20 prosenttia kokonaissaaliista, joka ilmoitetaan kunkin kalastusmatkan jälkeen purettujen meren elollisten luonnonvarojen elopainona. |
| --- | --- |

2.2

| Silmäkoko | Maantieteelliset alueet | Edellytykset |
| --- | --- | --- |
| Vähintään 100 mm (16) | Koko alue | Kampelakalojen tai lajien, joihin ei sovelleta saalisrajoituksia ja joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus
  Valkoturskan, hietakampelan ja meribassin kohdennettu kalastus |
| Vähintään 50 mm | Koko alue | Pienten pelagisten lajien, joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus
  Rusotäplämullon kohdennettu kalastus |

Silmäkoko

Maantieteelliset alueet

Edellytykset

Vähintään 100 mm (16)

Koko alue

Kampelakalojen tai lajien, joihin ei sovelleta saalisrajoituksia ja joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus

Valkoturskan, hietakampelan ja meribassin kohdennettu kalastus

Vähintään 50 mm

Koko alue

Pienten pelagisten lajien, joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus

Rusotäplämullon kohdennettu kalastus

| 3. | Tämä asetus ei rajoita komission delegoidun asetuksen (EU) 2018/2034 (17) soveltamista kyseisen delegoidun asetuksen soveltamisalaan kuuluvaan kalastukseen. |
| --- | --- |

3.

C OSA

Kielto- tai rajoitusalueet

1.   Kalastuskieltoalue turskan säilyttämiseksi ICES-alueella 6a

Kunkin vuoden tammikuun 1 päivästä maaliskuun 31 päivään ja lokakuun 1 päivästä joulukuun 31 päivään kalastustoiminnan harjoittaminen on kiellettyä millä tahansa vedettävillä pyydyksillä ja seisovilla verkoilla alueella, joka jää seuraavien WGS84-koordinaattijärjestelmää käyttäen mitattujen peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:

| — | 55°25′ N, 7°07′ W |
| --- | --- |

—

55°25′ N, 7°07′ W

| — | 55°25′ N, 7°00′ W |
| --- | --- |

—

55°25′ N, 7°00′ W

| — | 55°18′ N, 6°50′ W |
| --- | --- |

—

55°18′ N, 6°50′ W

| — | 55°17′ N, 6°50′ W |
| --- | --- |

—

55°17′ N, 6°50′ W

| — | 55°17′ N, 6°52′ W |
| --- | --- |

—

55°17′ N, 6°52′ W

| — | 55°25 N, 7°07 W |
| --- | --- |

—

55°25 N, 7°07 W

2.   Kalastuskieltoalue turskan säilyttämiseksi ICES-alueilla 7f ja 7 g

| 2.1 | Kaikki kalastustoiminta vuosittain 1 päivästä helmikuuta 31 päivään maaliskuuta on kiellettyä seuraaviin ICES-tilastoruutuihin sisältyvillä alueilla: 30E4, 31E4, 32E3. Kieltoa ei sovelleta kuuden meripeninkulman etäisyydelle perusviivasta ulottuvaan alueeseen. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kalastustoiminta erilaisia mertoja käyttäen on sallittua määritellyillä alueilla ja määriteltyinä ajanjaksoina edellyttäen, että






  i) | aluksella ei ole muita pyydyksiä kuin erilaisia mertoja; ja |
| --- | --- | --- |

2.2

i)

aluksella ei ole muita pyydyksiä kuin erilaisia mertoja; ja

| ii) | purkamisvelvoitteen alaisten lajien sivusaaliit puretaan aluksesta ja luetaan kiintiöihin. |
| --- | --- |

ii)

purkamisvelvoitteen alaisten lajien sivusaaliit puretaan aluksesta ja luetaan kiintiöihin.

| 2.3 | Pienten pelagisten lajien kohdennettu kalastus vedettävillä pyydyksillä, joiden silmäkoko on alle 55 mm, on sallittua, edellyttäen että






  i) | aluksella ei ole verkkoja, joiden silmäkoko on 55 mm tai suurempi; ja |
| --- | --- | --- |

2.3

i)

aluksella ei ole verkkoja, joiden silmäkoko on 55 mm tai suurempi; ja

| ii) | purkamisvelvoitteen alaisten lajien sivusaaliit puretaan aluksesta ja luetaan kiintiöihin. |
| --- | --- |

ii)

purkamisvelvoitteen alaisten lajien sivusaaliit puretaan aluksesta ja luetaan kiintiöihin.

3.   Kalastuskieltoalue turskan säilyttämiseksi ICES-alueella 7a

| 3.1 | Kielletään vuosittain 14 päivästä helmikuuta 30 päivään huhtikuuta minkä tahansa pohjatroolin, nuotan ja vastaavan vedettävän verkon, minkä tahansa tavallisen verkon, pussiverkon ja riimuverkon ja minkä tahansa koukuilla varustetun pyydyksen käyttö ICES-alueella 7a siinä osassa, jota rajaavat Irlannin ja Pohjois-Irlannin itärannikko ja seuraavat WGS84-koordinaattijärjestelmää käyttäen mitattavat maantieteelliset koordinaatit yhtäjaksoisesti yhdistävät suorat viivat:






  — | Pohjois-Irlannin Ardsin niemimaan itärannikolla sijaitseva kohta 54°30′ N |
| --- | --- | --- |

3.1

—

Pohjois-Irlannin Ardsin niemimaan itärannikolla sijaitseva kohta 54°30′ N

| — | 54°30 N, 04°50′ W |
| --- | --- |

—

54°30 N, 04°50′ W

| — | 53°15 N, 04°50′ W |
| --- | --- |

—

53°15 N, 04°50′ W

| — | Irlannin itärannikolla sijaitseva kohta 53°15′ N |
| --- | --- |

—

Irlannin itärannikolla sijaitseva kohta 53°15′ N

| 3.2 | Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, kyseisessä kohdassa tarkoitetulla alueella ja ajanjaksolla on sallittua käyttää pohjatrooleja edellyttäen, että trooleihin on asennettu STECF:n arvioimat valikoivat laitteet. |
| --- | --- |

3.2

4.   Rockallin koljan kalastuskieltoalue ICES-suuralueella 6

Pitkäsiimakalastusta lukuun ottamatta kaikenlainen kalastus on kiellettyä alueella, joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:

| — | 57°00′ N, 15°00′ W |
| --- | --- |

—

57°00′ N, 15°00′ W

| — | 57°00′ N, 14°00′ W |
| --- | --- |

—

57°00′ N, 14°00′ W

| — | 56°30′ N, 14°00′ W |
| --- | --- |

—

56°30′ N, 14°00′ W

| — | 56°30′ N, 15°00′ W |
| --- | --- |

—

56°30′ N, 15°00′ W

| — | 57°00′ N, 15°00′ W |
| --- | --- |

—

57°00′ N, 15°00′ W

5.   Kalastuskieltoalue keisarihummerin säilyttämiseksi ICES-alueilla 7c ja 7k

| 5.1 | Kielletään keisarihummerin (Nephrops norvegicus) ja sen ohessa saatavien lajien (eli turska, lasikampelat, merikrotti, kolja, valkoturska, kummeliturska, punakampela, lyyraturska, seiti, rauskut, meriantura, keila, tylppäpyrstömolva, molva ja piikkihai) kohdennettu kalastus kunkin vuoden 1 päivästä toukokuuta 31 päivään toukokuuta maantieteellisellä alueella, joka jää seuraavien WGS84-koordinaattijärjestelmää käyttäen mitattavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:






  — | 52°27′ N, 12°19′ W |
| --- | --- | --- |

5.1

—

52°27′ N, 12°19′ W

| — | 52°40′ N, 12°30′ W |
| --- | --- |

—

52°40′ N, 12°30′ W

| — | 52°47′ N, 12°39,60′ W |
| --- | --- |

—

52°47′ N, 12°39,60′ W

| — | 52°47′ N, 12°56′ W |
| --- | --- |

—

52°47′ N, 12°56′ W

| — | 52°13,5′ N, 13°53,83′W |
| --- | --- |

—

52°13,5′ N, 13°53,83′W

| — | 51°22′ N, 14°24′ W |
| --- | --- |

—

51°22′ N, 14°24′ W

| — | 51°22′ N, 14°03′ W |
| --- | --- |

—

51°22′ N, 14°03′ W

| — | 52°10′ N, 13°25′ W |
| --- | --- |

—

52°10′ N, 13°25′ W

| — | 52°32′ N, 13°07,50′ W |
| --- | --- |

—

52°32′ N, 13°07,50′ W

| — | 52°43′ N, 12°55′W |
| --- | --- |

—

52°43′ N, 12°55′W

| — | 52°43′ N, 12°43′ W |
| --- | --- |

—

52°43′ N, 12°43′ W

| — | 52°38,80′ N, 12°37′ W |
| --- | --- |

—

52°38,80′ N, 12°37′ W

| — | 52°27′ N, 12°23′ W |
| --- | --- |

—

52°27′ N, 12°23′ W

| — | 52°27′ N, 12°19′ W |
| --- | --- |

—

52°27′ N, 12°19′ W

| 5.2 | Kauttakulku Porcupinematalikon läpi kuljettaen aluksella 5.1 kohdassa tarkoitettuja lajeja sallitaan asetuksen (EY) N:o 1224/2009 50 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

5.2

6.   Erityissäännöt tylppäpyrstömolvan suojelemiseksi ICES-alueella 6a

| 6.1 | Kielletään kunkin vuoden 1 päivästä maaliskuuta 31 päivään toukokuuta tylppäpyrstömolvan kohdennettu kalastus ICES-alueen 6a alueilla, jotka jäävät seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:
  Skotlannin mannerjalustan reuna






  — | 59°58′ N, 07°00′ W |
| --- | --- | --- |

6.1

Skotlannin mannerjalustan reuna

—

59°58′ N, 07°00′ W

| — | 59°55′ N, 06°47′ W |
| --- | --- |

—

59°55′ N, 06°47′ W

| — | 59°51′ N, 06°28′ W |
| --- | --- |

—

59°51′ N, 06°28′ W

| — | 59°45′ N, 06°38′ W |
| --- | --- |

—

59°45′ N, 06°38′ W

| — | 59°27′ N, 06°42′ W |
| --- | --- |

—

59°27′ N, 06°42′ W

| — | 59°22′ N, 06°47′ W |
| --- | --- |

—

59°22′ N, 06°47′ W

| — | 59°15′ N, 07°15′ W |
| --- | --- |

—

59°15′ N, 07°15′ W

| — | 59°07′ N, 07°31′ W |
| --- | --- |

—

59°07′ N, 07°31′ W

| — | 58°52′ N, 07°44′ W |
| --- | --- |

—

58°52′ N, 07°44′ W

| — | 58°44′ N, 08°11′ W |
| --- | --- |

—

58°44′ N, 08°11′ W

| — | 58°43′ N, 08°27′ W |
| --- | --- |

—

58°43′ N, 08°27′ W

| — | 58°28′ N, 09°16′ W |
| --- | --- |

—

58°28′ N, 09°16′ W

| — | 58°15′ N, 09°32′ W |
| --- | --- |

—

58°15′ N, 09°32′ W

| — | 58°15′ N, 09°45′ W |
| --- | --- |

—

58°15′ N, 09°45′ W

| — | 58°30′ N, 09°45′ W |
| --- | --- |

—

58°30′ N, 09°45′ W

| — | 59°30′ N, 07°00′ W |
| --- | --- |

—

59°30′ N, 07°00′ W

| — | 59°58′ N, 07°00′ W |
| --- | --- |

—

59°58′ N, 07°00′ W

Rosemarymatalikon reuna

| — | 60°00′ N, 11°00′ W |
| --- | --- |

—

60°00′ N, 11°00′ W

| — | 59°00′ N, 11°00′ W |
| --- | --- |

—

59°00′ N, 11°00′ W

| — | 59°00′ N, 09°00′ W |
| --- | --- |

—

59°00′ N, 09°00′ W

| — | 59°30′ N, 09°00′ W |
| --- | --- |

—

59°30′ N, 09°00′ W

| — | 59°30′ N, 10°00′ W |
| --- | --- |

—

59°30′ N, 10°00′ W

| — | 60°00′ N, 10°00′ W |
| --- | --- |

—

60°00′ N, 10°00′ W

| — | 60°00′ N, 11°00′ W |
| --- | --- |

—

60°00′ N, 11°00′ W

Lukuun ottamatta WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien seuraavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien rajaamaa aluetta:

| — | 59°15′ N, 10°24′ W |
| --- | --- |

—

59°15′ N, 10°24′ W

| — | 59°10′ N, 10°22′ W |
| --- | --- |

—

59°10′ N, 10°22′ W

| — | 59°08′ N, 10°07′ W |
| --- | --- |

—

59°08′ N, 10°07′ W

| — | 59°11′ N, 09°59′ W |
| --- | --- |

—

59°11′ N, 09°59′ W

| — | 59°15′ N, 09°58′ W |
| --- | --- |

—

59°15′ N, 09°58′ W

| — | 59°22′ N, 10°02′ W |
| --- | --- |

—

59°22′ N, 10°02′ W

| — | 59°23′ N, 10°11′ W |
| --- | --- |

—

59°23′ N, 10°11′ W

| — | 59°20′ N, 10°19′ W |
| --- | --- |

—

59°20′ N, 10°19′ W

| — | 59°15′ N, 10°24′ W |
| --- | --- |

—

59°15′ N, 10°24′ W

| 6.2 | Aluksella voidaan pitää ja aluksesta purkaa tylppäpyrstömolvan sivusaaliita kuuteen tonniin saakka. Kun alus saavuttaa tylppäpyrstömolvan kyseisen kuuden tonnin rajan,






  a) | sen on lopetettava kalastaminen välittömästi ja poistuttava kyseiseltä alueelta; |
| --- | --- | --- |

6.2

a)

sen on lopetettava kalastaminen välittömästi ja poistuttava kyseiseltä alueelta;

| b) | se ei voi saapua uudestaan kummallekaan näistä alueista ennen kuin sen saalis on purettu; |
| --- | --- |

b)

se ei voi saapua uudestaan kummallekaan näistä alueista ennen kuin sen saalis on purettu;

| c) | se ei saa päästää takaisin mereen mitään tylppäpyrstömolvan määriä. |
| --- | --- |

c)

se ei saa päästää takaisin mereen mitään tylppäpyrstömolvan määriä.

| 6.3 | Kielletään pohjatroolien, pitkiensiimojen ja seisovien verkkojen käyttö kunkin vuoden 15 päivästä helmikuuta 15 päivään huhtikuuta alueella, joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:






  — | 60°58,76′ N, 27°27,32′ W |
| --- | --- | --- |

6.3

—

60°58,76′ N, 27°27,32′ W

| — | 60°56,02′ N, 27°31,16′ W |
| --- | --- |

—

60°56,02′ N, 27°31,16′ W

| — | 60°59,76′ N, 27°43,48′ W |
| --- | --- |

—

60°59,76′ N, 27°43,48′ W

| — | 61°03,00′ N, 27°39,41′ W |
| --- | --- |

—

61°03,00′ N, 27°39,41′ W

| — | 60°58,76′ N, 27°27,32′ W |
| --- | --- |

—

60°58,76′ N, 27°27,32′ W

7.   Makrillin kalastusta ICES-alueilla 7e, 7f, 7 g ja 7h koskevat rajoitukset

| 7.1 | Kielletään makrillin kohdennettu kalastus vedettävillä pyydyksillä, joiden perän silmäkoko on pienempi kuin 80 mm, tai kurenuotilla, paitsi jos makrillin paino on elopainoisena enintään 15 prosenttia kaikista aluksella olevista pyydetyn makrillin ja muiden meren eliöiden kokonaismääristä, alueella, joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:






  — | Yhdistyneen kuningaskunnan etelärannikko leveyspiirin 02°00′ W kohdalla |
| --- | --- | --- |

7.1

—

Yhdistyneen kuningaskunnan etelärannikko leveyspiirin 02°00′ W kohdalla

| — | 49° 30′ N, 2° 00′ W |
| --- | --- |

—

49° 30′ N, 2° 00′ W

| — | 49° 30′ N, 7° 00′ W |
| --- | --- |

—

49° 30′ N, 7° 00′ W

| — | 52° 00′ N, 7° 00′ W |
| --- | --- |

—

52° 00′ N, 7° 00′ W

| — | Yhdistyneen kuningaskunnan länsirannikko leveyspiirin 52°00′ N kohdalla. |
| --- | --- |

—

Yhdistyneen kuningaskunnan länsirannikko leveyspiirin 52°00′ N kohdalla.

| 7.2 | On sallittua kalastaa 7.1 kohdassa tarkoitetulla alueella






  — | seisovilla verkoilla ja/tai käsisiimoilla, |
| --- | --- | --- |

7.2

—

seisovilla verkoilla ja/tai käsisiimoilla,

| — | pohjatrooleilla, ankkuroiduilla kierrenuotilla tai niiden kaltaisilla vedettävillä verkoilla, joiden silmäkoko on yli 80 mm. |
| --- | --- |

—

pohjatrooleilla, ankkuroiduilla kierrenuotilla tai niiden kaltaisilla vedettävillä verkoilla, joiden silmäkoko on yli 80 mm.

| 7.3 | Alukset, joita ei ole varustettu kalastusta varten ja joihin makrilli jälleenlaivataan toiselta alukselta, sallitaan 7.1 kohdassa määritellyllä alueella. |
| --- | --- |

7.3

8.   Puomitroolien käyttöä 12 meripeninkulman etäisyydellä Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin rannikosta koskevat rajoitukset

| 8.1 | Puomitroolien, joiden silmäkoko on alle 100 mm, käyttö on kiellettyä ICES-alueella 5b ja ICES-suuralueella 6 leveyspiirin 56° N pohjoispuolella. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | On kiellettyä käyttää aluksella puomitrooleja 12 meripeninkulman alueiden sisäpuolella Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin rannikoilta aluevesiä rajoittavista perusviivoista mitattuna. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Kalastus puomitrooleilla määritetyllä alueella on sallittua edellyttäen, että






  — | alusten koneteho ei ole yli 221 kW eikä alusten suurin pituus yli 24 metriä, ja |
| --- | --- | --- |

8.3

—

alusten koneteho ei ole yli 221 kW eikä alusten suurin pituus yli 24 metriä, ja

| — | puomin pituus tai puomin kokonaispituus, mitattuna puomien summana, on enintään 9 metriä, tai sitä ei voida pidentää yli 9 metrin pituiseksi, paitsi jos harjoitetaan hietakatkaravun (Crangon crangon) kohdennettua kalastusta alle 31 mm:n perän silmäkoolla. |
| --- | --- |

—

puomin pituus tai puomin kokonaispituus, mitattuna puomien summana, on enintään 9 metriä, tai sitä ei voida pidentää yli 9 metrin pituiseksi, paitsi jos harjoitetaan hietakatkaravun (Crangon crangon) kohdennettua kalastusta alle 31 mm:n perän silmäkoolla.

9.   Seisovien verkkojen käyttö ICES-alueilla 5b, 6a, 6b, 7b, 7c, 7h, 7j ja 7k

| 9.1 | Edellä 9 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti ja poiketen siitä, mitä tässä liitteessä olevan B osan 2 kohdassa säädetään, seuraavia pyydyksiä on sallittua käyttää vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on alle 600 metriä:






  — | kummeliturskan kohdennetussa kalastuksessa käytetyt ankkuroitavat verkot, joiden silmäkoko on vähintään 100 mm ja jotka ovat enintään 100 silmän korkuisia, jos kaikkien käytettyjen verkkojen kokonaispituus ei ole yli 25 km alusta kohti ja vedessäpitoaika on enintään 24 tuntia; |
| --- | --- | --- |

9.1

—

kummeliturskan kohdennetussa kalastuksessa käytetyt ankkuroitavat verkot, joiden silmäkoko on vähintään 100 mm ja jotka ovat enintään 100 silmän korkuisia, jos kaikkien käytettyjen verkkojen kokonaispituus ei ole yli 25 km alusta kohti ja vedessäpitoaika on enintään 24 tuntia;

| — | merikrotin kohdennetussa kalastuksessa käytetyt pussiverkot, joiden silmäkoko on vähintään 250 mm ja jotka ovat enintään 15 silmän korkuisia, jos kaikkien käytettyjen verkkojen kokonaispituus ei ole yli 100 km ja vedessäoloaika on enintään 72 tuntia. |
| --- | --- |

—

merikrotin kohdennetussa kalastuksessa käytetyt pussiverkot, joiden silmäkoko on vähintään 250 mm ja jotka ovat enintään 15 silmän korkuisia, jos kaikkien käytettyjen verkkojen kokonaispituus ei ole yli 100 km ja vedessäoloaika on enintään 72 tuntia.

| 9.2 | Kielletään asetuksen (EU) 2016/2336 liitteessä I lueteltujen syvänmeren haiden kohdennettu kalastus vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on alle 600 metriä. Tahattomasti saaliiksi saadut syvänmeren hait, joiden kalastus on tässä asetuksessa ja muussa unionin lainsäädännössä luokiteltu kielletyksi, on kirjattava ja siinä määrin kuin se on mahdollista, vapautettava heti vahingoittumattomina. Ne syvänmeren hait, joihin sovelletaan saalisrajoituksia, pidetään aluksella. Tällaiset saaliit on purettava ja luettava kiintiöihin. Jos kyseisen jäsenvaltion käytettävissä ei ole lainkaan tai riittävästi kiintiötä, komissio voi turvautua asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 5 kohtaan. Jos jäsenvaltion alusten tahattomasti saaliiksi saamien syvänmeren haiden saaliit ylittävät 10 tonnia, kyseiset alukset eivät enää saa hyödyntää 9.1 kohdassa vahvistettuja poikkeuksia. |
| --- | --- |

9.2

---

(1)  ICES-alueilla 6a ja 7a sovellettava säilyttämisen vähimmäisviitekoko: kokonaispituus 70 mm ja selkäkilven pituus 20 mm.

(2)  ICES-alueilla 6a ja 7a sovellettava säilyttämisen vähimmäisviitekoko on 37 mm.

(3)  Unionin vesillä ICES-suuralueilla 5, 6 (etelään leveyspiiristä 56° N) ja 7, paitsi ICES-alueilla 7d, 7e ja 7f, sovellettava säilyttämisen vähimmäisviitekoko on 130 mm.

(4)  Erilaisilla merroilla pyydettyjen isotaskurapujen saaliista saa irrallisia saksia olla enintään 1 prosentti isotaskuravun kokonaissaaliin painosta. Millä tahansa muulla pyydyksellä pyydetyn isotaskuravun puretusta saaliista enintään 75 kg saa olla irrallisia saksia.

(5)  ICES-alueella 7a leveyspiirin 52°30′ N pohjoispuolella ja ICES-alueella 7d sovellettava säilyttämisen vähimmäisviitekoko on 110 mm.

(6)  Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklassa säädetään, säilyttämisen vähimmäisviitekokoa ei sovelleta sardiiniin, sardelliin, silliin, piikkimakrilliin eikä makrilliin, jos niitä kutakin on enintään 10 prosenttia aluksella pidettyjen saaliiden kokonaiselopainosta.

(7)  Otetaan käyttöön vaiheittain kahden vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

(8)  Tämä ei rajoita komission asetuksen (EY) N:o 494/494/2002 (9).

(9)  Komission asetus (EY) N:o 494/2002, annettu 19 päivänä maaliskuuta 2002, teknisistä lisätoimenpiteistä kummeliturskakannan elvyttämiseksi ICES-suuralueilla III, IV, V, VI ja VII sekä ICES-alueilla VIII a, b, d ja e (EYVL L 77, 20.3.2002, s. 8). 5 artiklan soveltamista.

(10)  Vähintään 70 mm:n silmäkokoa sovelletaan ICES-alueella 7a aluksiin, joissa on yksinkertainen rikaus.

(11)  Tämä ei rajoita komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 737/2012 (12) 2 artiklan 5 kohdan soveltamista.

(12)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 737/2012, annettu 14 päivänä elokuuta 2012, tiettyjen kalakantojen suojelemisesta Kelttienmerellä (EUVL L 218, 15.8.2012, s. 8).

(13)  Tätä säännöstä ei sovelleta ICES-alueeseen 7d.

(14)  Tätä säännöstä ei sovelleta valkoturskan, makrillin ja lajien, joihin ei sovelleta saalisrajoituksia, kohdennettuun kalastukseen ICES-alueilla 7d ja 7e.

(15)  Merikrotin kalastuksessa on käytettävä vähintään 220 mm:n silmäkokoa. Lyyraturskan ja kummeliturskan kohdennetussa kalastuksessa on käytettävä vähintään 110 mm:n silmäkokoa ICES-alueilla 7d ja 7e.

(16)  Alueella 7d sovelletaan vähintään 90 mm:n silmäkokoa.

(17)  Komission delegoitu asetus (EU) 2018/2034, annettu 18 päivänä lokakuuta 2018, tiettyjä pohjakalalajien kalastuksia luoteisilla vesialueilla koskevasta poisheittämissuunnitelmasta kaudelle 2019–2021(EUVL L 327, 21.12.2018, s. 8).

---

LIITE VII

LOUNAISET VEDET

A OSA

Säilyttämisen vähimmäisviitekoot

| Laji | Koko alue |
| --- | --- |
| Turska (Gadus morhua) | 35 cm |
| Kolja (Melanogrammus aeglefinus) | 30 cm |
| Seiti (Pollachius virens) | 35 cm |
| Lyyraturska (Pollachius pollachius) | 30 cm |
| Kummeliturska (Merluccius merluccius) | 27 cm |
| Lasikampelat (Lepidorhombus spp.) | 20 cm |
| Merianturat (Solea spp.) | 24 cm |
| Punakampela (Pleuronectes platessa) | 27 cm |
| Valkoturska (Merlangius merlangus) | 27 cm |
| Molva (Molva molva) | 63 cm |
| Tylppäpyrstömolva (Molva dypterygia) | 70 cm |
| Keisarihummeri (Nephrops norvegicus) | Kokonaispituus 70 mm
  Selkäkilven pituus 20 mm |
| Keisarihummerin pyrstöt | 37 mm |
| Makrillit (Scomber spp.) | 20 cm (6) |
| Silli (Clupea harengus) | 20 cm (6) |
| Piikkimakrillit (Trachurus spp.) | 15 cm (1)
   (6)
   (7) |
| Sardelli (Engraulis encrasicolus) | 12 cm tai 90 yksilöä kiloa kohti (2)
   (6) |
| Meribassi (Dicentrarchus labrax) | 36 cm |
| Sardiini (Sardina pilchardus) | 11 cm (6) |
| Pilkkupagelli (Pagellus bogaraveo) | 33 cm |
| Hummeri (Homarus gammarus) | 87 mm |
| Hämähäkkirapu (Maja squinado) | 120 mm |
| Kuningatarkampasimpukat (Chlamys spp.) | 40 mm |
| Mattosimpukka (Ruditapes decussatus) | 40 mm |
| Pikkumattosimpukka (Venerupis pullastra) | 38 mm |
| Japaninmattosimpukka (Venerupis philippinarum) | 35 mm |
| Venussimpukka (Venus verrucosa) | 40 mm |
| Fasolaarisimpukka (Callista chione) | 6 cm |
| Veitsisimpukat (Ensis spp.) | 10 cm |
| Vinohammassimpukka (Spisula solida) | 25 mm |
| Liemisimpukat (Donax spp.) | 25 mm |
| Veitsisimpukka (Pharus legumen) | 65 mm |
| Kuningaskotilo (Buccinum undatum) | 45 mm |
| Meritursas (Octopus vulgaris) | 750 g (3) |
| Langustit (Palinurus spp.) | 95 mm |
| Syvänmerenkatkarapu (Parapenaeus longirostris) | 22 mm (selkäkilven pituus) |
| Isotaskurapu (Cancer pagurus) | 140 mm (4)
   (5) |
| Isokampasimpukka (Pecten maximus) | 100 mm |

Laji

Koko alue

Turska (Gadus morhua)

35 cm

Kolja (Melanogrammus aeglefinus)

30 cm

Seiti (Pollachius virens)

35 cm

Lyyraturska (Pollachius pollachius)

30 cm

Kummeliturska (Merluccius merluccius)

27 cm

Lasikampelat (Lepidorhombus spp.)

20 cm

Merianturat (Solea spp.)

24 cm

Punakampela (Pleuronectes platessa)

27 cm

Valkoturska (Merlangius merlangus)

27 cm

Molva (Molva molva)

63 cm

Tylppäpyrstömolva (Molva dypterygia)

70 cm

Keisarihummeri (Nephrops norvegicus)

Kokonaispituus 70 mm

Selkäkilven pituus 20 mm

Keisarihummerin pyrstöt

37 mm

Makrillit (Scomber spp.)

20 cm (6)

Silli (Clupea harengus)

20 cm (6)

Piikkimakrillit (Trachurus spp.)

15 cm (1)
   (6)
   (7)

Sardelli (Engraulis encrasicolus)

12 cm tai 90 yksilöä kiloa kohti (2)
   (6)

Meribassi (Dicentrarchus labrax)

36 cm

Sardiini (Sardina pilchardus)

11 cm (6)

Pilkkupagelli (Pagellus bogaraveo)

33 cm

Hummeri (Homarus gammarus)

87 mm

Hämähäkkirapu (Maja squinado)

120 mm

Kuningatarkampasimpukat (Chlamys spp.)

40 mm

Mattosimpukka (Ruditapes decussatus)

40 mm

Pikkumattosimpukka (Venerupis pullastra)

38 mm

Japaninmattosimpukka (Venerupis philippinarum)

35 mm

Venussimpukka (Venus verrucosa)

40 mm

Fasolaarisimpukka (Callista chione)

6 cm

Veitsisimpukat (Ensis spp.)

10 cm

Vinohammassimpukka (Spisula solida)

25 mm

Liemisimpukat (Donax spp.)

25 mm

Veitsisimpukka (Pharus legumen)

65 mm

Kuningaskotilo (Buccinum undatum)

45 mm

Meritursas (Octopus vulgaris)

750 g (3)

Langustit (Palinurus spp.)

95 mm

Syvänmerenkatkarapu (Parapenaeus longirostris)

22 mm (selkäkilven pituus)

Isotaskurapu (Cancer pagurus)

140 mm (4)
   (5)

Isokampasimpukka (Pecten maximus)

100 mm

B OSA

Silmäkoot

1.   Vedettävien pyydysten perussilmäkoot

| 1.1 | Alusten on käytettävä vähintään 70 mm:n silmäkokoa (8) (9) tai vähintään 55 mm:n silmäkokoa ICES-alueella 9a pituuspiirin 7°23′48′′W itäpuolella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta purkamisvelvoitetta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Purkamisvelvoitetta rajoittamatta ja sen estämättä, mitä 2.1 kohdassa säädetään, alukset voivat käyttää seuraavassa lueteltuja pienempiä silmäkokoja lounaisilla vesillä edellyttäen, että






  i) | sovellettavassa taulukossa määriteltyjä edellytyksiä noudatetaan ja kummeliturskan sivusaaliit ovat enintään 20 prosenttia kokonaissaaliista, joka ilmoitetaan kunkin kalastusmatkan jälkeen purettujen meren elollisten luonnonvarojen elopainona; tai |
| --- | --- | --- |

1.2

i)

sovellettavassa taulukossa määriteltyjä edellytyksiä noudatetaan ja kummeliturskan sivusaaliit ovat enintään 20 prosenttia kokonaissaaliista, joka ilmoitetaan kunkin kalastusmatkan jälkeen purettujen meren elollisten luonnonvarojen elopainona; tai

| ii) | käytössä on muita valikoivuutta koskevia muutoksia, jotka STECF on arvioinut yhden tai usean jäsenvaltion pyynnöstä ja jotka komissio on hyväksynyt. Näiden muutosten on tuotettava samat tai paremmat valikoivuusominaisuudet kummeliturskalle kuin 70 mm:n silmäkoko tai ICES-alueella 9a pituuspiirin 7°23′48′′ W itäpuolella 55 mm:n silmäkoko tuottavat. |
| --- | --- |

ii)

käytössä on muita valikoivuutta koskevia muutoksia, jotka STECF on arvioinut yhden tai usean jäsenvaltion pyynnöstä ja jotka komissio on hyväksynyt. Näiden muutosten on tuotettava samat tai paremmat valikoivuusominaisuudet kummeliturskalle kuin 70 mm:n silmäkoko tai ICES-alueella 9a pituuspiirin 7°23′48′′ W itäpuolella 55 mm:n silmäkoko tuottavat.

| Silmäkoko | Maantieteelliset alueet | Edellytykset |
| --- | --- | --- |
| Vähintään 55 mm | Koko alue lukuun ottamatta ICES-aluetta 9a pituuspiirin 7°23′48′′ W itäpuolella | Makrillin, piikkimakrillin ja mustakitaturskan kohdennettu kalastus pohjatrooleilla
  Lajien, joihin ei sovelleta saalisrajoituksia ja joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus
  Pilkkupagellin kohdennettu kalastus |
| Vähintään 35 mm | Koko alue | Kiila-anturan kohdennettu kalastus |
| Vähintään 55 mm | ICES-alue 9a pituuspiirin 7°23′48′′ W länsipuolella | Äyriäisten kohdennettu kalastus |
| Vähintään 16 mm | Koko alue | Pienten pelagisten lajien, joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus
  Katkarapujen (Palaemon serratus, Crangon crangon) ja taskurapujen (Polybius henslowii) kohdennettu kalastus |
| Alle 16 mm | Koko alue | Tuulenkalan kohdennettu kalastus |

Silmäkoko

Maantieteelliset alueet

Edellytykset

Vähintään 55 mm

Koko alue lukuun ottamatta ICES-aluetta 9a pituuspiirin 7°23′48′′ W itäpuolella

Makrillin, piikkimakrillin ja mustakitaturskan kohdennettu kalastus pohjatrooleilla

Lajien, joihin ei sovelleta saalisrajoituksia ja joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus

Pilkkupagellin kohdennettu kalastus

Vähintään 35 mm

Koko alue

Kiila-anturan kohdennettu kalastus

Vähintään 55 mm

ICES-alue 9a pituuspiirin 7°23′48′′ W länsipuolella

Äyriäisten kohdennettu kalastus

Vähintään 16 mm

Koko alue

Pienten pelagisten lajien, joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus

Katkarapujen (Palaemon serratus, Crangon crangon) ja taskurapujen (Polybius henslowii) kohdennettu kalastus

Alle 16 mm

Koko alue

Tuulenkalan kohdennettu kalastus

2.   Seisovien verkkojen ja ajoverkkojen perussilmäkoot

| 2.1 | Alusten on käytettävä vähintään 100 mm:n silmäkokoa (10) tai vähintään 80 mm:n silmäkokoa ICES-alueella 8c ja ICES-suuralueella 9. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Purkamisvelvoitetta rajoittamatta ja sen estämättä, mitä 2.1 kohdassa säädetään, alukset voivat käyttää seuraavassa lueteltuja pienempiä silmäkokoja lounaisilla vesillä, edellyttäen että sovellettavassa taulukossa määriteltyjä edellytyksiä noudatetaan ja kummeliturskan sivusaaliit ovat enintään 20 prosenttia kokonaissaaliista, joka ilmoitetaan kunkin kalastusmatkan jälkeen purettujen meren elollisten luonnonvarojen elopainona. |
| --- | --- |

2.2

| Silmäkoko | Maantieteelliset alueet | Edellytykset |
| --- | --- | --- |
| Vähintään 80 mm | Koko alue lukuun ottamatta ICES-aluetta 8c ja ICES-suuraluetta 9 | Meribassin, valkoturskan, piikkikampelan, kampelan ja lyyraturskan kohdennettu kalastus |
| Vähintään 60 mm | Koko alue | Lajien, joihin ei sovelleta saalisrajoituksia ja joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus |
| Vähintään 50 mm | Koko alue | Pienten pelagisten lajien (11), joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus |
| Vähintään 40 mm | Koko alue | Rusotäplämullon, katkarapujen (Penaeus spp.), sirkkaäyriäisen, kiila-anturan ja huulikalan kohdennettu kalastus |

Silmäkoko

Maantieteelliset alueet

Edellytykset

Vähintään 80 mm

Koko alue lukuun ottamatta ICES-aluetta 8c ja ICES-suuraluetta 9

Meribassin, valkoturskan, piikkikampelan, kampelan ja lyyraturskan kohdennettu kalastus

Vähintään 60 mm

Koko alue

Lajien, joihin ei sovelleta saalisrajoituksia ja joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus

Vähintään 50 mm

Koko alue

Pienten pelagisten lajien (11), joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus

Vähintään 40 mm

Koko alue

Rusotäplämullon, katkarapujen (Penaeus spp.), sirkkaäyriäisen, kiila-anturan ja huulikalan kohdennettu kalastus

C OSA

Kielto- tai rajoitusalueet

1.   Kalastuskieltoalue kummeliturskan säilyttämiseksi ICES-alueella 9a

On kiellettyä kalastaa millä tahansa troolilla, ankkuroidulla kierrenuotalla tai vastaavalla vedettävällä verkolla maantieteellisellä alueella, joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:

| a) | lokakuun 1 päivästä seuraavan vuoden tammikuun 31 päivään:






  — | 43°46,5′N, 07°54,4′W |
| --- | --- | --- |

a)

lokakuun 1 päivästä seuraavan vuoden tammikuun 31 päivään:

—

43°46,5′N, 07°54,4′W

| — | 44°01,5′N, 07°54,4′W |
| --- | --- |

—

44°01,5′N, 07°54,4′W

| — | 43°25,0′N, 09°12,0′W |
| --- | --- |

—

43°25,0′N, 09°12,0′W

| — | 43°10,0′N, 09°12,0′W |
| --- | --- |

—

43°10,0′N, 09°12,0′W

| b) | joulukuun 1 päivästä seuraavan vuoden helmikuun viimeiseen päivään:






  — | piste Portugalin länsirannikolla leveyspiirin 37°50′ N kohdalla |
| --- | --- | --- |

b)

joulukuun 1 päivästä seuraavan vuoden helmikuun viimeiseen päivään:

—

piste Portugalin länsirannikolla leveyspiirin 37°50′ N kohdalla

| — | 37°50′N, 09°08′W |
| --- | --- |

—

37°50′N, 09°08′W

| — | 37°00′N, 9°07′W |
| --- | --- |

—

37°00′N, 9°07′W

| — | piste Portugalin länsirannikolla leveyspiirin 37°00′ N kohdalla |
| --- | --- |

—

piste Portugalin länsirannikolla leveyspiirin 37°00′ N kohdalla

2.   Kalastuskieltoalue keisarihummerin säilyttämiseksi ICES-alueella 9a

| 2.1 | Kielletään keisarihummerin (Nephrops norvegicus) kohdennettu kalastus millä tahansa pohjatroolilla, ankkuroidulla kierrenuotalla tai vastaavalla vedettävällä verkolla tai merroilla maantieteellisillä alueilla, jotka jäävät seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:






  a) | 1 päivästä kesäkuuta 31 päivään elokuuta:






  — | 42°23′ N, 08°57′ W |
| --- | --- | --- | --- |

2.1

a)

1 päivästä kesäkuuta 31 päivään elokuuta:

—

42°23′ N, 08°57′ W

| — | 42°00′ N, 08°57′ W |
| --- | --- |

—

42°00′ N, 08°57′ W

| — | 42°00′ N, 09°14′ W |
| --- | --- |

—

42°00′ N, 09°14′ W

| — | 42°04′ N, 09°14′ W |
| --- | --- |

—

42°04′ N, 09°14′ W

| — | 42°09′ N, 09°09′ W |
| --- | --- |

—

42°09′ N, 09°09′ W

| — | 42°12′ N, 09°09′ W |
| --- | --- |

—

42°12′ N, 09°09′ W

| — | 42°23′ N, 09°15′ W |
| --- | --- |

—

42°23′ N, 09°15′ W

| — | 42°23′ N, 08°57′ W |
| --- | --- |

—

42°23′ N, 08°57′ W

| b) | 1 päivästä toukokuuta 31 päivään elokuuta:






  — | 37°45′ N, 09°00′ W |
| --- | --- | --- |

b)

1 päivästä toukokuuta 31 päivään elokuuta:

—

37°45′ N, 09°00′ W

| — | 38°10′ N, 09°00′ W |
| --- | --- |

—

38°10′ N, 09°00′ W

| — | 38°10′ N, 09°15′ W |
| --- | --- |

—

38°10′ N, 09°15′ W

| — | 37°45′ N, 09°20′ W |
| --- | --- |

—

37°45′ N, 09°20′ W

| 2.2 | On sallittua kalastaa pohjatrooleilla tai niiden kaltaisilla vedettävillä verkoilla tai merroilla 2.1 kohdan b alakohdassa kuvatuilla maantieteellisillä alueilla ja kuvattuna aikana edellyttäen, että kaikki keisarihummerin (Nephrops norvegicus) sivusaaliit puretaan aluksesta ja luetaan kiintiöihin. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Keisarihummerin (Nephrops norvegicus) kohdennettu kalastus 2.1 kohdassa tarkoitetuilla maantieteellisillä alueilla ja muulloin kuin siinä tarkoitettuina aikoina on kiellettyä. Keisarihummerin (Nephrops norvegicus) sivusaaliit on purettava ja luettava kiintiöihin. |
| --- | --- |

2.3

3.   Sardellin kohdennettua kalastusta ICES-alueella 8c koskevat rajoitukset

| 3.1 | Kielletään sardellin kohdennettu kalastus pelagisilla trooleilla ICES-alueella 8c. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Pelagisten troolien ja kurenuottien pitäminen aluksella yhtä aikaa ICES-alueella 8c on kiellettyä. |
| --- | --- |

3.2

4.   Seisovien verkkojen käyttö ICES-suuralueilla 8, 9, 10 ja 12 pituuspiiristä 27° W itään

| 4.1 | Edellä 9 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti ja poiketen siitä, mitä tässä liitteessä olevan B osan 2 kohdassa säädetään, seuraavia pyydyksiä on sallittua käyttää vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on alle 600 metriä:






  — | Kummeliturskan kohdennetussa kalastuksessa käytetyt ankkuroitavat verkot, joiden silmäkoko on vähintään 80 mm ICES-alueella 8c ja ICES-suuralueella 9 ja 100 mm kaikilla muilla alueilla ja jotka ovat enintään 100 silmän korkuisia, jos kaikkien käytettyjen verkkojen kokonaispituus ei ole yli 25 km alusta kohti ja vedessäoloaika on enintään 24 tuntia. |
| --- | --- | --- |

4.1

—

Kummeliturskan kohdennetussa kalastuksessa käytetyt ankkuroitavat verkot, joiden silmäkoko on vähintään 80 mm ICES-alueella 8c ja ICES-suuralueella 9 ja 100 mm kaikilla muilla alueilla ja jotka ovat enintään 100 silmän korkuisia, jos kaikkien käytettyjen verkkojen kokonaispituus ei ole yli 25 km alusta kohti ja vedessäoloaika on enintään 24 tuntia.

| — | Merikrotin kohdennetussa kalastuksessa käytetyt pussiverkot, joiden silmäkoko on vähintään 250 mm ja jotka ovat enintään 15 silmän korkuisia, jos kaikkien käytettyjen verkkojen kokonaispituus ei ole yli 100 km ja vedessäpitoaika on enintään 72 tuntia. |
| --- | --- |

—

Merikrotin kohdennetussa kalastuksessa käytetyt pussiverkot, joiden silmäkoko on vähintään 250 mm ja jotka ovat enintään 15 silmän korkuisia, jos kaikkien käytettyjen verkkojen kokonaispituus ei ole yli 100 km ja vedessäpitoaika on enintään 72 tuntia.

| — | Merikrotin kohdennetussa kalastuksessa ICES-suuralueella 9 käytetyt riimuverkot, joiden silmäkoko on vähintään 220 mm ja jotka ovat enintään 30 silmän korkuisia, jos kaikkien käytettyjen verkkojen kokonaispituus ei ole yli 20 km alusta kohti ja vedessäoloaika on enintään 72 tuntia. |
| --- | --- |

—

Merikrotin kohdennetussa kalastuksessa ICES-suuralueella 9 käytetyt riimuverkot, joiden silmäkoko on vähintään 220 mm ja jotka ovat enintään 30 silmän korkuisia, jos kaikkien käytettyjen verkkojen kokonaispituus ei ole yli 20 km alusta kohti ja vedessäoloaika on enintään 72 tuntia.

| 4.2 | Kielletään asetuksen (EU) 2016/2336 liitteessä I lueteltujen syvänmeren haiden kohdennettu kalastus vesillä, joilla kartan mukainen syvyys on alle 600 metriä. Tahattomasti saaliiksi saadut syvänmeren hait, joiden kalastus on tässä asetuksessa ja muussa unionin lainsäädännössä luokiteltu kielletyksi, on kirjattava ja siinä määrin kuin se on mahdollista, vapautettava heti vahingoittumattomina. Ne syvänmeren hait, joihin sovelletaan saalisrajoituksia, pidetään aluksella. Tällaiset saaliit on purettava ja luettava kiintiöihin. Jos kyseisen jäsenvaltion käytettävissä ei ole lainkaan tai riittävästi kiintiötä, komissio voi turvautua asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 5 kohtaan. Jos jäsenvaltion alusten tahattomasti saaliiksi saamien syvänmeren haiden saaliit ylittävät 10 tonnia, kyseiset alukset eivät enää saa hyödyntää 6.1 kohdassa vahvistettuja poikkeuksia. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Biskajanlahdella tietyillä vedettävillä pyydyksillä sallittua kalastusta koskevat edellytykset
  Poiketen siitä, mitä teknisistä lisätoimenpiteistä kummeliturskakannan elvyttämiseksi ICES-suuralueilla 3–7 sekä ICES-alueilla 8a, 8b, 8d ja 8e annetun asetuksen (EY) N:o 494/2002 5 artiklan 2 kohdassa säädetään, kalastustoiminta sellaisilla trooleilla, kierrenuotilla tai niiden kaltaisilla pyydyksillä, puomitrooleja lukuun ottamatta, joiden silmäkoko on 70–99 mm, on sallittua asetuksen (EY) N:o 494/2002 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa määritetyllä alueella, jos pyydyksissä on 100 mm:n neliösilmäinen valikointiristikko. |
| --- | --- |

4.3

Poiketen siitä, mitä teknisistä lisätoimenpiteistä kummeliturskakannan elvyttämiseksi ICES-suuralueilla 3–7 sekä ICES-alueilla 8a, 8b, 8d ja 8e annetun asetuksen (EY) N:o 494/2002 5 artiklan 2 kohdassa säädetään, kalastustoiminta sellaisilla trooleilla, kierrenuotilla tai niiden kaltaisilla pyydyksillä, puomitrooleja lukuun ottamatta, joiden silmäkoko on 70–99 mm, on sallittua asetuksen (EY) N:o 494/2002 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa määritetyllä alueella, jos pyydyksissä on 100 mm:n neliösilmäinen valikointiristikko.

---

(1)  Säilyttämisen vähimmäisviitekokoa ei sovelleta Azorien saarten lähivesillä, jotka kuuluvat Portugalin suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan, pyydettyyn sinipiikkimakrilliin (Trachurus picturatus).

(2)  ICES-suuralueella 9 ja CECAF-alueella 34.1.2 sovellettava säilyttämisen vähimmäisviitekoko on 9 cm.

(3)  Itäisellä Keski-Atlantilla CEFAC-alueen kalastusalueen 34 alueisiin 34.1.1, 34.1.2 ja 34.1.3 sekä suuralueeseen 34.2.0 kuuluvilla vesillä sovelletaan puhdistetun tuotteen painoa 450 g.

(4)  Unionin vesillä ICES-suuralueilla 8 ja 9 sovellettava säilyttämisen vähimmäisviitekoko on 130 mm.

(5)  Erilaisilla merroilla pyydettyjen isotaskurapujen saaliista saa irrallisia saksia olla enintään 1 prosentti isotaskuravun kokonaissaaliin painosta. Millä tahansa muulla pyydyksellä pyydetyn isotaskuravun puretusta saaliista enintään 75 kg saa olla irrallisia saksia.

(6)  Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 1380/201315 artiklassa säädetään, säilyttämisen vähimmäisviitekokoa ei sovelleta sardiiniin, sardelliin, silliin, piikkimakrilliin ja makrilliin, jos niitä kutakin on enintään 10 prosenttia aluksella pidettyjen saaliiden kokonaiselopainosta.

Säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien sardiinien, sardellien, sillien, piikkimakrillien tai makrillien prosenttiosuus lasketaan osuutena kaikkien aluksella lajittelun jälkeen olevien tai aluksesta purettavien meren eliöiden elopainosta.

Prosenttiosuus voidaan laskea yhden tai useamman edustavan otoksen perusteella. Mainittua 10 prosentin rajaa ei saa ylittää jälleenlaivauksen, aluksesta purkamisen, kuljetuksen, varastoinnin, esillä pidon tai myynnin aikana.

(7)  Enintään 5 prosenttia piikkimakrilleista voi olla kooltaan 12–15 cm. Tämän määrän valvomiseksi saaliiden painoon sovelletaan muuntokerrointa 1,20. Näitä säännöksiä ei sovelleta purkamisvelvoitteen alaisiin saaliisiin.

(8)  Tämä säännös ei rajoita asetuksen (EY) N:o 494/2002 2 artiklan soveltamista.

(9)  Keisarihummerin (Nephrops norvegicus) kohdennetussa kalastuksessa, on asennettava vähintään 100 mm:n neliösilmäinen valikointiristikko tai vastaava valikoiva laite, kun kalastus tapahtuu ICES-alueilla 8a, 8b, 8d ja 8e. Merianturan kohdennetussa kalastuksessa puomitroolilla verkon etuosan yläosaan on asennettava ristikko, jonka silmäkoko on vähintään 180 mm.

(10)  Merikrotin kohdennetussa kalastuksessa käytetään vähintään 220 mm:n silmäkokoa.

(11)  Sardiinien pyynnissä voidaan käyttää alle 40 mm:n silmäkokoa.

---

LIITE VIII

ITÄMERI

A OSA

Säilyttämisen vähimmäisviitekoot

| Laji | Maantieteelliset alueet | Säilyttämisen vähimmäisviitekoko |
| --- | --- | --- |
| Turska (Gadus morhua) | Osa-alueet 22–32 | 35cm |
| Punakampela (Pleuronectes platessa) | Osa-alueet 22–32 | 25 cm |
| Lohi (Salmo salar) | Osa-alueet 22–30 ja 32 | 60 cm |
| Osa-alue 31 | 50 cm |
| Kampela (Platichthys flesus) | Osa-alueet 22–25 | 23 cm |
| Osa-alueet 26, 27 ja 28 | 21 cm |
| Osa-alueet 29–32, leveyspiirin 59° eteläpuolella | 18 cm |
| Piikkikampela (Scophtalmus maximus) | Osa-alueet 22–32 | 30 cm |
| Silokampela (Scophthalmus rhombus) | Osa-alueet 22–32 | 30 cm |
| Ankerias (Anguilla anguilla) | Osa-alueet 22–32 | 35 cm |
| Meritaimen (Salmo trutta) | Osa-alueet 22–25 ja 29–32 | 40 cm |
| Osa-alueet 26, 27 ja 28 | 50 cm |

Laji

Maantieteelliset alueet

Säilyttämisen vähimmäisviitekoko

Turska (Gadus morhua)

Osa-alueet 22–32

35cm

Punakampela (Pleuronectes platessa)

Osa-alueet 22–32

25 cm

Lohi (Salmo salar)

Osa-alueet 22–30 ja 32

60 cm

Osa-alue 31

50 cm

Kampela (Platichthys flesus)

Osa-alueet 22–25

23 cm

Osa-alueet 26, 27 ja 28

21 cm

Osa-alueet 29–32, leveyspiirin 59° eteläpuolella

18 cm

Piikkikampela (Scophtalmus maximus)

Osa-alueet 22–32

30 cm

Silokampela (Scophthalmus rhombus)

Osa-alueet 22–32

30 cm

Ankerias (Anguilla anguilla)

Osa-alueet 22–32

35 cm

Meritaimen (Salmo trutta)

Osa-alueet 22–25 ja 29–32

40 cm

Osa-alueet 26, 27 ja 28

50 cm

B OSA

Silmäkoot

1.   Vedettävien pyydysten perussilmäkoot

| 1.1 | Alusten on käytettävä silmäkooltaan vähintään 120 mm:n T90-troolia tai vähintään 105 mm:n silmäkokoa varustettuna Bacoma-valikointiristikolla, jonka silmäkoko on 120 mm, sanotun kuitenkaan rajoittamatta purkamisvelvoitetta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Purkamisvelvoitetta rajoittamatta ja sen estämättä, mitä 1.1 kohdassa säädetään, alukset voivat käyttää seuraavassa lueteltuja pienempiä silmäkokoja Itämerellä edellyttäen, että






  i) | sovellettavassa taulukossa määriteltyjä edellytyksiä noudatetaan ja turskan sivusaaliit ovat enintään 10 prosenttia kokonaissaaliista, joka ilmoitetaan kunkin kalastusmatkan jälkeen purettujen meren elollisten luonnonvarojen elopainona; tai |
| --- | --- | --- |

1.2

i)

sovellettavassa taulukossa määriteltyjä edellytyksiä noudatetaan ja turskan sivusaaliit ovat enintään 10 prosenttia kokonaissaaliista, joka ilmoitetaan kunkin kalastusmatkan jälkeen purettujen meren elollisten luonnonvarojen elopainona; tai

| ii) | käytössä on muita valikoivuutta koskevia muutoksia, jotka STECF on arvioinut yhden tai usean jäsenvaltion pyynnöstä ja jotka komissio on hyväksynyt. Näiden valikoivuutta koskevien muutosten on tuotettava samat tai paremmat valikoivuusominaisuudet turskalle kuin silmäkooltaan 120 mm:n T90-trooli tai 120 mm:n Bacoma-valikointiristikolla varustettu 105 mm:n silmäkoko tuottavat. |
| --- | --- |

ii)

käytössä on muita valikoivuutta koskevia muutoksia, jotka STECF on arvioinut yhden tai usean jäsenvaltion pyynnöstä ja jotka komissio on hyväksynyt. Näiden valikoivuutta koskevien muutosten on tuotettava samat tai paremmat valikoivuusominaisuudet turskalle kuin silmäkooltaan 120 mm:n T90-trooli tai 120 mm:n Bacoma-valikointiristikolla varustettu 105 mm:n silmäkoko tuottavat.

| Silmäkoko | Maantieteelliset alueet | Edellytykset |
| --- | --- | --- |
| Vähintään 90 mm | Osa-alueet 22 ja 23 | Kampelakalojen kohdennettu kalastus (1)

  Valkoturskan kohdennettu kalastus |
| Vähintään 32 mm | Osa-alueet 22–27 | Silakan, makrillin, piikkimakrillin ja mustakitaturskan kohdennettu kalastus |
| Vähintään 16 mm | Osa-alueet 22–27 | Kilohailin kohdennettu kalastus (2) |
| Vähintään 16 mm | Koko alue | Muiden lajien kuin kampelakalojen sekä lajien, joihin ei sovelleta saalisrajoituksia ja joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus |
| Vähintään 16 mm | Osa-alueet 28–32 | Pienten pelagisten lajien, joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus |
| Pienempi kuin 16 mm | Koko alue | Tuulenkalan kohdennettu kalastus |

Silmäkoko

Maantieteelliset alueet

Edellytykset

Vähintään 90 mm

Osa-alueet 22 ja 23

Kampelakalojen kohdennettu kalastus (1)

Valkoturskan kohdennettu kalastus

Vähintään 32 mm

Osa-alueet 22–27

Silakan, makrillin, piikkimakrillin ja mustakitaturskan kohdennettu kalastus

Vähintään 16 mm

Osa-alueet 22–27

Kilohailin kohdennettu kalastus (2)

Vähintään 16 mm

Koko alue

Muiden lajien kuin kampelakalojen sekä lajien, joihin ei sovelleta saalisrajoituksia ja joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus

Vähintään 16 mm

Osa-alueet 28–32

Pienten pelagisten lajien, joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus

Pienempi kuin 16 mm

Koko alue

Tuulenkalan kohdennettu kalastus

2.   Seisovien verkkojen perussilmäkoot

| 2.1 | Alusten on käytettävä lohen kalastuksessa vähintään 110 mm:n tai 157 mm:n silmäkokoa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta purkamisvelvoitetta. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Purkamisvelvoitetta rajoittamatta ja sen estämättä, mitä 2.1 kohdassa säädetään, alukset voivat käyttää seuraavassa lueteltuja pienempiä silmäkokoja Itämerellä, edellyttäen että sovellettavassa taulukossa määriteltyjä edellytyksiä noudatetaan, turskan sivusaaliit ovat enintään 10 prosenttia kokonaissaaliista, joka ilmoitetaan kunkin kalastusmatkan jälkeen purettujen meren elollisten luonnonvarojen elopainona ja lohen sivusaaliit ovat enintään viisi yksilöä. |
| --- | --- |

2.2

| Silmäkoko | Maantieteelliset alueet | Edellytykset (3) |
| --- | --- | --- |
| Vähintään 90 mm | Koko alue | Kampelakalojen kohdennettu kalastus |
| Pienempi kuin 90 mm | Koko alue | Pienten pelagisten lajien kohdennettu kalastus |
| Vähintään 16 mm | Koko alue | Lajien, joihin ei sovelleta saalisrajoituksia ja joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus |

Silmäkoko

Maantieteelliset alueet

Edellytykset (3)

Vähintään 90 mm

Koko alue

Kampelakalojen kohdennettu kalastus

Pienempi kuin 90 mm

Koko alue

Pienten pelagisten lajien kohdennettu kalastus

Vähintään 16 mm

Koko alue

Lajien, joihin ei sovelleta saalisrajoituksia ja joita ei mainita muualla tässä taulukossa, kohdennettu kalastus

C OSA

Kielto- tai rajoitusalueet

| 1. | Kalastusta vedettävillä pyydyksillä koskevat rajoitukset
  Kalastus millä tahansa vedettävillä pyydyksillä on kielletty koko vuoden maantieteellisellä alueella, joka jää seuraavien WGS84-koordinaattijärjestelmää käyttäen mitattavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:






  — | 54°23′ N, 14°35′ E |
| --- | --- | --- |

1.

Kalastus millä tahansa vedettävillä pyydyksillä on kielletty koko vuoden maantieteellisellä alueella, joka jää seuraavien WGS84-koordinaattijärjestelmää käyttäen mitattavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:

—

54°23′ N, 14°35′ E

| — | 54°21′ N, 14°40′ E |
| --- | --- |

—

54°21′ N, 14°40′ E

| — | 54°17′ N, 14°33′ E |
| --- | --- |

—

54°17′ N, 14°33′ E

| — | 54°07′ N, 14°25′ E |
| --- | --- |

—

54°07′ N, 14°25′ E

| — | 54°10′ N, 14°21′ E |
| --- | --- |

—

54°10′ N, 14°21′ E

| — | 54°14′ N, 14°25′ E |
| --- | --- |

—

54°14′ N, 14°25′ E

| — | 54°17′ N, 14°17′ E |
| --- | --- |

—

54°17′ N, 14°17′ E

| — | 54°24′ N, 14°11′ E |
| --- | --- |

—

54°24′ N, 14°11′ E

| — | 54°27′ N, 14°25′ E |
| --- | --- |

—

54°27′ N, 14°25′ E

| — | 54°23′ N, 14°35′ E |
| --- | --- |

—

54°23′ N, 14°35′ E

2.   Lohen ja meritaimenen pyyntiä koskevat rajoitukset

| 2.1 | Lohen (Salmo salar) ja meritaimenen (Salmo trutta) kohdennettu kalastus on kiellettyä






  a) | kunkin vuoden 1 päivästä kesäkuuta 15 päivään syyskuuta osa-alueilla 22–31; |
| --- | --- | --- |

2.1

a)

kunkin vuoden 1 päivästä kesäkuuta 15 päivään syyskuuta osa-alueilla 22–31;

| b) | kunkin vuoden 15 päivästä kesäkuuta 30 päivään syyskuuta osa-alueella 32. |
| --- | --- |

b)

kunkin vuoden 15 päivästä kesäkuuta 30 päivään syyskuuta osa-alueella 32.

| 2.2 | Pyyntikieltoalue rauhoitusaikana on neljän meripeninkulman ulkopuolella perusviivoista mitattuna. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Aluksella saa pitää rysällä pyydettyä lohta (Salmo salar) ja meritaimenta (Salmo trutta). |
| --- | --- |

2.3

3.   Riianlahtea koskevat erityistoimenpiteet

| 3.1 | Osa-alueella 28–1 kalastavilla aluksilla on oltava asetuksen (EY) N:o 1224/2009 7 artiklan mukaisesti myönnetty kalastuslupa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden alusten, joille on myönnetty 3.1 kohdassa tarkoitettu kalastuslupa, nimi ja kansallinen rekisterinumero on luettelossa, joka on yleisön saatavilla verkkosivustolla, jonka osoitteen kukin jäsenvaltio toimittaa komissiolle ja jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Luetteloon sisältyvien alusten on täytettävä seuraavat edellytykset:






  a) | luetteloissa olevien alusten kokonaiskoneteho (kW) ei saa ylittää kyseisen jäsenvaltion osa-alueella 28–1 vuosina 2000–2001 toimineiden alusten kokonaiskonetehoa; ja |
| --- | --- | --- |

3.3

a)

luetteloissa olevien alusten kokonaiskoneteho (kW) ei saa ylittää kyseisen jäsenvaltion osa-alueella 28–1 vuosina 2000–2001 toimineiden alusten kokonaiskonetehoa; ja

| b) | aluksen koneteho ei saa millään hetkellä ylittää 221:tä kW. |
| --- | --- |

b)

aluksen koneteho ei saa millään hetkellä ylittää 221:tä kW.

| 3.4 | Edellä 3.2 kohdassa tarkoitetussa luettelossa oleva yksittäinen alus voidaan korvata yhdellä tai useammalla aluksella edellyttäen, että






  a) | korvaaminen ei lisää 3.3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua kyseisen jäsenvaltion kokonaiskonetehoa; ja |
| --- | --- | --- |

3.4

a)

korvaaminen ei lisää 3.3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua kyseisen jäsenvaltion kokonaiskonetehoa; ja

| b) | korvaavan aluksen koneteho ei ylitä millään hetkellä 221:tä kilowattia. |
| --- | --- |

b)

korvaavan aluksen koneteho ei ylitä millään hetkellä 221:tä kilowattia.

| 3.5 | Minkä tahansa 3.2 kohdassa tarkoitetussa luettelossa olevan yksittäisen aluksen moottori voidaan korvata edellyttäen, että






  a) | moottorin korvaaminen ei nosta millään hetkellä konetehoa yli 221 kW:n; ja |
| --- | --- | --- |

3.5

a)

moottorin korvaaminen ei nosta millään hetkellä konetehoa yli 221 kW:n; ja

| b) | korvaavan moottorin teho ei ole niin suuri, että korvaaminen lisäisi 3.3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua kyseisen jäsenvaltion kokonaiskonetehoa. |
| --- | --- |

b)

korvaavan moottorin teho ei ole niin suuri, että korvaaminen lisäisi 3.3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua kyseisen jäsenvaltion kokonaiskonetehoa.

| 3.6 | Troolikalastus osa-alueella 28–1 on kiellettyä alle 20 metrin syvyisissä vesissä. |
| --- | --- |

3.6

4.   Kalastusta koskevat aluerajoitukset

| 4.1 | Kielletään kaikki kalastustoiminta kunkin vuoden 1 päivästä toukokuuta 31 päivään lokakuuta alueilla, jotka jäävät seuraavien WGS84-koordinaattijärjestelmää käyttäen mitattavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:






  a) | Alue 1:






  — | 55°45′ N, 15°30′ E |
| --- | --- | --- | --- |

4.1

a)

Alue 1:

—

55°45′ N, 15°30′ E

| — | 55°45′ N, 16°30′ E |
| --- | --- |

—

55°45′ N, 16°30′ E

| — | 55°00′ N, 16°30′ E |
| --- | --- |

—

55°00′ N, 16°30′ E

| — | 55°00′ N, 16°00′ E |
| --- | --- |

—

55°00′ N, 16°00′ E

| — | 55°15′ N, 16°00′ E |
| --- | --- |

—

55°15′ N, 16°00′ E

| — | 55°15′ N, 15°30′ E |
| --- | --- |

—

55°15′ N, 15°30′ E

| — | 55°45′ N, 15°30′ E |
| --- | --- |

—

55°45′ N, 15°30′ E

| b) | Alue 2:






  — | 55°00′ N, 19°14′ E |
| --- | --- | --- |

b)

Alue 2:

—

55°00′ N, 19°14′ E

| — | 54°48′ N, 19°20′ E |
| --- | --- |

—

54°48′ N, 19°20′ E

| — | 54°45′ N, 19°19′ E |
| --- | --- |

—

54°45′ N, 19°19′ E

| — | 54°45′ N, 18°55′ E |
| --- | --- |

—

54°45′ N, 18°55′ E

| — | 55°00′ N, 19°14′ E |
| --- | --- |

—

55°00′ N, 19°14′ E

| c) | Alue 3:






  — | 56°13′ N, 18°27′ E |
| --- | --- | --- |

c)

Alue 3:

—

56°13′ N, 18°27′ E

| — | 56°13′ N, 19°31′ E |
| --- | --- |

—

56°13′ N, 19°31′ E

| — | 55°59′ N, 19°13′ E |
| --- | --- |

—

55°59′ N, 19°13′ E

| — | 56°03′ N, 19°06′ E |
| --- | --- |

—

56°03′ N, 19°06′ E

| — | 56°00′ N, 18°51′ E |
| --- | --- |

—

56°00′ N, 18°51′ E

| — | 55°47′ N, 18°57′ E |
| --- | --- |

—

55°47′ N, 18°57′ E

| — | 55°30′ N, 18°34′ E |
| --- | --- |

—

55°30′ N, 18°34′ E

| — | 56°13′ N, 18°27′ E |
| --- | --- |

—

56°13′ N, 18°27′ E

| 4.2 | Lohen kohdennettu kalastus tavallisilla verkoilla, pussiverkoilla tai riimuverkoilla, joiden silmäkoko on vähintään 157 mm, tai ajosiimoilla, on sallittua. Aluksella ei saa pitää muita pyydyksiä. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Turskan kohdennettu kalastus 5.2 kohdassa täsmennetyillä pyydyksillä on kiellettyä. |
| --- | --- |

4.3

5.   Kampelan ja piikkikampelan pyyntiä koskevat rajoitukset

| 5.1 | Seuraavien kalalajien aluksella pitäminen on kiellettyä, kun ne on pyydetty jäljempänä mainituilla maantieteellisillä alueilla ja mainittuina aikoina:







  Laji | Maantieteelliset alueet | Ajanjakso |
| --- | --- | --- | --- |
| Kampela | Osa-alueet 26–29 etelään 59° 30′ pohjoisesta leveydestä | 15 päivästä helmikuuta 15 päivään toukokuuta |
| Osa-alue 32 | 15 päivästä helmikuuta 31 päivään toukokuuta |
| Piikkikampela | Osa-alueet 25, 26 ja 28 etelään 56° 50′ pohjoisesta leveydestä | 1 päivästä kesäkuuta 31 päivään heinäkuuta |

5.1

Laji

Maantieteelliset alueet

Ajanjakso

Kampela

Osa-alueet 26–29 etelään 59° 30′ pohjoisesta leveydestä

15 päivästä helmikuuta 15 päivään toukokuuta

Osa-alue 32

15 päivästä helmikuuta 31 päivään toukokuuta

Piikkikampela

Osa-alueet 25, 26 ja 28 etelään 56° 50′ pohjoisesta leveydestä

1 päivästä kesäkuuta 31 päivään heinäkuuta

| 5.2 | Kohdennettu kalastus trooleilla, ankkuroiduilla kierrenuotilla tai muilla niiden kaltaisilla pyydyksillä, joiden silmäkoko on vähintään 90 mm, taikka tavallisilla verkoilla, pussiverkoilla tai riimuverkoilla, joiden silmäkoko on vähintään 90 mm, on kiellettyä. Kampelan ja piikkikampelan sivusaaliita voidaan pitää aluksella ja purkaa alukselta, jos niitä on enintään 10 prosenttia aluksella pidettyjen saaliiden kokonaiselopainosta, 6.1 kohdassa tarkoitettuina aikoina. |
| --- | --- |

5.2

6.   Ankeriaan pyyntiä koskevat rajoitukset

Millä tahansa aktiivisilla pyydyksillä pyydettyjen ankeriaiden pitäminen aluksella on kiellettyä. Jos ankeriaita saadaan tahattomasti saaliiksi, niitä ei saa vahingoittaa ja ne on heti vapautettava.

---

(1)  Puomitroolin käyttöä ei sallita.

(2)  Saaliista enintään 45 prosenttia elopainosta voi olla silakkaa.

(3)  Kielletään yli 9 km:n pituisten tavallisten verkkojen, pussiverkkojen ja riimuverkkojen käyttö aluksilla, joiden suurin pituus on alle 12 metriä, ja yli 21 km:n pituisten tällaisten verkkojen käyttö aluksilla, joiden suurin pituus on yli 12 metriä. Tällaisten pyydysten pisin vedessäoloaika on 48 tuntia, paitsi jos kalastetaan jään alla.

---

LIITE IX

VÄLIMERI

A OSA

Säilyttämisen vähimmäisviitekoot

| Laji | Koko alue |
| --- | --- |
| Meribassi (Dicentrarchus labrax) | 25 cm |
| Rengassargi (Diplodus annularis) | 12 cm |
| Nokkasargi (Diplodus puntazzo) | 18 cm |
| Isosargi (Diplodus sargus) | 23 cm |
| Kaulussargi (Diplodus vulgaris) | 18 cm |
| Sardelli (Engraulis encrasicolus) | 9 cm (1) |
| Meriahvenet (Epinephelus spp.) | 45 cm |
| Marmoripagelli (Lithognathus mormyrus) | 20 cm |
| Kummeliturska (Merluccius merluccius) | 20 cm |
| Mullot (Mullus spp.) | 11 cm |
| Täpläpagelli (Pagellus acarne) | 17 cm |
| Pilkkupagelli (Pagellus bogaraveo) | 33 cm |
| Punapagelli (Pagellus erythrinus) | 15 cm |
| Pargo (Pagrus pagrus) | 18 cm |
| Hylkyahven (Polyprion americanus) | 45 cm |
| Sardiini (Sardina pilchardus) | 11 cm (2), (4) |
| Makrillit (Scomber spp.) | 18 cm |
| Meriantura (Solea vulgaris) | 20 cm |
| Kultaotsasargi (Sparus aurata) | 20 cm |
| Piikkimakrillit (Trachurus spp.) | 15 cm |
| Keisarihummeri (Nephrops norvegicus) | 20 mm SP (3) |
| 70 mm KP (3) |
| Hummeri (Homarus gammarus) | 105 mm SP (3) |
| 300 mm KP (3) |
| Langustit (Palinuridae) | 90 mm SP (3) |
| Syvänmerenkatkarapu (Parapenaeus longirostris) | 20 mm SP (3) |
| Isokampasimpukka (Pecten jacobeus) | 10 cm |
| Mattosimpukat (Venerupis spp.) | 25 mm |
| Venussimpukat (Venus spp.) | 25 mm |

Laji

Koko alue

Meribassi (Dicentrarchus labrax)

25 cm

Rengassargi (Diplodus annularis)

12 cm

Nokkasargi (Diplodus puntazzo)

18 cm

Isosargi (Diplodus sargus)

23 cm

Kaulussargi (Diplodus vulgaris)

18 cm

Sardelli (Engraulis encrasicolus)

9 cm (1)

Meriahvenet (Epinephelus spp.)

45 cm

Marmoripagelli (Lithognathus mormyrus)

20 cm

Kummeliturska (Merluccius merluccius)

20 cm

Mullot (Mullus spp.)

11 cm

Täpläpagelli (Pagellus acarne)

17 cm

Pilkkupagelli (Pagellus bogaraveo)

33 cm

Punapagelli (Pagellus erythrinus)

15 cm

Pargo (Pagrus pagrus)

18 cm

Hylkyahven (Polyprion americanus)

45 cm

Sardiini (Sardina pilchardus)

11 cm (2), (4)

Makrillit (Scomber spp.)

18 cm

Meriantura (Solea vulgaris)

20 cm

Kultaotsasargi (Sparus aurata)

20 cm

Piikkimakrillit (Trachurus spp.)

15 cm

Keisarihummeri (Nephrops norvegicus)

20 mm SP (3)

70 mm KP (3)

Hummeri (Homarus gammarus)

105 mm SP (3)

300 mm KP (3)

Langustit (Palinuridae)

90 mm SP (3)

Syvänmerenkatkarapu (Parapenaeus longirostris)

20 mm SP (3)

Isokampasimpukka (Pecten jacobeus)

10 cm

Mattosimpukat (Venerupis spp.)

25 mm

Venussimpukat (Venus spp.)

25 mm

B OSA

Silmäkoot

| 1. | Vedettävien pyydysten perussilmäkoot |
| --- | --- |

1.

Seuraavia silmäkokoja on sovellettava Välimerellä.

| Silmäkoko (5) | Maantieteelliset alueet | Edellytykset |
| --- | --- | --- |
| Vähintään 40 mm:n neliösilmäinen perä (6) | Koko alue | Aluksen omistajan asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä voidaan 40 mm:n neliösilmäisen perän sijasta vaihtoehtoisesti käyttää vinoneliösilmäistä perää, jonka silmäkoko on 50 mm2 |
| Vähintään 20 mm | Koko alue | Sardiinin ja sardellin kohdennettu kalastus |

Silmäkoko (5)

Maantieteelliset alueet

Edellytykset

Vähintään 40 mm:n neliösilmäinen perä (6)

Koko alue

Aluksen omistajan asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä voidaan 40 mm:n neliösilmäisen perän sijasta vaihtoehtoisesti käyttää vinoneliösilmäistä perää, jonka silmäkoko on 50 mm2

Vähintään 20 mm

Koko alue

Sardiinin ja sardellin kohdennettu kalastus

| 2. | Saartopyydysten perussilmäkoot |
| --- | --- |

2.

| Silmäkoko | Maantieteelliset alueet | Edellytykset |
| --- | --- | --- |
| Vähintään 14 mm | Koko alue | Ei ole |

Silmäkoko

Maantieteelliset alueet

Edellytykset

Vähintään 14 mm

Koko alue

Ei ole

| 3. | Seisovien verkkojen perussilmäkoot |
| --- | --- |

3.

Seuraavia ankkuroitavien verkkojen silmäkokoja on sovellettava Välimerellä.

| Silmäkoko | Maantieteelliset alueet | Edellytykset |
| --- | --- | --- |
| Vähintään 16 mm | Koko alue | Ei ole |

Silmäkoko

Maantieteelliset alueet

Edellytykset

Vähintään 16 mm

Koko alue

Ei ole

| 4. | Mikäli tämän asetuksen 15 artiklassa ei muuta määritetä, nykyisiä poikkeuksia 1, 2 ja 3 kohdan säännöksistä voidaan edelleen soveltaa alukselta vedettäviin nuottiin ja rannalta vedettäviin nuottiin, jotka kuuluvat asetuksen (EY) N:o 1967/200619 artiklassa tarkoitetun hoitosuunnitelman piiriin, kun poikkeukset on myönnetty kyseisen asetuksen 9 artiklan puitteissa. |
| --- | --- |

4.

C OSA

Pyydysten käyttöä koskevat rajoitukset

1.   Pohjaharojen käyttöä koskevat rajoitukset

Pohjaharojen enimmäisleveys on 3 metriä, lukuun ottamatta sienten kohdennetussa pyynnissä käytettyjä pohjaharoja.

2.   Kurenuottien käyttöä koskevat rajoitukset

Kurenuottien ja kurevaijerittomien nuottien pituus saa olla 800 metriä ja korkeus 120 metriä, lukuun ottamatta tonnikalan kohdennetussa kalastuksessa käytettyjä kurenuottia.

3.   Seisovien verkkojen käyttöä koskevat rajoitukset

| 3.1 | On kiellettyä käyttää seuraavia seisovia verkkoja: |
| --- | --- |

3.1

| a) | riimuverkot, joiden korkeus on yli 4 metriä; |
| --- | --- |

a)

riimuverkot, joiden korkeus on yli 4 metriä;

| b) | ankkuroitava verkko tai yhdistetty verkko-riimuverkko, jonka korkeus on yli 10 metriä, paitsi jos tällaiset verkot ovat alle 500 metrin pituisia, jolloin sallitaan enintään 30 metrin korkeus. |
| --- | --- |

b)

ankkuroitava verkko tai yhdistetty verkko-riimuverkko, jonka korkeus on yli 10 metriä, paitsi jos tällaiset verkot ovat alle 500 metrin pituisia, jolloin sallitaan enintään 30 metrin korkeus.

| 3.2 | On kiellettyä käyttää mitä tahansa tavallista verkkoa, pussiverkkoa tai riimuverkkoa, joka on valmistettu yli 0,5 mm:n paksuisesta langasta. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | On kiellettyä pitää aluksella tai laskea yli 2 500 metriä yhdistettyä verkko-riimuverkkoa ja yli 6 000 metriä mitä tahansa tavallista verkkoa, pussiverkkoa tai riimuverkkoa. |
| --- | --- |

3.3

| 4. | Pitkiensiimojen käyttöä koskevat rajoitukset |
| --- | --- |

4.

| 4.1 | Pohjapitkälläsiimalla kalastavien alusten on kiellettyä pitää aluksella tai käyttää yli 5 000:ta koukkua, lukuun ottamatta yli kolmen päivän kalastusmatkoja tekeviä aluksia, joilla voidaan pitää tai käyttää enintään 7 000:ta koukkua. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Pintasiimoilla kalastavien alusten on kiellettyä pitää aluksella tai käyttää enemmän koukkuja kuin seuraavassa alusta kohti esitetään: |
| --- | --- |

4.2

| a) | 2 500 koukkua, kun harjoitetaan miekkakalan kohdennettua kalastusta; ja |
| --- | --- |

a)

2 500 koukkua, kun harjoitetaan miekkakalan kohdennettua kalastusta; ja

| b) | 5 000 koukkua, kun harjoitetaan valkotonnikalan kohdennettua kalastusta. |
| --- | --- |

b)

5 000 koukkua, kun harjoitetaan valkotonnikalan kohdennettua kalastusta.

| 4.3 | Aluksella, joka lähtee yli kahden päivän kalastusmatkalle, voi säilyttää saman määrän varakoukkuja. |
| --- | --- |

4.3

| 5. | Erilaisten mertojen käyttöä koskevat rajoitukset
  On kiellettyä pitää aluksella tai laskea yli 250 mertaa alusta kohti syvänmeren äyriäisten pyytämiseksi. |
| --- | --- |

5.

On kiellettyä pitää aluksella tai laskea yli 250 mertaa alusta kohti syvänmeren äyriäisten pyytämiseksi.

| 6. | Pilkkupagellin kohdennettua kalastusta koskevat rajoitukset
  Pilkkupagellin (Pagellus bogaraveo) kohdennettu kalastus seuraavilla pyydyksillä on kiellettyä:






  — | tavalliset verkot, pussiverkot ja riimuverkot, joiden silmäkoko on pienempi kuin 100 mm; |
| --- | --- | --- |

6.

Pilkkupagellin (Pagellus bogaraveo) kohdennettu kalastus seuraavilla pyydyksillä on kiellettyä:

—

tavalliset verkot, pussiverkot ja riimuverkot, joiden silmäkoko on pienempi kuin 100 mm;

| — | pitkätsiimat, joissa koukkujen kokonaispituus on pienempi kuin 3,95 cm ja leveys pienempi kuin 1,65 cm. |
| --- | --- |

—

pitkätsiimat, joissa koukkujen kokonaispituus on pienempi kuin 3,95 cm ja leveys pienempi kuin 1,65 cm.

| 7. | Harppuunakalastusta koskevat rajoitukset
  On kiellettyä kalastaa harppuunalla, jos sitä käytetään vedenalaista hengityslaitetta (paineilmalaitetta) käyttäen tai yöllä auringonlaskusta aamunkoittoon. |
| --- | --- |

7.

On kiellettyä kalastaa harppuunalla, jos sitä käytetään vedenalaista hengityslaitetta (paineilmalaitetta) käyttäen tai yöllä auringonlaskusta aamunkoittoon.

---

(1)  Jäsenvaltiot voivat käyttää säilyttämisen vähimmäisviitekoon asemesta 110 kappaletta/kg.

(2)  Jäsenvaltiot voivat käyttää säilyttämisen vähimmäisviitekoon asemesta 55 kappaletta/kg.

(3)  SP = selkäkilven pituus; KP – kokonaispituus.

(4)  Tätä säilyttämisen vähimmäisviitekokoa ei sovelleta ihmisravinnoksi tarkoitettuihin sardiininpoikasiin, jotka pyydetään aluksesta tai rannalta vedettävillä nuotilla, jos tällainen pyynti on asetuksen (EY) N:o 1967/2006 19 artiklassa tarkoitetussa hoitosuunnitelmassa vahvistettujen kansallisten säännösten mukaisesti luvallista, edellyttäen, että kyseinen sardiinikanta on turvallisissa biologisissa rajoissa.

(5)  On kiellettyä käyttää havasta, jonka langan paksuus on yli 3 mm, tai monilankaista punosta; tai havasta, jonka langan paksuus on yli 6 mm missä tahansa pohjatroolin osassa.

(6)  Aluksella saa pitää tai käyttää ainoastaan yhdentyyppistä verkkoa (joko 40 mm:n neliösilmä tai 50 mm:n vinoneliösilmä).

---

LIITE X

MUSTAMERI

A OSA

Säilyttämisen vähimmäisviitekoot

| Laji | Säilyttämisen vähimmäisviitekoko |
| --- | --- |
| Piikkikampela (Psetta maxima) | 45 cm |

Laji

Säilyttämisen vähimmäisviitekoko

Piikkikampela (Psetta maxima)

45 cm

B OSA

Silmäkoot

1.   Vedettävien pyydysten perussilmäkoot pohjakalakantojen osalta

Seuraavia silmäkokoja on sovellettava Mustallamerellä:

| Silmäkoko | Maantieteelliset alueet | Edellytykset |
| --- | --- | --- |
| Vähintään 40 mm | Koko alue | Aluksen omistajan asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä voidaan 40 mm:n neliösilmäisen perän sijasta vaihtoehtoisesti käyttää vinoneliösilmäistä perää, jonka silmäkoko on 50 mm (1) |

Silmäkoko

Maantieteelliset alueet

Edellytykset

Vähintään 40 mm

Koko alue

Aluksen omistajan asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä voidaan 40 mm:n neliösilmäisen perän sijasta vaihtoehtoisesti käyttää vinoneliösilmäistä perää, jonka silmäkoko on 50 mm (1)

2.   Seisovien verkkojen perussilmäkoot

Seuraavia seisovien verkkojen silmäkokoja on sovellettava Mustallamerellä:

| Silmäkoko | Maantieteelliset alueet | Edellytykset |
| --- | --- | --- |
| Vähintään 400 mm | Koko alue | Piikkikampelan kalastuksessa käytetyt ankkuroitavat verkot |

Silmäkoko

Maantieteelliset alueet

Edellytykset

Vähintään 400 mm

Koko alue

Piikkikampelan kalastuksessa käytetyt ankkuroitavat verkot

3.   Troolien ja pohjaharojen käyttöä koskevat rajoitukset

Troolien ja pohjaharojen käyttö on kielletty yli 1 000 metrin syvyydessä.

---

(1)  Aluksella saa pitää tai käyttää ainoastaan yhdentyyppistä verkkoa (joko 40 mm:n neliösilmä tai 50 mm:n vinoneliösilmä).

---

LIITE XI

INTIAN VALTAMERELLÄ JA LÄNSI-ATLANTILLA SIJAITSEVAT UNIONIN VEDET

A OSA

1.   Vedettävien pyydysten perussilmäkoot

Seuraavia silmäkokoja on sovellettava unionin vesillä Intian valtamerellä ja Länsi-Atlantilla.

| Silmäkoko | Maantieteelliset alueet | Edellytykset |
| --- | --- | --- |
| Vähintään 100 mm | Kaikki Ranskan Guayanan departementin rannikon edustalla olevat vesialueet, jotka kuuluvat Ranskan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan | Ei ole |
| Vähintään 45 mm | Kaikki Ranskan Guayanan departementin rannikon edustalla olevat vesialueet, jotka kuuluvat Ranskan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan | Katkarapujen (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) kohdennettu kalastus. |

Silmäkoko

Maantieteelliset alueet

Edellytykset

Vähintään 100 mm

Kaikki Ranskan Guayanan departementin rannikon edustalla olevat vesialueet, jotka kuuluvat Ranskan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan

Ei ole

Vähintään 45 mm

Kaikki Ranskan Guayanan departementin rannikon edustalla olevat vesialueet, jotka kuuluvat Ranskan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan

Katkarapujen (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) kohdennettu kalastus.

2.   Saartopyydysten perussilmäkoot

| Silmäkoko | Maantieteelliset alueet | Edellytykset |
| --- | --- | --- |
| Vähintään 14 mm | Koko alue | Ei ole |

Silmäkoko

Maantieteelliset alueet

Edellytykset

Vähintään 14 mm

Koko alue

Ei ole

B OSA

Kielto- tai rajoitusalueet

Mayottea ympäröivän 24 meripeninkulman alueella harjoitettavaa kalastustoimintaa koskevat rajoitukset

Alukset eivät saa käyttää kurenuottia tonnikalan ja sen lähilajien parviin 24 meripeninkulman etäisyydellä Mayotten rannikoilta mitattuna aluevesiä rajoittavista perusviivoista.

---

LIITE XII

NEAFC:N SÄÄNTELYALUE

A OSA

Säilyttämisen vähimmäisviitekoot

| Laji | NEAFC |
| --- | --- |
| Kolja (Melanogrammus aeglefinus) | 30 cm |
| Molva (Molva molva) | 63 cm |
| Tylppäpyrstömolva (Molva dipterygia) | 70 cm |
| Makrillit (Scomber spp.) | 30 cm |
| Silli (Clupea harengus) | 20 cm |

Laji

NEAFC

Kolja (Melanogrammus aeglefinus)

30 cm

Molva (Molva molva)

63 cm

Tylppäpyrstömolva (Molva dipterygia)

70 cm

Makrillit (Scomber spp.)

30 cm

Silli (Clupea harengus)

20 cm

B OSA

Silmäkoot

1.   Vedettävien pyydysten perussilmäkoot

Seuraavia perän silmäkokoja on sovellettava NEAFC:n sääntelyalueella.

| Perän silmäkoko | Maantieteelliset alueet | Edellytykset |
| --- | --- | --- |
| Vähintään 100 mm | Koko alue | Ei ole |
| Vähintään 35 mm | Koko alue | Mustalakiturskan kohdennettu kalastus |
| Vähintään 32 mm | ICES-suuralueet 1 ja 2 | Pohjankatkaravun (Pandalus borealis) kohdennettu kalastus
  On asennettava lajitteluristikko, jonka tankojen väli on enintään 22 mm |
| Vähintään 16 mm | Koko alue | Makrillin, villakuoreen ja hopeakuoreiden kohdennettu kalastus |

Perän silmäkoko

Maantieteelliset alueet

Edellytykset

Vähintään 100 mm

Koko alue

Ei ole

Vähintään 35 mm

Koko alue

Mustalakiturskan kohdennettu kalastus

Vähintään 32 mm

ICES-suuralueet 1 ja 2

Pohjankatkaravun (Pandalus borealis) kohdennettu kalastus

On asennettava lajitteluristikko, jonka tankojen väli on enintään 22 mm

Vähintään 16 mm

Koko alue

Makrillin, villakuoreen ja hopeakuoreiden kohdennettu kalastus

2.   Seisovien verkkojen perussilmäkoot

Seuraavia seisovien verkkojen silmäkokoja on sovellettava NEAFC:n sääntelyalueella.

| Silmäkoko | Maantieteelliset alueet | Edellytykset |
| --- | --- | --- |
| Vähintään 220 mm | Koko alue | Ei ole |

Silmäkoko

Maantieteelliset alueet

Edellytykset

Vähintään 220 mm

Koko alue

Ei ole

C OSA

Kielto- tai rajoitusalueet

1.   Toimenpiteet punasimpun kalastuksessa Irmingerinmerellä ja lähivesillä

| 1.1 | Kielletään punasimpun pyynti kansainvälisillä vesillä ICES-suuralueella 5 ja unionin vesillä ICES-suuralueilla 12 ja 14.
  Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, punasimpun pyynti on sallittua 11 päivästä toukokuuta 31 päivään joulukuuta alueella, joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle, jäljempänä ”punasimpun suojelualue”:






  — | 64°45′ N, 28°30′ W |
| --- | --- | --- |

1.1

Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, punasimpun pyynti on sallittua 11 päivästä toukokuuta 31 päivään joulukuuta alueella, joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle, jäljempänä ”punasimpun suojelualue”:

—

64°45′ N, 28°30′ W

| — | 62°50′ N, 25°45′ W |
| --- | --- |

—

62°50′ N, 25°45′ W

| — | 61°55′ N, 26°45′ W |
| --- | --- |

—

61°55′ N, 26°45′ W

| — | 61°00′ N, 26°30′ W |
| --- | --- |

—

61°00′ N, 26°30′ W

| — | 59°00′ N, 30°00′ W |
| --- | --- |

—

59°00′ N, 30°00′ W

| — | 59°00′ N, 34°00′ W |
| --- | --- |

—

59°00′ N, 34°00′ W

| — | 61°30′ N, 34°00′ W |
| --- | --- |

—

61°30′ N, 34°00′ W

| — | 62°50′ N, 36°00′ W |
| --- | --- |

—

62°50′ N, 36°00′ W

| — | 64°45′ N, 28°30′ W. |
| --- | --- |

—

64°45′ N, 28°30′ W.

| 1.2 | Sen estämättä, mitä 1.1 kohdassa säädetään, punasimpun kalastus voidaan sallia unionin säädöksellä punasimpun suojelualueen ulkopuolella Irmingerinmerellä ja lähivesillä kunkin vuoden 11 päivästä toukokuuta 31 päivään joulukuuta tieteellisen lausunnon perusteella ja edellyttäen, että NEAFC on laatinut punasimppua koskevan elvytyssuunnitelman kyseiselle maantieteelliselle alueelle. Kalastukseen saavat osallistua vain sellaiset unionin alukset, joilla on jäsenvaltionsa antama lupa ja joista on ilmoitettu komissiolle asetuksen (EU) N:o 1236/2010 5 artiklassa säädetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kielletään sellaisten troolien käyttö, joiden silmäkoko on alle 100 mm. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Muuntokerroin tässä kalastuksessa pyydetylle punasimpulle, joka on perattu ja jolta on poistettu pää, japanilainen leikkaus mukaan luettuna, on 1,70. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Punasimpun suojelualueen ulkopuolella kyseistä kalastusta harjoittavan kalastusaluksen päällikön on toimitettava asetuksen (EU) N:o 1236/2010 9 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetty saalisilmoitus päivittäin sen jälkeen, kun kyseisen kalenteripäivän kalastustoimet on saatu päätökseen. Siihen on merkittävä aluksella olevat, viimeisimmän saalisilmoituksen jälkeen pyydetyt saaliit. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Asetuksen (EU) N:o 1236/2010 5 artiklan lisäksi punasimpun kalastuslupa on voimassa vain, jos alusten toimittamat ilmoitukset ovat mainitun asetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisia ja ne kirjataan sen 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Edellä 1.6 kohdassa tarkoitetut ilmoitukset on tehtävä asiaa koskevien sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.7

2.   Erityissäännöt tylppäpyrstömolvan suojelemiseksi

| 2.1 | Kunkin vuoden 1 päivästä maaliskuuta 31 päivään toukokuuta aluksella on kiellettyä pitää kalastusmatkaa kohti yli 6 tonnin suuruisia tylppäpyrstömolvan määriä niillä ICES-alueen 6a alueilla, jotka jäävät seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:






  a) | Skotlannin mannerjalustan reuna






  — | 59°58′ N, 07°00′ W |
| --- | --- | --- | --- |

2.1

a)

Skotlannin mannerjalustan reuna

—

59°58′ N, 07°00′ W

| — | 59°55′ N, 06°47′ W |
| --- | --- |

—

59°55′ N, 06°47′ W

| — | 59°51′ N, 06°28′ W |
| --- | --- |

—

59°51′ N, 06°28′ W

| — | 59°45′ N, 06°38′ W |
| --- | --- |

—

59°45′ N, 06°38′ W

| — | 59°27′ N, 06°42′ W |
| --- | --- |

—

59°27′ N, 06°42′ W

| — | 59°22′ N, 06°47′ W |
| --- | --- |

—

59°22′ N, 06°47′ W

| — | 59°15′ N, 07°15′ W |
| --- | --- |

—

59°15′ N, 07°15′ W

| — | 59°07′ N, 07°31′ W |
| --- | --- |

—

59°07′ N, 07°31′ W

| — | 58°52′ N, 07°44′ W |
| --- | --- |

—

58°52′ N, 07°44′ W

| — | 58°44′ N, 08°11′ W |
| --- | --- |

—

58°44′ N, 08°11′ W

| — | 58°43′ N, 08°27′ W |
| --- | --- |

—

58°43′ N, 08°27′ W

| — | 58°28′ N, 09°16′ W |
| --- | --- |

—

58°28′ N, 09°16′ W

| — | 58°15′ N, 09°32′ W |
| --- | --- |

—

58°15′ N, 09°32′ W

| — | 58°15′ N, 09°45′ W |
| --- | --- |

—

58°15′ N, 09°45′ W

| — | 58°30′ N, 09°45′ W |
| --- | --- |

—

58°30′ N, 09°45′ W

| — | 59°30′ N, 07°00′ W |
| --- | --- |

—

59°30′ N, 07°00′ W

| — | 59°58′ N, 07°00′ W; |
| --- | --- |

—

59°58′ N, 07°00′ W;

| b) | Rosemarymatalikon reuna






  — | 60°00′ N, 11°00′ W |
| --- | --- | --- |

b)

Rosemarymatalikon reuna

—

60°00′ N, 11°00′ W

| — | 59°00′ N, 11°00′ W |
| --- | --- |

—

59°00′ N, 11°00′ W

| — | 59°00′ N, 09°00′ W |
| --- | --- |

—

59°00′ N, 09°00′ W

| — | 59°30′ N, 09°00′ W |
| --- | --- |

—

59°30′ N, 09°00′ W

| — | 59°30′ N, 10°00′ W |
| --- | --- |

—

59°30′ N, 10°00′ W

| — | 60°00′ N, 10°00′ W |
| --- | --- |

—

60°00′ N, 10°00′ W

| — | 60°00′ N, 11°00′ W |
| --- | --- |

—

60°00′ N, 11°00′ W

Lukuun ottamatta WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien seuraavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien rajaamaa aluetta:

| — | 59°15′ N, 10°24′ W |
| --- | --- |

—

59°15′ N, 10°24′ W

| — | 59°10′ N, 10°22′ W |
| --- | --- |

—

59°10′ N, 10°22′ W

| — | 59°08′ N, 10°07′ W |
| --- | --- |

—

59°08′ N, 10°07′ W

| — | 59°11′ N, 09°59′ W |
| --- | --- |

—

59°11′ N, 09°59′ W

| — | 59°15′ N, 09°58′ W |
| --- | --- |

—

59°15′ N, 09°58′ W

| — | 59°22′ N, 10°02′ W |
| --- | --- |

—

59°22′ N, 10°02′ W

| — | 59°23′ N, 10°11′ W |
| --- | --- |

—

59°23′ N, 10°11′ W

| — | 59°20′ N, 10°19′ W |
| --- | --- |

—

59°20′ N, 10°19′ W

| — | 59°15′ N, 10°24′ W. |
| --- | --- |

—

59°15′ N, 10°24′ W.

| 2.2 | Jos tylppäpyrstömolvaan sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1380/201315 artiklassa asetettua purkamisvelvoitetta, 2.1 kohtaa ei sovelleta.
  Tylppäpyrstömolvan pyynti millä tahansa pyydyksellä 2.1 kohdassa tarkoitettuina aikoina ja siinä tarkoitetuilla alueilla on kiellettyä. |
| --- | --- |

2.2

Tylppäpyrstömolvan pyynti millä tahansa pyydyksellä 2.1 kohdassa tarkoitettuina aikoina ja siinä tarkoitetuilla alueilla on kiellettyä.

| 2.3 | Edellä 2.1 kohdassa tarkoitetuille alueille saavuttaessa ja niiltä poistuessa kalastusaluksen päällikön on merkittävä saapumis- ja poistumispäivä, -kellonaika ja -paikka aluspäiväkirjaan. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Jos alus saavuttaa jommallakummalla 2.1 kohdassa tarkoitetuista kahdesta alueesta 6 tonnin tylppäpyrstömolvan määrän,






  a) | sen on lopetettava kalastaminen välittömästi ja poistuttava kyseiseltä alueelta; |
| --- | --- | --- |

2.4

a)

sen on lopetettava kalastaminen välittömästi ja poistuttava kyseiseltä alueelta;

| b) | se ei voi saapua uudestaan kummallekaan näistä alueista ennen kuin sen saalis on purettu; |
| --- | --- |

b)

se ei voi saapua uudestaan kummallekaan näistä alueista ennen kuin sen saalis on purettu;

| c) | se ei saa päästää takaisin mereen mitään tylppäpyrstömolvan määriä. |
| --- | --- |

c)

se ei saa päästää takaisin mereen mitään tylppäpyrstömolvan määriä.

| 2.5 | Asetuksen (EU) 2016/233616 artiklassa tarkoitettujen tarkkailijoiden, jotka on nimetty tarkkailijoiksi jommallakummalla 1 kohdassa tarkoitetulla alueella oleville kalastusaluksille, on mitattava tylppäpyrstömolvasaaliiden asianmukaisissa näytteissä olevat kalat ja määriteltävä osanäytteessä olevien kalojen sukukypsyyden aste. Jäsenvaltioiden on STECF:n lausunnon perusteella vahvistettava yksityiskohtaiset protokollat näytteenottoa ja tulosten vertailua varten. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Kielletään pohjatroolien, pitkäsiimojen ja verkkojen käyttö kunkin vuoden 15 päivästä helmikuuta 15 päivään huhtikuuta alueella, joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:






  — | 60°58,76′ N, 27°27,32′ W |
| --- | --- | --- |

2.6

—

60°58,76′ N, 27°27,32′ W

| — | 60°56,02′ N, 27°31,16′ W |
| --- | --- |

—

60°56,02′ N, 27°31,16′ W

| — | 60°59,76′ N, 27°43,48′ W |
| --- | --- |

—

60°59,76′ N, 27°43,48′ W

| — | 61°03,00′ N, 27°39,41′ W |
| --- | --- |

—

61°03,00′ N, 27°39,41′ W

| — | 60°58,76′ N, 27°27,32′ W. |
| --- | --- |

—

60°58,76′ N, 27°27,32′ W.

3.   Toimenpiteet punasimpun kalastuksessa kansainvälisillä vesillä ICES-suuralueilla 1 ja 2

| 3.1 | Punasimpun kohdennettu kalastus kansainvälisillä vesillä ICES-suuralueilla 1 ja 2 sallitaan vain kunkin vuoden 1 päivän heinäkuuta ja 31 päivän joulukuuta välisenä aikana aluksille, jotka ovat aiemmin pyytäneet punasimppua NEAFC-sääntelyalueella. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Alusten on rajoitettava muun kalastuksen yhteydessä saamansa punasimpun sivusaaliit enintään yhteen prosenttiin aluksella pidettävästä kokonaissaaliista. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Muuntokerroin tässä kalastuksessa pyydetylle punasimpulle, joka on perattu ja jolta on poistettu pää, japanilainen leikkaus mukaan luettuna, on 1,70. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 1236/2010 9 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetään, kyseistä kalastusta harjoittavien kalastusalusten päälliköiden on ilmoitettava saaliinsa päivittäin. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Asetuksen (EU) N:o 1236/2010 5 artiklan lisäksi punasimpun kalastuslupa on voimassa vain, jos alusten toimittamat ilmoitukset ovat mainitun asetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisia ja ne kirjataan sen 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tieteelliset tarkkailijat keräävät tieteellisiä tietoja niiden lipun alla purjehtivilla aluksilla. Kerättyihin tietoihin on sisällyttävä vähintään edustavat tiedot sukupuoli-, ikä- ja pituusjakaumasta syvyyksittäin. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava nämä tiedot ICESille. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Komissio ilmoittaa jäsenvaltioille päivämäärän, jona NEAFC:n sihteeristö ilmoittaa NEAFC:n sopimuspuolille, että suurin sallittu saalis (TAC) on käytetty kokonaisuudessaan. Jäsenvaltioiden on kiellettävä lippunsa alla purjehtivilta aluksilta punasimpun kohdennettu kalastus kyseisestä päivästä alkaen. |
| --- | --- |

3.7

4.   Rockallin koljan kalastuskieltoalue ICES-suuralueella 6

Pitkäsiimakalastusta lukuun ottamatta kaikenlainen kalastus on kiellettyä alueella, joka jää seuraavien WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:

| — | 57°00′ N, 15°00′ W |
| --- | --- |

—

57°00′ N, 15°00′ W

| — | 57°00′ N, 14°00′ W |
| --- | --- |

—

57°00′ N, 14°00′ W

| — | 56°30′ N, 14°00′ W |
| --- | --- |

—

56°30′ N, 14°00′ W

| — | 56°30′ N, 15°00′ W |
| --- | --- |

—

56°30′ N, 15°00′ W

| — | 57°00′ N, 15°00′ W. |
| --- | --- |

—

57°00′ N, 15°00′ W.

D OSA

Kalastuskieltoalueet herkkien luontotyyppien suojelemiseksi

| 1. | Kalastus pohjatrooleilla ja seisovilla pyydyksillä, joihin luetaan ankkuroidut verkot ja ankkuroidut pitkätsiimat, on kielletty seuraavilla alueilla, jotka jäävät WGS84-järjestelmää käyttäen mitattavien peräkkäisten koordinaattien kautta kulkevien loksodromien sisäpuolelle:
  osa Reykjanesin selännettä (Reykjanes Ridge):






  — | 55°04.5327′ N, 36°49.0135′ W |
| --- | --- | --- |

1.

osa Reykjanesin selännettä (Reykjanes Ridge):

—

55°04.5327′ N, 36°49.0135′ W

| — | 55°05.4804′ N, 35°58.9784′ W |
| --- | --- |

—

55°05.4804′ N, 35°58.9784′ W

| — | 54°58.9914′ N, 34°41.3634′ W |
| --- | --- |

—

54°58.9914′ N, 34°41.3634′ W

| — | 54°41.1841′ N, 34°00.0514′ W |
| --- | --- |

—

54°41.1841′ N, 34°00.0514′ W

| — | 54°00′ N, 34°00′ W |
| --- | --- |

—

54°00′ N, 34°00′ W

| — | 53°54.6406′ N, 34°49.9842′ W |
| --- | --- |

—

53°54.6406′ N, 34°49.9842′ W

| — | 53°58.9668′ N, 36°39.1260′ W |
| --- | --- |

—

53°58.9668′ N, 36°39.1260′ W

| — | 55°04.5327′ N, 36°49.0135′ W |
| --- | --- |

—

55°04.5327′ N, 36°49.0135′ W

Atlantin keskiselänteen pohjoisosa:

| — | 59°45′ N, 33°30′ W |
| --- | --- |

—

59°45′ N, 33°30′ W

| — | 57°30′ N, 27°30′ W |
| --- | --- |

—

57°30′ N, 27°30′ W

| — | 56°45′ N, 28°30′ W |
| --- | --- |

—

56°45′ N, 28°30′ W

| — | 59°15′ N, 34°30′ W |
| --- | --- |

—

59°15′ N, 34°30′ W

| — | 59°45′ N, 33°30′ W |
| --- | --- |

—

59°45′ N, 33°30′ W

Atlantin keskiselänteen keskiosa (Charlie-Gibbs Fracture zone ja Subpolar Frontal Region):

| — | 51°53°30′ N, 38°00′ W |
| --- | --- |

—

51°53°30′ N, 38°00′ W

| — | 53°30′ N, 36°49′ W |
| --- | --- |

—

53°30′ N, 36°49′ W

| — | 55°04.5327′ N, 36°49′ W |
| --- | --- |

—

55°04.5327′ N, 36°49′ W

| — | 54°58.9914′ N, 34°41.3634′ W |
| --- | --- |

—

54°58.9914′ N, 34°41.3634′ W

| — | 54°41.1841′ N, 34°00′ W |
| --- | --- |

—

54°41.1841′ N, 34°00′ W

| — | 53°30′ N, 30°00′ W |
| --- | --- |

—

53°30′ N, 30°00′ W

| — | 51°30′ N, 28°00′ W |
| --- | --- |

—

51°30′ N, 28°00′ W

| — | 49°00′ N, 26°30′ W |
| --- | --- |

—

49°00′ N, 26°30′ W

| — | 49°00′ N, 30°30′ W |
| --- | --- |

—

49°00′ N, 30°30′ W

| — | 30′ N, 32°00′ W |
| --- | --- |

—

30′ N, 32°00′ W

| — | 51°30′ N, 38°00′ W |
| --- | --- |

—

51°30′ N, 38°00′ W

| — | 53°30′ N, 38°00′ W |
| --- | --- |

—

53°30′ N, 38°00′ W

Atlantin keskiselänteen eteläosa:

| — | 44°30′ N, 30°30′ W |
| --- | --- |

—

44°30′ N, 30°30′ W

| — | 44°30′ N, 27°00′ W |
| --- | --- |

—

44°30′ N, 27°00′ W

| — | 43°15′ N, 27°15′ W |
| --- | --- |

—

43°15′ N, 27°15′ W

| — | 43°15′ N, 31°00′ W |
| --- | --- |

—

43°15′ N, 31°00′ W

| — | 44°30′ N, 30°30′ W |
| --- | --- |

—

44°30′ N, 30°30′ W

Altairin merenalaiset vuoret (Altair Seamounts):

| — | 45°00′ N, 34°35′ W |
| --- | --- |

—

45°00′ N, 34°35′ W

| — | 45°00′ N, 33°45′ W |
| --- | --- |

—

45°00′ N, 33°45′ W

| — | 44°25′ N, 33°45′ W |
| --- | --- |

—

44°25′ N, 33°45′ W

| — | 44°25′ N, 34°35′ W |
| --- | --- |

—

44°25′ N, 34°35′ W

| — | 45°00′ N, 34°35′ W |
| --- | --- |

—

45°00′ N, 34°35′ W

Antialtairin merenalaiset vuoret (Antialtair Seamounts):

| — | 43°45′ N, 22°50′ W |
| --- | --- |

—

43°45′ N, 22°50′ W

| — | 43°45′ N, 22°05′ W |
| --- | --- |

—

43°45′ N, 22°05′ W

| — | 43°25′ N, 22°05′ W |
| --- | --- |

—

43°25′ N, 22°05′ W

| — | 43°25′ N, 22°50′ W |
| --- | --- |

—

43°25′ N, 22°50′ W

| — | 43°45′ N, 22°50′ W |
| --- | --- |

—

43°45′ N, 22°50′ W

Hattonin matalikko (Hatton Bank):

| — | 59°26′ N, 14°30′ W |
| --- | --- |

—

59°26′ N, 14°30′ W

| — | 59°12′ N, 15°08′ W |
| --- | --- |

—

59°12′ N, 15°08′ W

| — | 59°01′ N, 17°00′ W |
| --- | --- |

—

59°01′ N, 17°00′ W

| — | 58°50′ N, 17°38′ W |
| --- | --- |

—

58°50′ N, 17°38′ W

| — | 58°30′ N, 17°52′ W |
| --- | --- |

—

58°30′ N, 17°52′ W

| — | 58°30′ N, 18°22′ W |
| --- | --- |

—

58°30′ N, 18°22′ W

| — | 58°03′ N, 18°22′ W |
| --- | --- |

—

58°03′ N, 18°22′ W

| — | 58°03′ N, 17°30′ W |
| --- | --- |

—

58°03′ N, 17°30′ W

| — | 57°55′ N, 17°30′ W |
| --- | --- |

—

57°55′ N, 17°30′ W

| — | 57°45′ N, 19°15′ W |
| --- | --- |

—

57°45′ N, 19°15′ W

| — | 58°11,15′ N, 18°57,51′ W |
| --- | --- |

—

58°11,15′ N, 18°57,51′ W

| — | 58°11,57′ N, 19°11,97′ W |
| --- | --- |

—

58°11,57′ N, 19°11,97′ W

| — | 58°27,75′ N, 19°11,65′ W |
| --- | --- |

—

58°27,75′ N, 19°11,65′ W

| — | 58°39,09′ N, 19°14,28′ W |
| --- | --- |

—

58°39,09′ N, 19°14,28′ W

| — | 58°38,11′ N, 19°01,29′ W |
| --- | --- |

—

58°38,11′ N, 19°01,29′ W

| — | 58°53,14′ N, 18°43,54′ W |
| --- | --- |

—

58°53,14′ N, 18°43,54′ W

| — | 59°00,29′ N, 18°01,31′ W |
| --- | --- |

—

59°00,29′ N, 18°01,31′ W

| — | 59°08,01′ N, 17°49,31′ W |
| --- | --- |

—

59°08,01′ N, 17°49,31′ W

| — | 59°08,75′ N, 18°01,47′ W |
| --- | --- |

—

59°08,75′ N, 18°01,47′ W

| — | 59°15,16′ N, 18°01,56′ W |
| --- | --- |

—

59°15,16′ N, 18°01,56′ W

| — | 59°24,17′ N, 17°31,22′ W |
| --- | --- |

—

59°24,17′ N, 17°31,22′ W

| — | 59°21,77′ N, 17°15,36′ W |
| --- | --- |

—

59°21,77′ N, 17°15,36′ W

| — | 59°26,91′ N, 17°01,66′ W |
| --- | --- |

—

59°26,91′ N, 17°01,66′ W

| — | 59°42,69′ N, 16°45,96′ W |
| --- | --- |

—

59°42,69′ N, 16°45,96′ W

| — | 59°20,97′ N, 15°44,75′ W |
| --- | --- |

—

59°20,97′ N, 15°44,75′ W

| — | 59°21′ N, 15°40′ W |
| --- | --- |

—

59°21′ N, 15°40′ W

| — | 59°26′ N, 14°30′ W |
| --- | --- |

—

59°26′ N, 14°30′ W

North West Rockall:

| — | 57°00′ N, 14°53′ W |
| --- | --- |

—

57°00′ N, 14°53′ W

| — | 57°37′ N, 14°42′ W |
| --- | --- |

—

57°37′ N, 14°42′ W

| — | 57°55′ N, 14°24′ W |
| --- | --- |

—

57°55′ N, 14°24′ W

| — | 58°15′ N, 13°50′ W |
| --- | --- |

—

58°15′ N, 13°50′ W

| — | 57°57′ N, 13°09′ W |
| --- | --- |

—

57°57′ N, 13°09′ W

| — | 57°50′ N, 13°14′ W |
| --- | --- |

—

57°50′ N, 13°14′ W

| — | 57°57′ N, 13°45′ W |
| --- | --- |

—

57°57′ N, 13°45′ W

| — | 57°49′ N, 14°06′ W |
| --- | --- |

—

57°49′ N, 14°06′ W

| — | 57°29′ N, 14°19′ W |
| --- | --- |

—

57°29′ N, 14°19′ W

| — | 57°22′ N, 14°19′ W |
| --- | --- |

—

57°22′ N, 14°19′ W

| — | 57°00′ N, 14°34′ W |
| --- | --- |

—

57°00′ N, 14°34′ W

| — | 56°56′ N, 14°36′ W |
| --- | --- |

—

56°56′ N, 14°36′ W

| — | 56°56′ N, 14°51′ W |
| --- | --- |

—

56°56′ N, 14°51′ W

| — | 57°00′ N, 14°53′ W |
| --- | --- |

—

57°00′ N, 14°53′ W

South-West Rockall (Empress of Britain Bank):

Alue 1

| — | 56°24′ N, 15°37′ W |
| --- | --- |

—

56°24′ N, 15°37′ W

| — | 56°21′ N, 14°58′ W |
| --- | --- |

—

56°21′ N, 14°58′ W

| — | 56°04′ N, 15°10′ W |
| --- | --- |

—

56°04′ N, 15°10′ W

| — | 55°51′ N, 15°37′ W |
| --- | --- |

—

55°51′ N, 15°37′ W

| — | 56°10′ N, 15°52′ W |
| --- | --- |

—

56°10′ N, 15°52′ W

| — | 56°24′ N, 15°37′ W |
| --- | --- |

—

56°24′ N, 15°37′ W

Alue 2

| — | 55°56.90 N -16°11.30 W |
| --- | --- |

—

55°56.90 N -16°11.30 W

| — | 55°58.20 N -16°11.30 W |
| --- | --- |

—

55°58.20 N -16°11.30 W

| — | 55°58.30 N -16°02.80 W |
| --- | --- |

—

55°58.30 N -16°02.80 W

| — | 55°56.90 N -16°02.80 W |
| --- | --- |

—

55°56.90 N -16°02.80 W

| — | 55°56.90 N -16°11.30 W |
| --- | --- |

—

55°56.90 N -16°11.30 W

Alue 3

| — | 55°49.90 N -15°56.00 W |
| --- | --- |

—

55°49.90 N -15°56.00 W

| — | 55°48.50 N -15°56.00 W |
| --- | --- |

—

55°48.50 N -15°56.00 W

| — | 55°48.30 N -15°50.60 W |
| --- | --- |

—

55°48.30 N -15°50.60 W

| — | 55°49.60 N -15°50.60 W |
| --- | --- |

—

55°49.60 N -15°50.60 W

| — | 55°49.90 N -15°56.00 W |
| --- | --- |

—

55°49.90 N -15°56.00 W

Edora’s bank

| — | 56°26.00 N -22°26.00 W |
| --- | --- |

—

56°26.00 N -22°26.00 W

| — | 56°28.00 N -22°04.00 W |
| --- | --- |

—

56°28.00 N -22°04.00 W

| — | 56°16.00 N -21°42.00 W |
| --- | --- |

—

56°16.00 N -21°42.00 W

| — | 56°05.00 N -21°40.00 W |
| --- | --- |

—

56°05.00 N -21°40.00 W

| — | 55°55.00 N -21°47.00 W |
| --- | --- |

—

55°55.00 N -21°47.00 W

| — | 55°45.00 N -22°00.00 W |
| --- | --- |

—

55°45.00 N -22°00.00 W

| — | 55°43.00 N -23°14.00 W |
| --- | --- |

—

55°43.00 N -23°14.00 W

| — | 55°50.00 N -23°16.00 W |
| --- | --- |

—

55°50.00 N -23°16.00 W

| — | 56°05.00 N -23°06.00 W |
| --- | --- |

—

56°05.00 N -23°06.00 W

| — | 56°18.00 N -22°43.00 W |
| --- | --- |

—

56°18.00 N -22°43.00 W

| — | 56°26.00 N -22°26.00 W |
| --- | --- |

—

56°26.00 N -22°26.00 W

Southwest Rockall Bank

Alue 1

| — | 55°58.16 N -16°13.18 W |
| --- | --- |

—

55°58.16 N -16°13.18 W

| — | 55°58.24 N -16°02.56 W |
| --- | --- |

—

55°58.24 N -16°02.56 W

| — | 55°54.86 N -16°05.55 W |
| --- | --- |

—

55°54.86 N -16°05.55 W

| — | 55°58.16 N -16°13.18 W |
| --- | --- |

—

55°58.16 N -16°13.18 W

Alue 2

| — | 55°55.86 N -15°40.84 W |
| --- | --- |

—

55°55.86 N -15°40.84 W

| — | 55°51.00 N -15°37.00 W |
| --- | --- |

—

55°51.00 N -15°37.00 W

| — | 55°47.86 N -15°53.81 W |
| --- | --- |

—

55°47.86 N -15°53.81 W

| — | 55°49.29 N -15°56.39 W |
| --- | --- |

—

55°49.29 N -15°56.39 W

| — | 55°55.86 N-15°40.84 W |
| --- | --- |

—

55°55.86 N-15°40.84 W

Hatton-Rockall Basin

Alue 1

| — | 58°00.15 N -15°27.23 W |
| --- | --- |

—

58°00.15 N -15°27.23 W

| — | 58°00.15 N -15°38.26 W |
| --- | --- |

—

58°00.15 N -15°38.26 W

| — | 57°54.19 N -15°38.26 W |
| --- | --- |

—

57°54.19 N -15°38.26 W

| — | 57°54.19 N -15°27.23 W |
| --- | --- |

—

57°54.19 N -15°27.23 W

| — | 58°00.15 N -15°27.23 W |
| --- | --- |

—

58°00.15 N -15°27.23 W

Alue 2

| — | 58° 06.46 N -16° 37.15 W |
| --- | --- |

—

58° 06.46 N -16° 37.15 W

| — | 58° 15.93 N -16° 28.46 W |
| --- | --- |

—

58° 15.93 N -16° 28.46 W

| — | 58° 06.77 N -16° 10.40 W |
| --- | --- |

—

58° 06.77 N -16° 10.40 W

| — | 58° 03.43 N -16° 10.43 W |
| --- | --- |

—

58° 03.43 N -16° 10.43 W

| — | 58° 01.49 N -16° 25.19 W |
| --- | --- |

—

58° 01.49 N -16° 25.19 W

| — | 58° 02.62 N -16° 36.96 W |
| --- | --- |

—

58° 02.62 N -16° 36.96 W

| — | 58° 06.46 N-16° 37.15 W |
| --- | --- |

—

58° 06.46 N-16° 37.15 W

Hattonin matalikko 2 (Hatton Bank 2):

Alue 1

| — | 57°51.76 N -18°05.87 W |
| --- | --- |

—

57°51.76 N -18°05.87 W

| — | 57°55.00 N -17°30.00 W |
| --- | --- |

—

57°55.00 N -17°30.00 W

| — | 58°03.00 N -17°30.00 W |
| --- | --- |

—

58°03.00 N -17°30.00 W

| — | 57°53.10 N -16°56.33 W |
| --- | --- |

—

57°53.10 N -16°56.33 W

| — | 57°35.11 N -18°02.01 W |
| --- | --- |

—

57°35.11 N -18°02.01 W

| — | 57°51.76 N -18°05.87 W |
| --- | --- |

—

57°51.76 N -18°05.87 W

Alue 2

| — | 57°59.96 N -19°05.05 W |
| --- | --- |

—

57°59.96 N -19°05.05 W

| — | 57°45.00 N -19°15.00 W |
| --- | --- |

—

57°45.00 N -19°15.00 W

| — | 57°50.07 N -18°23.82 W |
| --- | --- |

—

57°50.07 N -18°23.82 W

| — | 57°31.13 N -18°21.28 W |
| --- | --- |

—

57°31.13 N -18°21.28 W

| — | 57°14.09 N -19°28.43 W |
| --- | --- |

—

57°14.09 N -19°28.43 W

| — | 57°02.21 N -19°27.53 W |
| --- | --- |

—

57°02.21 N -19°27.53 W

| — | 56°53.12 N -19°28.97 W |
| --- | --- |

—

56°53.12 N -19°28.97 W

| — | 56°50.22 N -19°33.62 W |
| --- | --- |

—

56°50.22 N -19°33.62 W

| — | 56°46.68 N -19°53.72 W |
| --- | --- |

—

56°46.68 N -19°53.72 W

| — | 57°00.04 N -20°04.22 W |
| --- | --- |

—

57°00.04 N -20°04.22 W

| — | 57°10.31 N -19°55.24 W |
| --- | --- |

—

57°10.31 N -19°55.24 W

| — | 57°32.67 N -19°52.64 W |
| --- | --- |

—

57°32.67 N -19°52.64 W

| — | 57°46.68 N -19°37.86 W |
| --- | --- |

—

57°46.68 N -19°37.86 W

| — | 57°59.96 N -19°05.05 W |
| --- | --- |

—

57°59.96 N -19°05.05 W

Logachev Mound:

| — | 55°17′ N, 16°10′ W |
| --- | --- |

—

55°17′ N, 16°10′ W

| — | 55°34′ N, 15°07′ W |
| --- | --- |

—

55°34′ N, 15°07′ W

| — | 55°50′ N, 15°15′ W |
| --- | --- |

—

55°50′ N, 15°15′ W

| — | 55°33′ N, 16°16′ W |
| --- | --- |

—

55°33′ N, 16°16′ W

| — | 55°17′ N, 16°10′ W |
| --- | --- |

—

55°17′ N, 16°10′ W

West Rockall Mound:

| — | 57°20′ N, 16°30′ W |
| --- | --- |

—

57°20′ N, 16°30′ W

| — | 57°05′ N, 15°58′ W |
| --- | --- |

—

57°05′ N, 15°58′ W

| — | 56°21′ N, 17°17′ W |
| --- | --- |

—

56°21′ N, 17°17′ W

| — | 56°40′ N, 17°50′ W |
| --- | --- |

—

56°40′ N, 17°50′ W

| — | 57°20′ N, 16°30′ W |
| --- | --- |

—

57°20′ N, 16°30′ W

| 2. | Kun NEAFC-sääntelyalueeseen kuuluvilla uusilla tai nykyisillä pohjakalastusalueilla suoritettavien kalastustoimien aikana elävän korallin tai elävien sienieläinten määrä vetokertaa kohden on yli 60 kilogrammaa elävää korallia ja/tai yli 800 kilogrammaa eläviä sienieläimiä, aluksen on ilmoitettava asiasta lippuvaltiolleen, lopetettava kalastaminen ja siirryttävä vähintään kahden meripeninkulman päähän sijainnista, joka ilmeisesti on lähinnä tarkkaa paikkaa, josta kyseinen saalis on saatu. |
| --- | --- |

2.

---

LIITE XIII

EHKÄISEVÄT TOIMENPITEET HERKKIEN LAJIEN TAHATTOMIEN SAALIIDEN VÄHENTÄMISEKSI

Herkkien lajien tahattomien saaliiden seuraamiseksi ja vähentämiseksi sovelletaan seuraavia toimenpiteitä:

| 1. | A, B ja C osassa vahvistetut toimenpiteet. |
| --- | --- |

1.

A, B ja C osassa vahvistetut toimenpiteet.

| 2. | Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimet tieteellisen tiedon keräämiseksi herkkien lajien tahattomista saaliista. |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimet tieteellisen tiedon keräämiseksi herkkien lajien tahattomista saaliista.

| 3. | Jos ICES:n tai STECF:n tarkastaman taikka GFCM:n validoiman tieteellisen näytön mukaan herkille lajeille aiheutuu haittaa pyydyksistä, jäsenvaltioiden on toimitettava yhteisiä suosituksia ehkäiseviksi lisätoimenpiteiksi asianomaisen lajin tai asianomaisen alueen tahattomien saaliiden vähentämiseksi tämän asetuksen 15 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

3.

Jos ICES:n tai STECF:n tarkastaman taikka GFCM:n validoiman tieteellisen näytön mukaan herkille lajeille aiheutuu haittaa pyydyksistä, jäsenvaltioiden on toimitettava yhteisiä suosituksia ehkäiseviksi lisätoimenpiteiksi asianomaisen lajin tai asianomaisen alueen tahattomien saaliiden vähentämiseksi tämän asetuksen 15 artiklan nojalla.

| 4. | Jäsenvaltioiden on seurattava ja arvioitava tämän liitteen nojalla toteutettujen ehkäisevien toimenpiteiden tehokkuutta. |
| --- | --- |

4.

Jäsenvaltioiden on seurattava ja arvioitava tämän liitteen nojalla toteutettujen ehkäisevien toimenpiteiden tehokkuutta.

A OSA

Valaat

1.   Kalastustoiminta, jossa akustisten karkotinlaitteiden käyttö on pakollista

| 1.1 | Alukset, joiden suurin pituus on vähintään 12 metriä, eivät saa käyttää pyydyksiä tietyillä jäljempänä määritellyillä alueilla, ellei samanaikaisesti käytetä aktiivisia akustisia karkotinlaitteita.






  Alue | Pyydys |
| --- | --- | --- |
| Itämeren alue, jota rajoittaa linja, joka alkaa Ruotsin rannikolta pisteestä 13° itäistä pituutta, sieltä suoraan etelään pisteeseen 55° pohjoista leveyttä, sieltä suoraan itään pisteeseen 14° itäistä pituutta ja sieltä suoraan pohjoiseen Ruotsin rannikolle; sekä alue, jota rajoittaa linja, joka alkaa Ruotsin itärannikolta pisteestä 55° 30′ pohjoista leveyttä, sieltä suoraan itään pisteeseen 15° itäistä pituutta, sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 56° pohjoista leveyttä, sieltä suoraan itään pisteeseen 16° itäistä pituutta, sieltä suoraan pohjoiseen Ruotsin rannikolle | Pohjaan ankkuroitavat verkot tai pussiverkot |
| Itämeri, osa-alue 24 (lukuun ottamatta edellä mainittua aluetta) | Pohjaan ankkuroitavat verkot tai pussiverkot |
| ICES-suuralue 4 ja ICES-alue 3a (vain 1 päivästä elokuuta 31 päivään lokakuuta) | Pohjaan ankkuroitavat verkot tai pussiverkot tai näiden verkkojen yhdistelmät, joiden kokonaispituus on enintään 400 metriä |
| Pohjaan ankkuroitavat verkot tai pussiverkot (vähintään 220 mm) |
| ICES-alueet 7e, 7f, 7 g, 7h ja 7j | Pohjaan ankkuroitavat verkot tai pussiverkot |
| ICES-alue 7d | Pohjaan ankkuroitavat verkot tai pussiverkot |

1.1

Alue

Pyydys

Itämeren alue, jota rajoittaa linja, joka alkaa Ruotsin rannikolta pisteestä 13° itäistä pituutta, sieltä suoraan etelään pisteeseen 55° pohjoista leveyttä, sieltä suoraan itään pisteeseen 14° itäistä pituutta ja sieltä suoraan pohjoiseen Ruotsin rannikolle; sekä alue, jota rajoittaa linja, joka alkaa Ruotsin itärannikolta pisteestä 55° 30′ pohjoista leveyttä, sieltä suoraan itään pisteeseen 15° itäistä pituutta, sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 56° pohjoista leveyttä, sieltä suoraan itään pisteeseen 16° itäistä pituutta, sieltä suoraan pohjoiseen Ruotsin rannikolle

Pohjaan ankkuroitavat verkot tai pussiverkot

Itämeri, osa-alue 24 (lukuun ottamatta edellä mainittua aluetta)

Pohjaan ankkuroitavat verkot tai pussiverkot

ICES-suuralue 4 ja ICES-alue 3a (vain 1 päivästä elokuuta 31 päivään lokakuuta)

Pohjaan ankkuroitavat verkot tai pussiverkot tai näiden verkkojen yhdistelmät, joiden kokonaispituus on enintään 400 metriä

Pohjaan ankkuroitavat verkot tai pussiverkot (vähintään 220 mm)

ICES-alueet 7e, 7f, 7 g, 7h ja 7j

Pohjaan ankkuroitavat verkot tai pussiverkot

ICES-alue 7d

Pohjaan ankkuroitavat verkot tai pussiverkot

| 1.2 | Edellä olevaa 1.1 kohtaa ei sovelleta kalastustoimiin, joita toteutetaan yksinomaan tieteellisiin tutkimustarkoituksiin asianomaisen jäsenvaltion tai asianomaisten jäsenvaltioiden luvalla tai alaisuudessa ja joiden tavoitteena on uusien teknisten toimenpiteiden kehittäminen valaiden tahattoman pyydystämisen ja tappamisen vähentämiseksi. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimet seuratakseen ja arvioidakseen tieteellisin tutkimuksin tai pilottihankkein akustisten karkotinlaitteiden käytön ajan mittaan ilmeneviä vaikutuksia kyseisessä kalastustoiminnassa ja kyseisillä alueilla. |
| --- | --- |

1.3

2.   Kalastustoiminta, jota on valvottava

| 2.1 | Jäsenvaltioiden on vuosittain toteutettava ja otettava käyttöön valvontaohjelmia lippunsa alla purjehtiville aluksille, joiden suurin pituus on vähintään 15 metriä, valaiden sivusaaliiden valvomiseksi jäljempänä määritetyissä kalastusmuodoissa ja jäljempänä määritetyin edellytyksin.






  Alue | Pyydys |
| --- | --- | --- |
| ICES-suuralueet 6, 7 ja 8 | Pelagiset troolit (yksittäiset ja paritroolit) |
| Välimeri (itään linjasta 5° 36′ läntistä pituutta) | Pelagiset troolit (yksittäiset ja paritroolit) |
| ICES-alueet 6a, 7a ja 7b, 8a, 8b ja 8c sekä 9a | Pohjaan ankkuroidut verkot tai pussiverkot, joiden silmäkoko on vähintään 80 mm |
| ICES-suuralue 4, ICES-alue 6a ja ICES-suuralue 7 lukuun ottamatta ICES-alueita 7c ja 7k | Ajoverkot |
| ICES-alueet 3a, 3b, 3c, 3d etelään linjasta 59° pohjoista leveyttä, 3d pohjoiseen linjasta 59° pohjoista leveyttä (vain 1 päivästä kesäkuuta 30 päivään syyskuuta) sekä ICES-suuralueet 4 ja 9 | Pelagiset troolit (yksittäiset ja paritroolit) |
| ICES-suuralueet 6, 7 ja 8 sekä 9 | Korkeasuiset troolit |
| ICES-alueet 3b, 3c ja 3d | Pohjaan ankkuroidut verkot tai pussiverkot, joiden silmäkoko on vähintään 80 mm |

2.1

Alue

Pyydys

ICES-suuralueet 6, 7 ja 8

Pelagiset troolit (yksittäiset ja paritroolit)

Välimeri (itään linjasta 5° 36′ läntistä pituutta)

Pelagiset troolit (yksittäiset ja paritroolit)

ICES-alueet 6a, 7a ja 7b, 8a, 8b ja 8c sekä 9a

Pohjaan ankkuroidut verkot tai pussiverkot, joiden silmäkoko on vähintään 80 mm

ICES-suuralue 4, ICES-alue 6a ja ICES-suuralue 7 lukuun ottamatta ICES-alueita 7c ja 7k

Ajoverkot

ICES-alueet 3a, 3b, 3c, 3d etelään linjasta 59° pohjoista leveyttä, 3d pohjoiseen linjasta 59° pohjoista leveyttä (vain 1 päivästä kesäkuuta 30 päivään syyskuuta) sekä ICES-suuralueet 4 ja 9

Pelagiset troolit (yksittäiset ja paritroolit)

ICES-suuralueet 6, 7 ja 8 sekä 9

Korkeasuiset troolit

ICES-alueet 3b, 3c ja 3d

Pohjaan ankkuroidut verkot tai pussiverkot, joiden silmäkoko on vähintään 80 mm

| 2.2 | Edellä olevaa 2.1 kohtaa ei sovelleta kalastustoimiin, joita toteutetaan yksinomaan tieteellisiin tutkimustarkoituksiin asianomaisen jäsenvaltion tai asianomaisten jäsenvaltioiden luvalla tai alaisuudessa ja joiden tavoitteena on uusien teknisten toimenpiteiden kehittäminen valaiden tahattoman pyydystämisen ja tappamisen vähentämiseksi. |
| --- | --- |

2.2

B OSA

Merilinnut

Jos tämän liitteen johdantokappaleen 2 kohdassa tarkoitetut tiedot osoittavat, että tietynlaisessa kalastuksessa tahattomana saaliina saadaan niin paljon merilintuja, että tämä uhkaa vakavasti näiden merilintulajien suojelun tasoa, jäsenvaltioiden on käytettävä lintujenkarkotussiimoja ja/tai painollisia siimoja, mikäli on tieteellisesti osoitettu, että niistä on säilyttämisen kannalta hyötyä kyseisellä alueella, ja, jos siitä on käytännön hyötyä, laskettava pitkäsiimat pimeän aikaan mahdollisimman vähäisellä, turvallisuuden kannalta tarpeellisella kannen valaistuksella.

C OSA

Merikilpikonnat

1.   Kalastustoiminta, jossa on pakollista käyttää laitetta kilpikonnien päästämiseksi ulos verkosta.

| 1.1 | Alukset eivät saa käyttää alempana eriteltyjä pyydyksiä tietyillä jäljempänä määritellyillä alueilla, ellei samanaikaisesti käytetä laitetta kilpikonnien päästämiseksi ulos verkosta.







  Alue | Laji | Pyydys |
| --- | --- | --- | --- |
| Intian valtamerellä ja Länsi-Atlantilla sijaitsevat unionin vedet | Katkaravut (Penaeus spp., Xiphopenaeus kroyeri) | Kaikki katkaraputroolit |

1.1

Alue

Laji

Pyydys

Intian valtamerellä ja Länsi-Atlantilla sijaitsevat unionin vedet

Katkaravut (Penaeus spp., Xiphopenaeus kroyeri)

Kaikki katkaraputroolit

| 1.2 | Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä 1.1 kohdassa tarkoitetun laitteen tarkkaa määrittelyä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

1.2

---

LIITE XIV

VALIKOIVUUDEN SUORITUSINDIKAATTOREINA KÄYTETTÄVÄT LAJIT

| Pohjanmeri | Luoteiset vedet | Lounaiset vedet | Itämeri | Välimeri |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Turska | Turska | Kummeliturska | Turska | Kummeliturska |
| Kolja | Kolja | Valkoturska | Punakampela | Rusotäplämullo |
| Seiti | Seiti | Lasikampela | | |
| Valkoturska | Valkoturska | | | |
| Punakampela | Punakampela | | | |

Pohjanmeri

Luoteiset vedet

Lounaiset vedet

Itämeri

Välimeri

Turska

Turska

Kummeliturska

Turska

Kummeliturska

Kolja

Kolja

Valkoturska

Punakampela

Rusotäplämullo

Seiti

Seiti

Lasikampela

Valkoturska

Valkoturska

Punakampela

Punakampela

---

| 25.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 198/202 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 198/202

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2019/1242,

annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019,

hiilidioksidipäästönormien asettamisesta uusille raskaille hyötyajoneuvoille ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 595/2009 ja (EU) 2018/956 sekä neuvoston direktiivin 96/53/EY muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Pariisin sopimuksessa asetetaan muun muassa pitkän aikavälin tavoite, joka vastaa tavoitetta rajoittaa maapallon keskilämpötilan nousu selvästi alle kahteen celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna sekä jatkaa toimia nousun pysyttämiseksi alle 1,5 celsiusasteessa esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna. Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) viimeisimmässä erityisraportissa vaikutuksista, joita on maapallon keskilämpötilan nousulla 1,5 celsiusasteella esiteollisen ajan tasosta sekä siihen liittyvillä maailman kasvihuonekaasupäästöjen kehityspoluilla, esitetään uusimmat tieteelliset päätelmät, jotka vahvistavat yksiselitteisesti ilmastonmuutoksen kielteiset vaikutukset. Kyseisessä erityisraportissa todetaan, että päästöjen vähentäminen kaikilla aloilla on ratkaisevan tärkeää ilmaston lämpenemisen rajoittamiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Pariisin sopimuksessa asetetaan muun muassa pitkän aikavälin tavoite, joka vastaa tavoitetta rajoittaa maapallon keskilämpötilan nousu selvästi alle kahteen celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna sekä jatkaa toimia nousun pysyttämiseksi alle 1,5 celsiusasteessa esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna. Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) viimeisimmässä erityisraportissa vaikutuksista, joita on maapallon keskilämpötilan nousulla 1,5 celsiusasteella esiteollisen ajan tasosta sekä siihen liittyvillä maailman kasvihuonekaasupäästöjen kehityspoluilla, esitetään uusimmat tieteelliset päätelmät, jotka vahvistavat yksiselitteisesti ilmastonmuutoksen kielteiset vaikutukset. Kyseisessä erityisraportissa todetaan, että päästöjen vähentäminen kaikilla aloilla on ratkaisevan tärkeää ilmaston lämpenemisen rajoittamiseksi.

| (2) | Jotta edistettäisiin Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista, on nopeutettava koko liikennealan muuttamista nollapäästöisiksi ottaen huomioon komission 28 päivänä marraskuuta 2018 hyväksymä tiedonanto ”Puhdas maapallo kaikille – Eurooppalainen visio kukoistavasta, nykyaikaisesta, kilpailukykyisestä ja ilmastoneutraalista taloudesta”, jossa visioidaan tarvittavia taloudellisia ja yhteiskunnallisia muutoksia, joihin osallistuvat kaikki talouden ja yhteiskunnan alat ja joiden päämääränä on saada aikaan kasvihuonekaasujen nettonollapäästöt vuoteen 2050 mennessä. Ihmisten terveyttä ja ympäristöä vakavasti vahingoittavia ja ilman laatua pilaavia liikenteen aiheuttamia päästöjä olisi niin ikään vähennettävä jyrkästi ilman viivettä. |
| --- | --- |

(2)

Jotta edistettäisiin Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista, on nopeutettava koko liikennealan muuttamista nollapäästöisiksi ottaen huomioon komission 28 päivänä marraskuuta 2018 hyväksymä tiedonanto ”Puhdas maapallo kaikille – Eurooppalainen visio kukoistavasta, nykyaikaisesta, kilpailukykyisestä ja ilmastoneutraalista taloudesta”, jossa visioidaan tarvittavia taloudellisia ja yhteiskunnallisia muutoksia, joihin osallistuvat kaikki talouden ja yhteiskunnan alat ja joiden päämääränä on saada aikaan kasvihuonekaasujen nettonollapäästöt vuoteen 2050 mennessä. Ihmisten terveyttä ja ympäristöä vakavasti vahingoittavia ja ilman laatua pilaavia liikenteen aiheuttamia päästöjä olisi niin ikään vähennettävä jyrkästi ilman viivettä.

| (3) | Komissio hyväksyi liikkuvuuspaketit 31 päivänä toukokuuta 2017 (Eurooppa liikkeellä: Puhdas, kilpailukykyinen ja verkotettu liikenne ja liikkuvuus kaikille sosiaalisesti oikeudenmukaisella tavalla) ja 8 päivänä marraskuuta 2017 (Vähäpäästöisen liikkuvuuden toteuttaminen – Euroopan unioni, joka suojelee maapalloa, antaa kuluttajille vaikutusmahdollisuuksia sekä puolustaa teollisuutta ja työntekijöitä). Näissä paketeissa esitettiin myönteinen toimintaohjelma, jolla pyritään myös varmistamaan sujuva siirtyminen kohti kaikkien käytettävissä olevaa puhdasta, kilpailukykyistä ja verkottunutta liikkuvuutta. |
| --- | --- |

(3)

Komissio hyväksyi liikkuvuuspaketit 31 päivänä toukokuuta 2017 (Eurooppa liikkeellä: Puhdas, kilpailukykyinen ja verkotettu liikenne ja liikkuvuus kaikille sosiaalisesti oikeudenmukaisella tavalla) ja 8 päivänä marraskuuta 2017 (Vähäpäästöisen liikkuvuuden toteuttaminen – Euroopan unioni, joka suojelee maapalloa, antaa kuluttajille vaikutusmahdollisuuksia sekä puolustaa teollisuutta ja työntekijöitä). Näissä paketeissa esitettiin myönteinen toimintaohjelma, jolla pyritään myös varmistamaan sujuva siirtyminen kohti kaikkien käytettävissä olevaa puhdasta, kilpailukykyistä ja verkottunutta liikkuvuutta.

| (4) | Tämä asetus on osa komission 17 päivänä toukokuuta 2018 hyväksymää kolmatta liikkuvuuspakettia ”Eurooppa liikkeellä – Kestävä liikkuvuus Euroopassa: turvallinen, verkottunut ja puhdas liikenne”, joka on jatkoa komission 13 päivänä syyskuuta 2017 hyväksymälle tiedonannolle ”Investoimme älykkääseen, innovatiiviseen ja kestävään teollisuuteen: Uudistettu EU:n teollisuuspoliittinen strategia”. Tämän asetuksen tarkoituksena on myös saattaa päätökseen prosessi, jonka ansiosta Eurooppa voi saada täyden hyödyn liikkuvuuden nykyaikaistamisesta ja sen hiilettömyydestä. Tämän kolmannen liikkuvuuspaketin tavoitteena on tehdä liikkuvuudesta Euroopassa turvallisempaa ja esteettömämpää, Euroopan teollisuudesta kilpailukykyisempi ja Euroopan työpaikoista turvatumpia sekä liikkuvuusjärjestelmästä puhtaampi ja paremmin varustautunut välttämättömään tehtävään eli ilmastonmuutoksen torjumiseen. Tämä edellyttää unionin, jäsenvaltioiden ja sidosryhmien täyttä sitoutumista muun muassa hiilidioksidipäästöjen ja ilmansaasteiden vähentämiseen. |
| --- | --- |

(4)

Tämä asetus on osa komission 17 päivänä toukokuuta 2018 hyväksymää kolmatta liikkuvuuspakettia ”Eurooppa liikkeellä – Kestävä liikkuvuus Euroopassa: turvallinen, verkottunut ja puhdas liikenne”, joka on jatkoa komission 13 päivänä syyskuuta 2017 hyväksymälle tiedonannolle ”Investoimme älykkääseen, innovatiiviseen ja kestävään teollisuuteen: Uudistettu EU:n teollisuuspoliittinen strategia”. Tämän asetuksen tarkoituksena on myös saattaa päätökseen prosessi, jonka ansiosta Eurooppa voi saada täyden hyödyn liikkuvuuden nykyaikaistamisesta ja sen hiilettömyydestä. Tämän kolmannen liikkuvuuspaketin tavoitteena on tehdä liikkuvuudesta Euroopassa turvallisempaa ja esteettömämpää, Euroopan teollisuudesta kilpailukykyisempi ja Euroopan työpaikoista turvatumpia sekä liikkuvuusjärjestelmästä puhtaampi ja paremmin varustautunut välttämättömään tehtävään eli ilmastonmuutoksen torjumiseen. Tämä edellyttää unionin, jäsenvaltioiden ja sidosryhmien täyttä sitoutumista muun muassa hiilidioksidipäästöjen ja ilmansaasteiden vähentämiseen.

| (5) | Tässä asetuksessa – yhdessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/631 (3) kanssa – luodaan selkeä väylä tieliikennesektorin hiilidioksidipäästöjen vähentämiselle ja edistetään sitovaa tavoitetta vähentää unionin kasvihuonekaasupäästöjä koko talouden laajuisesti vuoteen 2030 mennessä vähintään 40 prosenttia verrattuna vuoden 1990 tasoihin, kuten vahvistettiin 23–24 päivänä lokakuuta 2014 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä, jotka neuvosto hyväksyi 6 päivänä maaliskuuta 2015 Pariisin sopimuksen mukaisena unionin suunniteltuna kansallisesti määriteltävänä panoksena. |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa – yhdessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/631 (3) kanssa – luodaan selkeä väylä tieliikennesektorin hiilidioksidipäästöjen vähentämiselle ja edistetään sitovaa tavoitetta vähentää unionin kasvihuonekaasupäästöjä koko talouden laajuisesti vuoteen 2030 mennessä vähintään 40 prosenttia verrattuna vuoden 1990 tasoihin, kuten vahvistettiin 23–24 päivänä lokakuuta 2014 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä, jotka neuvosto hyväksyi 6 päivänä maaliskuuta 2015 Pariisin sopimuksen mukaisena unionin suunniteltuna kansallisesti määriteltävänä panoksena.

| (6) | Lokakuun 23-24 päivänä 2014 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä vahvistettiin, että kasvihuonekaasupäästöjä vähennettäisiin 30 prosenttia vuoden 2005 tasoista vuoteen 2030 mennessä sellaisilla aloilla, jotka eivät ole osa unionin päästökauppajärjestelmää. Tieliikennesektorin osuus kasvihuonekaasupäästöistä on huomattava. Tieliikennesektorin osuus unionin kokonaispäästöistä oli noin neljännes vuonna 2016. Päästöt ovat tällä alalla kasvussa ja tuntuvasti vuoden 1990 tasojen yläpuolella. Jos tieliikenteen päästöt lisääntyvät entisestään, ne heikentävät muilla aloilla ilmastonmuutoksen torjumiseksi aikaan saatujen päästövähennysten vaikutusta. |
| --- | --- |

(6)

Lokakuun 23-24 päivänä 2014 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä vahvistettiin, että kasvihuonekaasupäästöjä vähennettäisiin 30 prosenttia vuoden 2005 tasoista vuoteen 2030 mennessä sellaisilla aloilla, jotka eivät ole osa unionin päästökauppajärjestelmää. Tieliikennesektorin osuus kasvihuonekaasupäästöistä on huomattava. Tieliikennesektorin osuus unionin kokonaispäästöistä oli noin neljännes vuonna 2016. Päästöt ovat tällä alalla kasvussa ja tuntuvasti vuoden 1990 tasojen yläpuolella. Jos tieliikenteen päästöt lisääntyvät entisestään, ne heikentävät muilla aloilla ilmastonmuutoksen torjumiseksi aikaan saatujen päästövähennysten vaikutusta.

| (7) | Lokakuun 23-24 päivänä 2014 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä korostettiin, että on tärkeää vähentää kasvihuonekaasupäästöjä ja riskejä, jotka liittyvät liikennesektorin riippuvuuteen fossiilisista polttoaineista, soveltamalla kokonaisvaltaista ja teknologianeutraalia toimintatapaa, jolla edistetään liikenteen päästöjen vähentämistä ja energiatehokkuutta, sähköistä liikennettä sekä uusiutuvien energialähteiden käyttöä liikennesektorilla myös vuoden 2020 jälkeen. |
| --- | --- |

(7)

Lokakuun 23-24 päivänä 2014 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä korostettiin, että on tärkeää vähentää kasvihuonekaasupäästöjä ja riskejä, jotka liittyvät liikennesektorin riippuvuuteen fossiilisista polttoaineista, soveltamalla kokonaisvaltaista ja teknologianeutraalia toimintatapaa, jolla edistetään liikenteen päästöjen vähentämistä ja energiatehokkuutta, sähköistä liikennettä sekä uusiutuvien energialähteiden käyttöä liikennesektorilla myös vuoden 2020 jälkeen.

| (8) | Kysyntää hillitsevä energiatehokkuus on yksi viidestä toisiaan vahvistavasta ja toisiinsa läheisesti liittyvästä ulottuvuudesta, jotka esitetään komission 25 päivänä helmikuuta 2015 hyväksymässä tiedonannossa ”Joustavaa energiaunionia ja tulevaisuuteen suuntautuvaa ilmastonmuutospolitiikkaa koskeva puitestrategia”, jonka tavoitteena on tarjota kuluttajille unionissa varmaa, kestävää, kilpailukykyistä ja kohtuuhintaista energiaa. Tiedonannossa todetaan, että vaikka kaikilla talouden aloilla on toteutettava toimia energiankulutuksen tehostamiseksi, liikennesektorilla on valtavaa energiatehokkuuspotentiaalia. |
| --- | --- |

(8)

Kysyntää hillitsevä energiatehokkuus on yksi viidestä toisiaan vahvistavasta ja toisiinsa läheisesti liittyvästä ulottuvuudesta, jotka esitetään komission 25 päivänä helmikuuta 2015 hyväksymässä tiedonannossa ”Joustavaa energiaunionia ja tulevaisuuteen suuntautuvaa ilmastonmuutospolitiikkaa koskeva puitestrategia”, jonka tavoitteena on tarjota kuluttajille unionissa varmaa, kestävää, kilpailukykyistä ja kohtuuhintaista energiaa. Tiedonannossa todetaan, että vaikka kaikilla talouden aloilla on toteutettava toimia energiankulutuksen tehostamiseksi, liikennesektorilla on valtavaa energiatehokkuuspotentiaalia.

| (9) | Raskaiden hyötyajoneuvojen – kuorma-autot ja linja-autot mukaan lukien – osuus unionin kaikista hiilidioksidipäästöistä on noin 6 prosenttia ja kaikista tieliikenteen hiilidioksidipäästöistä noin 25 prosenttia. Ilman lisätoimia raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen osuuden odotetaan kasvavan noin 9 prosenttia vuosina 2010–2030. Tällä hetkellä unionin oikeudessa ei aseteta vaatimuksia raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi, ja sen vuoksi on tarpeen toteuttaa viipymättä tällaisia ajoneuvoja koskevia erityistoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(9)

Raskaiden hyötyajoneuvojen – kuorma-autot ja linja-autot mukaan lukien – osuus unionin kaikista hiilidioksidipäästöistä on noin 6 prosenttia ja kaikista tieliikenteen hiilidioksidipäästöistä noin 25 prosenttia. Ilman lisätoimia raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen osuuden odotetaan kasvavan noin 9 prosenttia vuosina 2010–2030. Tällä hetkellä unionin oikeudessa ei aseteta vaatimuksia raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi, ja sen vuoksi on tarpeen toteuttaa viipymättä tällaisia ajoneuvoja koskevia erityistoimenpiteitä.

| (10) | Sen vuoksi olisi vahvistettava uusien raskaiden hyötyajoneuvojen muodostaman unionin koko ajoneuvokannan hiilidioksidipäästöjen vähentämistavoitteet vuodeksi 2025 ja vuodeksi 2030, kun otetaan huomioon aika, joka kuluu ajoneuvokannan uusiutumiseen, ja se, että tieliikennealan on osaltaan edistettävä vuotta 2030 ja sen jälkeistä aikaa koskevien unionin ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamista. Tällainen asteittainen lähestymistapa antaa myös teollisuudelle selkeän ja varhaisen signaalin vauhdittaa energiatehokkaiden teknologioiden sekä nolla- ja vähäpäästöisten raskaiden hyötyajoneuvojen tuontia markkinoille. Nollapäästöisten raskaiden hyötyajoneuvojen käyttöönoton pitäisi myös auttaa ratkaisemaan kaupunkiliikenteen ongelmia. Samalla, kun on olennaisen tärkeää vähentää tieliikenteen hiilidioksidipäästöjä, on se, että valmistajat edistävät tällaisten raskaiden hyötyajoneuvojen käyttöä, on tärkeää myös kaupunkien ja kaupunkialueiden ilman epäpuhtauksien tehokkaan vähentämisen ja korkean melutason torjumisen kannalta. |
| --- | --- |

(10)

Sen vuoksi olisi vahvistettava uusien raskaiden hyötyajoneuvojen muodostaman unionin koko ajoneuvokannan hiilidioksidipäästöjen vähentämistavoitteet vuodeksi 2025 ja vuodeksi 2030, kun otetaan huomioon aika, joka kuluu ajoneuvokannan uusiutumiseen, ja se, että tieliikennealan on osaltaan edistettävä vuotta 2030 ja sen jälkeistä aikaa koskevien unionin ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamista. Tällainen asteittainen lähestymistapa antaa myös teollisuudelle selkeän ja varhaisen signaalin vauhdittaa energiatehokkaiden teknologioiden sekä nolla- ja vähäpäästöisten raskaiden hyötyajoneuvojen tuontia markkinoille. Nollapäästöisten raskaiden hyötyajoneuvojen käyttöönoton pitäisi myös auttaa ratkaisemaan kaupunkiliikenteen ongelmia. Samalla, kun on olennaisen tärkeää vähentää tieliikenteen hiilidioksidipäästöjä, on se, että valmistajat edistävät tällaisten raskaiden hyötyajoneuvojen käyttöä, on tärkeää myös kaupunkien ja kaupunkialueiden ilman epäpuhtauksien tehokkaan vähentämisen ja korkean melutason torjumisen kannalta.

| (11) | Jotta voidaan täysin hyödyntää energiatehokkuuden parantamismahdollisuudet ja varmistaa, että tieliikenneala kokonaisuudessaan edistää sovittuja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä, on aiheellista täydentää jo olemassa olevia, uusille henkilöautoille ja kevyille hyötyajoneuvoille vahvistettuja hiilidioksidipäästönormeja asettamalla hiilidioksidipäästönormit uusille raskaille hyötyajoneuvoille. Kyseiset päästönormit edistävät polttoainetehokkaaseen teknologiaan liittyvää innovointia sekä vahvistavat osaltaan unionin valmistajien ja tavarantoimittajien teknologista johtoasemaa polttoainetehokkaan teknologian innovoinnissa ja turvaavat korkeaa osaamista edellyttävät työpaikat pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(11)

Jotta voidaan täysin hyödyntää energiatehokkuuden parantamismahdollisuudet ja varmistaa, että tieliikenneala kokonaisuudessaan edistää sovittuja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä, on aiheellista täydentää jo olemassa olevia, uusille henkilöautoille ja kevyille hyötyajoneuvoille vahvistettuja hiilidioksidipäästönormeja asettamalla hiilidioksidipäästönormit uusille raskaille hyötyajoneuvoille. Kyseiset päästönormit edistävät polttoainetehokkaaseen teknologiaan liittyvää innovointia sekä vahvistavat osaltaan unionin valmistajien ja tavarantoimittajien teknologista johtoasemaa polttoainetehokkaan teknologian innovoinnissa ja turvaavat korkeaa osaamista edellyttävät työpaikat pitkällä aikavälillä.

| (12) | Kun otetaan huomioon ilmastonmuutoksen luonne valtioiden rajat ylittävänä ongelmana, tarve varmistaa hyvin toimivat sisämarkkinat sekä tieliikenteen palvelujen että raskaiden hyötyajoneuvojen osalta ja tarve välttää markkinoiden pirstoutumista, on aiheellista vahvistaa raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästönormit unionin tasolla. Kyseiset päästönormit eivät saisi rajoittaa unionin kilpailulainsäädännön soveltamista. |
| --- | --- |

(12)

Kun otetaan huomioon ilmastonmuutoksen luonne valtioiden rajat ylittävänä ongelmana, tarve varmistaa hyvin toimivat sisämarkkinat sekä tieliikenteen palvelujen että raskaiden hyötyajoneuvojen osalta ja tarve välttää markkinoiden pirstoutumista, on aiheellista vahvistaa raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästönormit unionin tasolla. Kyseiset päästönormit eivät saisi rajoittaa unionin kilpailulainsäädännön soveltamista.

| (13) | Määriteltäessä hiilidioksidipäästöjen vähennystasoja, jotka unionin raskaan hyötyajoneuvokannan olisi saavutettava, olisi otettava huomioon vähennystasojen vaikuttavuus pyrittäessä kustannustehokkaasti vähentämään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842 (4) soveltamisalaan kuuluvien alojen hiilidioksidipäästöjä vuoteen 2030 mennessä, vähennystasojen tuomat kustannukset ja säästöt yhteiskunnalle, valmistajille, liikenteenharjoittajille ja kuluttajille, vähennystasojen suorat ja epäsuorat vaikutukset työllisyyteen ja innovointiin sekä sivuhyödyt, joita saadaan vähentyneinä ilmansaasteina ja parantuneena energiaturvallisuutena. |
| --- | --- |

(13)

Määriteltäessä hiilidioksidipäästöjen vähennystasoja, jotka unionin raskaan hyötyajoneuvokannan olisi saavutettava, olisi otettava huomioon vähennystasojen vaikuttavuus pyrittäessä kustannustehokkaasti vähentämään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842 (4) soveltamisalaan kuuluvien alojen hiilidioksidipäästöjä vuoteen 2030 mennessä, vähennystasojen tuomat kustannukset ja säästöt yhteiskunnalle, valmistajille, liikenteenharjoittajille ja kuluttajille, vähennystasojen suorat ja epäsuorat vaikutukset työllisyyteen ja innovointiin sekä sivuhyödyt, joita saadaan vähentyneinä ilmansaasteina ja parantuneena energiaturvallisuutena.

| (14) | Olisi varmistettava sosiaalisesti hyväksyttävä ja oikeudenmukainen siirtymä nollapäästöiseen liikkuvuuteen. Siksi on tärkeää ottaa huomioon siirtymän sosiaaliset vaikutukset autoteollisuuden koko arvoketjussa ja puuttua ennakoivasti työllisyysvaikutuksiin. Näin ollen kielteisistä vaikutuksista kärsivissä yhteisöissä ja niistä kärsivillä alueilla olisi harkittava työntekijöiden uudelleenkoulutusta, täydennyskoulutusta ja uudelleensijoittamista koskevia kohdennettuja unionin, kansallisen ja aluetason ohjelmia sekä koulutus- ja työnhakualoitteita tiiviissä vuoropuhelussa työmarkkinaosapuolten ja toimivaltaisten viranomaisten kanssa. Osana kyseistä siirtymää olisi parannettava naisten työllisyyttä ja yhtäläisiä mahdollisuuksia tällä alalla. |
| --- | --- |

(14)

Olisi varmistettava sosiaalisesti hyväksyttävä ja oikeudenmukainen siirtymä nollapäästöiseen liikkuvuuteen. Siksi on tärkeää ottaa huomioon siirtymän sosiaaliset vaikutukset autoteollisuuden koko arvoketjussa ja puuttua ennakoivasti työllisyysvaikutuksiin. Näin ollen kielteisistä vaikutuksista kärsivissä yhteisöissä ja niistä kärsivillä alueilla olisi harkittava työntekijöiden uudelleenkoulutusta, täydennyskoulutusta ja uudelleensijoittamista koskevia kohdennettuja unionin, kansallisen ja aluetason ohjelmia sekä koulutus- ja työnhakualoitteita tiiviissä vuoropuhelussa työmarkkinaosapuolten ja toimivaltaisten viranomaisten kanssa. Osana kyseistä siirtymää olisi parannettava naisten työllisyyttä ja yhtäläisiä mahdollisuuksia tällä alalla.

| (15) | Onnistunut siirtymä nollapäästöiseen liikkuvuuteen edellyttää yhdennettyä toimintatapaa ja oikeanlaista suotuisaa toimintaympäristöä, joka kannustaa innovoimaan ja säilyttämään unionin teknologisen johtoaseman tieliikennesektorilla. Tähän sisältyvät julkiset ja yksityiset investoinnit tutkimukseen ja innovointiin, nolla- ja vähäpäästöisten raskaiden hyötyajoneuvojen tarjonnan lisääminen, lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönotto ja yhdistäminen energiajärjestelmiin, kestävät materiaalitoimitukset ja akkujen kestävä tuotanto, uudelleenkäyttö ja kierrätys Euroopassa. Tämä edellyttää johdonmukaisia toimia unionin tasolla sekä kansallisella ja alue- ja paikallistasolla, muun muassa kannustimia, joilla tuetaan nolla- ja vähäpäästöisten raskaiden hyötyajoneuvojen käyttöönottoa. |
| --- | --- |

(15)

Onnistunut siirtymä nollapäästöiseen liikkuvuuteen edellyttää yhdennettyä toimintatapaa ja oikeanlaista suotuisaa toimintaympäristöä, joka kannustaa innovoimaan ja säilyttämään unionin teknologisen johtoaseman tieliikennesektorilla. Tähän sisältyvät julkiset ja yksityiset investoinnit tutkimukseen ja innovointiin, nolla- ja vähäpäästöisten raskaiden hyötyajoneuvojen tarjonnan lisääminen, lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönotto ja yhdistäminen energiajärjestelmiin, kestävät materiaalitoimitukset ja akkujen kestävä tuotanto, uudelleenkäyttö ja kierrätys Euroopassa. Tämä edellyttää johdonmukaisia toimia unionin tasolla sekä kansallisella ja alue- ja paikallistasolla, muun muassa kannustimia, joilla tuetaan nolla- ja vähäpäästöisten raskaiden hyötyajoneuvojen käyttöönottoa.

| (16) | Osana Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 595/2009 (5) täytäntöönpanoa on otettu käyttöön uusi menettely yksittäisten raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittämiseksi. Komission asetuksessa (EU) 2017/2400 (6) vahvistetaan VECTO-mallinnukseen perustuva menetelmä, jolla raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjä ja polttoaineenkulutusta voidaan simuloida. Tämän menetelmän avulla voidaan ottaa huomioon raskaiden hyötyajoneuvojen sektorin moninaisuus ja yksittäisten raskaiden hyötyajoneuvojen ajoneuvojen pitkälle viedyt muutostyöt. Ensimmäisessä vaiheessa 1 päivästä heinäkuuta 2019 alkaen määritetään hiilidioksidipäästöt neljälle raskaiden hyötyajoneuvojen ryhmälle, joiden osuus unionin raskaiden hyötyajoneuvojen kaikista hiilidioksidipäästöistä on noin 65–70 prosenttia. |
| --- | --- |

(16)

Osana Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 595/2009 (5) täytäntöönpanoa on otettu käyttöön uusi menettely yksittäisten raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittämiseksi. Komission asetuksessa (EU) 2017/2400 (6) vahvistetaan VECTO-mallinnukseen perustuva menetelmä, jolla raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjä ja polttoaineenkulutusta voidaan simuloida. Tämän menetelmän avulla voidaan ottaa huomioon raskaiden hyötyajoneuvojen sektorin moninaisuus ja yksittäisten raskaiden hyötyajoneuvojen ajoneuvojen pitkälle viedyt muutostyöt. Ensimmäisessä vaiheessa 1 päivästä heinäkuuta 2019 alkaen määritetään hiilidioksidipäästöt neljälle raskaiden hyötyajoneuvojen ryhmälle, joiden osuus unionin raskaiden hyötyajoneuvojen kaikista hiilidioksidipäästöistä on noin 65–70 prosenttia.

| (17) | Kun otetaan huomioon innovaatiot ja raskaiden hyötyajoneuvojen polttoainetehokkuutta parantavan uuden teknologian soveltaminen, sekä VECTO-simulointivälinettä että asetusta (EU) 2017/2400 on tarpeen päivittää jatkuvasti ja oikea-aikaisesti. |
| --- | --- |

(17)

Kun otetaan huomioon innovaatiot ja raskaiden hyötyajoneuvojen polttoainetehokkuutta parantavan uuden teknologian soveltaminen, sekä VECTO-simulointivälinettä että asetusta (EU) 2017/2400 on tarpeen päivittää jatkuvasti ja oikea-aikaisesti.

| (18) | Asetuksen (EU) 2017/2400 mukaisesti määritettyjä hiilidioksidipäästötietoja on seurattava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/956 (7) mukaisesti. Näiden tietojen pohjalta olisi määritettävä hiilidioksidipäästövähennystavoitteet, jotka unionissa kaikkein suurimmat päästöt tuottavien neljän raskaiden hyötyajoneuvojen ryhmän on saavutettava, sekä kunkin valmistajan keskimääräiset hiilidioksidipäästöt tietyllä raportointikaudella. |
| --- | --- |

(18)

Asetuksen (EU) 2017/2400 mukaisesti määritettyjä hiilidioksidipäästötietoja on seurattava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/956 (7) mukaisesti. Näiden tietojen pohjalta olisi määritettävä hiilidioksidipäästövähennystavoitteet, jotka unionissa kaikkein suurimmat päästöt tuottavien neljän raskaiden hyötyajoneuvojen ryhmän on saavutettava, sekä kunkin valmistajan keskimääräiset hiilidioksidipäästöt tietyllä raportointikaudella.

| (19) | Vuodeksi 2025 olisi asetettava suhteellinen hiilidioksidipäästövähennystavoite, joka perustuu 1 päivästä heinäkuuta 2019 alkavalla ja 30 päivänä kesäkuuta 2020 päättyvällä kaudella ensirekisteröityjen raskaiden hyötyajoneuvojen keskimääräisiin hiilidioksidipäästöihin ja jossa olisi otettava huomioon tavanomaisiin ajoneuvoihin soveltuvan kustannustehokkaan teknologian saatavuus markkinoilla. Olisi asetettava myös vuodesta 2030 alkaen sovellettava hiilidioksidipäästövähennystavoite. Tätä tavoitetta olisi sovellettava, ellei vuonna 2022 tehtävän uudelleentarkastelun perusteella toisin päätetä. Vuoden 2030 tavoitetta olisi arvioitava unionin Pariisin sopimuksessa antamien sitoumusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(19)

Vuodeksi 2025 olisi asetettava suhteellinen hiilidioksidipäästövähennystavoite, joka perustuu 1 päivästä heinäkuuta 2019 alkavalla ja 30 päivänä kesäkuuta 2020 päättyvällä kaudella ensirekisteröityjen raskaiden hyötyajoneuvojen keskimääräisiin hiilidioksidipäästöihin ja jossa olisi otettava huomioon tavanomaisiin ajoneuvoihin soveltuvan kustannustehokkaan teknologian saatavuus markkinoilla. Olisi asetettava myös vuodesta 2030 alkaen sovellettava hiilidioksidipäästövähennystavoite. Tätä tavoitetta olisi sovellettava, ellei vuonna 2022 tehtävän uudelleentarkastelun perusteella toisin päätetä. Vuoden 2030 tavoitetta olisi arvioitava unionin Pariisin sopimuksessa antamien sitoumusten mukaisesti.

| (20) | Jotta varmistettaisiin, että CO2-vertailupäästöt olisivat luotettavia tilanteessa, jossa raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjä kasvatetaan epäasianmukaisin menettelyin ja jota ei voida pitää edustavana, jos hiilidioksidipäästöjä jo säännellään, on asianmukaista vahvistaa tarvittaessa menetelmä CO2-vertailupäästöjen korjaamiseksi. |
| --- | --- |

(20)

Jotta varmistettaisiin, että CO2-vertailupäästöt olisivat luotettavia tilanteessa, jossa raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjä kasvatetaan epäasianmukaisin menettelyin ja jota ei voida pitää edustavana, jos hiilidioksidipäästöjä jo säännellään, on asianmukaista vahvistaa tarvittaessa menetelmä CO2-vertailupäästöjen korjaamiseksi.

| (21) | Nesteytetty maakaasu (LNG) on käytettävissä dieselin vaihtoehtona raskaiden hyötyajoneuvojen polttoaineena. Nykyisen ja tulevan innovatiivisemman LNG-pohjaisen teknologian käyttöönotto edistää osaltaan hiilidioksidipäästövähennystavoitteiden saavuttamista lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, sillä LNG-teknologian käyttö tuottaa dieselajoneuvoja pienemmät hiilidioksidipäästöt. Nesteytettyä maakaasua käyttävien ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen vähennyspotentiaali on jo otettu täysimääräisesti huomioon VECTO-välineessä. Lisäksi nykyisellä LNG-teknologialla varmistetaan vähäiset ilman epäpuhtauspäästöt, kuten typen oksidien päästöt ja hiukkaspäästöt. Tankkausta varten on myös jo olemassa riittävä vähimmäisinfrastruktuuri, ja uutta otetaan käyttöön osana vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin kansallisia toimintakehyksiä. |
| --- | --- |

(21)

Nesteytetty maakaasu (LNG) on käytettävissä dieselin vaihtoehtona raskaiden hyötyajoneuvojen polttoaineena. Nykyisen ja tulevan innovatiivisemman LNG-pohjaisen teknologian käyttöönotto edistää osaltaan hiilidioksidipäästövähennystavoitteiden saavuttamista lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, sillä LNG-teknologian käyttö tuottaa dieselajoneuvoja pienemmät hiilidioksidipäästöt. Nesteytettyä maakaasua käyttävien ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen vähennyspotentiaali on jo otettu täysimääräisesti huomioon VECTO-välineessä. Lisäksi nykyisellä LNG-teknologialla varmistetaan vähäiset ilman epäpuhtauspäästöt, kuten typen oksidien päästöt ja hiukkaspäästöt. Tankkausta varten on myös jo olemassa riittävä vähimmäisinfrastruktuuri, ja uutta otetaan käyttöön osana vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin kansallisia toimintakehyksiä.

| (22) | Laskettaessa CO2-vertailupäästöjä, joiden perusteella määritetään vuosien 2025 ja 2030 erityiset hiilidioksidipäästöjen vähennystavoitteet, olisi otettava huomioon raskaan ajoneuvokannan hiilidioksidipäästövähennyspotentiaali. Sen vuoksi on aiheellista jättää näiden laskelmien ulkopuolelle työajoneuvot, kuten jäteautot tai maanrakennusajoneuvot. Näiden ajoneuvojen ajokilometrien määrä on suhteellisen pieni, ja niiden käyttötavasta johtuen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen vähentämisen tekniset ratkaisut eivät vaikuta samalla tavalla kustannustehokkailta kuin tavaroiden toimittamiseen käytettävien raskaiden hyötyajoneuvojen tapauksessa. |
| --- | --- |

(22)

Laskettaessa CO2-vertailupäästöjä, joiden perusteella määritetään vuosien 2025 ja 2030 erityiset hiilidioksidipäästöjen vähennystavoitteet, olisi otettava huomioon raskaan ajoneuvokannan hiilidioksidipäästövähennyspotentiaali. Sen vuoksi on aiheellista jättää näiden laskelmien ulkopuolelle työajoneuvot, kuten jäteautot tai maanrakennusajoneuvot. Näiden ajoneuvojen ajokilometrien määrä on suhteellisen pieni, ja niiden käyttötavasta johtuen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen vähentämisen tekniset ratkaisut eivät vaikuta samalla tavalla kustannustehokkailta kuin tavaroiden toimittamiseen käytettävien raskaiden hyötyajoneuvojen tapauksessa.

| (23) | Hiilidioksidipäästöjen vähentämisvaatimukset olisi ilmaistava grammoina hiilidioksidia tonnikilometriä kohden, jotta ne heijastaisivat raskaiden hyötyajoneuvojen hyötyarvoa. |
| --- | --- |

(23)

Hiilidioksidipäästöjen vähentämisvaatimukset olisi ilmaistava grammoina hiilidioksidia tonnikilometriä kohden, jotta ne heijastaisivat raskaiden hyötyajoneuvojen hyötyarvoa.

| (24) | On tarpeen varmistaa, että hiilidioksidipäästöjen kokonaisvähennystä koskevat vaatimukset jakautuvat oikeudenmukaisesti valmistajien välillä ja niissä otetaan huomioon, että raskaat hyötyajoneuvot poikkeavat merkittävästi toisistaan suunnittelun, käyttötavan, vuotuisen ajokilometrimäärän, hyötykuorman ja perävaunukonfiguraation osalta. Sen vuoksi on aiheellista jakaa raskaat hyötyajoneuvot erillisiin alaryhmiin, jotka kuvaavat näiden ajoneuvojen tyypillisiä käyttötapoja ja teknisiä ominaisuuksia. Kun kullekin valmistajalle asetetaan vuotuinen hiilidioksidipäästötavoite, joka vastaa kullekin tällaiselle ajoneuvojen alaryhmälle määritettyjen tavoitteiden painotettua keskiarvoa, valmistajat saavat myös keinon tasapainottaa tehokkaasti joidenkin alaryhmien ajoneuvojen mahdollista huonoa suorituskykyä tavoitteiden ylittymisellä toisissa alaryhmissä, ottaen huomioon muihin alaryhmiin kuuluvien ajoneuvojen käyttöiän aikaiset keskimääräiset hiilidioksidipäästöt. |
| --- | --- |

(24)

On tarpeen varmistaa, että hiilidioksidipäästöjen kokonaisvähennystä koskevat vaatimukset jakautuvat oikeudenmukaisesti valmistajien välillä ja niissä otetaan huomioon, että raskaat hyötyajoneuvot poikkeavat merkittävästi toisistaan suunnittelun, käyttötavan, vuotuisen ajokilometrimäärän, hyötykuorman ja perävaunukonfiguraation osalta. Sen vuoksi on aiheellista jakaa raskaat hyötyajoneuvot erillisiin alaryhmiin, jotka kuvaavat näiden ajoneuvojen tyypillisiä käyttötapoja ja teknisiä ominaisuuksia. Kun kullekin valmistajalle asetetaan vuotuinen hiilidioksidipäästötavoite, joka vastaa kullekin tällaiselle ajoneuvojen alaryhmälle määritettyjen tavoitteiden painotettua keskiarvoa, valmistajat saavat myös keinon tasapainottaa tehokkaasti joidenkin alaryhmien ajoneuvojen mahdollista huonoa suorituskykyä tavoitteiden ylittymisellä toisissa alaryhmissä, ottaen huomioon muihin alaryhmiin kuuluvien ajoneuvojen käyttöiän aikaiset keskimääräiset hiilidioksidipäästöt.

| (25) | Valmistajan vuotuisten hiilidioksidipäästötavoitteiden noudattamista olisi arvioitava sen keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen perusteella. Keskimääräisiä hiilidioksidipäästöjä määritettäessä olisi otettava huomioon myös ajoneuvojen eri alaryhmien erityispiirteet. Sen vuoksi valmistajan keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen olisi perustuttava kullekin ajoneuvojen alaryhmälle määritettyihin keskimääräisiin hiilidioksidipäästöihin, mukaan lukien sen oletettuun keskimääräiseen vuotuiseen ajokilometrimäärään ja keskimääräiseen hyötykuormaan perustuva painotus, joka vastaa käyttöiän aikaisia hiilidioksidin kokonaispäästöjä. Koska työajoneuvojen hiilidioksidipäästövähennyspotentiaali on rajallinen, niitä ei pitäisi ottaa huomioon keskimääräisiä hiilidioksidipäästöjä laskettaessa. |
| --- | --- |

(25)

Valmistajan vuotuisten hiilidioksidipäästötavoitteiden noudattamista olisi arvioitava sen keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen perusteella. Keskimääräisiä hiilidioksidipäästöjä määritettäessä olisi otettava huomioon myös ajoneuvojen eri alaryhmien erityispiirteet. Sen vuoksi valmistajan keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen olisi perustuttava kullekin ajoneuvojen alaryhmälle määritettyihin keskimääräisiin hiilidioksidipäästöihin, mukaan lukien sen oletettuun keskimääräiseen vuotuiseen ajokilometrimäärään ja keskimääräiseen hyötykuormaan perustuva painotus, joka vastaa käyttöiän aikaisia hiilidioksidin kokonaispäästöjä. Koska työajoneuvojen hiilidioksidipäästövähennyspotentiaali on rajallinen, niitä ei pitäisi ottaa huomioon keskimääräisiä hiilidioksidipäästöjä laskettaessa.

| (26) | Vuotta 2025 edeltäviä raportointikausia varten olisi otettava käyttöön erityinen superbonusten muodossa oleva mekanismi ja vuodesta 2025 ja sen jälkeen alkavia raportointikausia varten valmistajan ajoneuvokantaan kuuluvien nolla- ja vähäpäästöisten raskaiden hyötyajoneuvojen osuudelle vertailuarvo, jotta voidaan varmistaa sujuva siirtyminen kohti nollapäästöistä liikkuvuutta ja tarjota kannustimia nolla- ja vähäpäästöisten raskaiden hyötyajoneuvojen kehittämiseen ja käyttöönottoon unionin markkinoilla, mikä täydentäisi kysyntäpuolen välineitä, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2009/33/EY (8). |
| --- | --- |

(26)

Vuotta 2025 edeltäviä raportointikausia varten olisi otettava käyttöön erityinen superbonusten muodossa oleva mekanismi ja vuodesta 2025 ja sen jälkeen alkavia raportointikausia varten valmistajan ajoneuvokantaan kuuluvien nolla- ja vähäpäästöisten raskaiden hyötyajoneuvojen osuudelle vertailuarvo, jotta voidaan varmistaa sujuva siirtyminen kohti nollapäästöistä liikkuvuutta ja tarjota kannustimia nolla- ja vähäpäästöisten raskaiden hyötyajoneuvojen kehittämiseen ja käyttöönottoon unionin markkinoilla, mikä täydentäisi kysyntäpuolen välineitä, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2009/33/EY (8).

| (27) | Kannustinjärjestelmä olisi suunniteltava siten, että voidaan taata investointivarmuus latausinfrastruktuurin tarjoajille ja valmistajille, jotta voidaan edistää nolla- ja vähäpäästöisten raskaiden hyötyajoneuvojen nopeaa käyttöönottoa unionin markkinoilla ja sallia samalla valmistajille tietty joustavuus päättää investointiaikataulustaan. |
| --- | --- |

(27)

Kannustinjärjestelmä olisi suunniteltava siten, että voidaan taata investointivarmuus latausinfrastruktuurin tarjoajille ja valmistajille, jotta voidaan edistää nolla- ja vähäpäästöisten raskaiden hyötyajoneuvojen nopeaa käyttöönottoa unionin markkinoilla ja sallia samalla valmistajille tietty joustavuus päättää investointiaikataulustaan.

| (28) | Valmistajan keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen laskennassa olisi vuotta 2025 edeltävinä raportointikausina otettava kaikki nolla- ja vähäpäästöiset raskaat hyötyajoneuvot huomioon moninkertaisina. Vuoden 2025 raportointikaudesta alkaen olisi valmistajan keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen laskennassa otettava huomioon, miten se on suoriutunut verrattuna nolla- ja vähäpäästöisiä raskaita hyötyajoneuvoja koskevaan vertailuarvoon. Kannustimien tason olisi vaihdeltava ajoneuvon todellisten hiilidioksidipäästöjen mukaisesti. Jotta ympäristötavoitteita ei heikennettäisi, kannustimiin perustuville hiilidioksidipäästöjä vähennyksille olisi asetettava enimmäismäärä. |
| --- | --- |

(28)

Valmistajan keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen laskennassa olisi vuotta 2025 edeltävinä raportointikausina otettava kaikki nolla- ja vähäpäästöiset raskaat hyötyajoneuvot huomioon moninkertaisina. Vuoden 2025 raportointikaudesta alkaen olisi valmistajan keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen laskennassa otettava huomioon, miten se on suoriutunut verrattuna nolla- ja vähäpäästöisiä raskaita hyötyajoneuvoja koskevaan vertailuarvoon. Kannustimien tason olisi vaihdeltava ajoneuvon todellisten hiilidioksidipäästöjen mukaisesti. Jotta ympäristötavoitteita ei heikennettäisi, kannustimiin perustuville hiilidioksidipäästöjä vähennyksille olisi asetettava enimmäismäärä.

| (29) | Vähäpäästöisiin raskaisiin hyötyajoneuvoihin olisi sovellettava kannustimia vain, jos niiden hiilidioksidipäästöt ovat alle puolet sen ajoneuvojen alaryhmän kaikkien ajoneuvojen CO2-vertailupäästöistä, johon raskas hyötyajoneuvo kuuluu. Tämä loisi kannusteita tämän alan innovoinnille. |
| --- | --- |

(29)

Vähäpäästöisiin raskaisiin hyötyajoneuvoihin olisi sovellettava kannustimia vain, jos niiden hiilidioksidipäästöt ovat alle puolet sen ajoneuvojen alaryhmän kaikkien ajoneuvojen CO2-vertailupäästöistä, johon raskas hyötyajoneuvo kuuluu. Tämä loisi kannusteita tämän alan innovoinnille.

| (30) | Nollapäästöisten raskaiden ajoneuvojen käyttöönottoon liittyvää kannustinmekanismia suunniteltaessa siihen olisi sisällytettävä myös pienemmät kuorma-autot, joihin ei sovelleta tämän asetuksen mukaisia hiilidioksidipäästövähennystavoitteita. Myös näillä ajoneuvoilla on suuri merkitys puututtaessa kaupunkien ilmansaasteongelmiin. Sen varmistamiseksi, että erityyppisten ajoneuvojen kannustimet ovat keskenään tasapainossa, myös nollapäästöisistä pienemmistä kuorma-autoista aiheutuville valmistajan keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen vähennyksille olisi asetettava enimmäismäärä. |
| --- | --- |

(30)

Nollapäästöisten raskaiden ajoneuvojen käyttöönottoon liittyvää kannustinmekanismia suunniteltaessa siihen olisi sisällytettävä myös pienemmät kuorma-autot, joihin ei sovelleta tämän asetuksen mukaisia hiilidioksidipäästövähennystavoitteita. Myös näillä ajoneuvoilla on suuri merkitys puututtaessa kaupunkien ilmansaasteongelmiin. Sen varmistamiseksi, että erityyppisten ajoneuvojen kannustimet ovat keskenään tasapainossa, myös nollapäästöisistä pienemmistä kuorma-autoista aiheutuville valmistajan keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen vähennyksille olisi asetettava enimmäismäärä.

| (31) | Jotta hiilidioksidipäästövaatimusten kustannustehokasta täytäntöönpanoa voitaisiin edistää ja samalla ottaa huomioon raskaan hyötyajoneuvokannan koostumuksen ja hiilidioksidipäästöjen vaihtelut vuosien mittaan, valmistajilla olisi oltava mahdollisuus tasapainottaa hiilidioksidipäästötavoitteensa ylittyminen yhtenä vuotena sen alittumisella toisena vuotena. |
| --- | --- |

(31)

Jotta hiilidioksidipäästövaatimusten kustannustehokasta täytäntöönpanoa voitaisiin edistää ja samalla ottaa huomioon raskaan hyötyajoneuvokannan koostumuksen ja hiilidioksidipäästöjen vaihtelut vuosien mittaan, valmistajilla olisi oltava mahdollisuus tasapainottaa hiilidioksidipäästötavoitteensa ylittyminen yhtenä vuotena sen alittumisella toisena vuotena.

| (32) | Jotta kannustettaisiin varhaisiin hiilidioksidipäästövähennyksiin, valmistajan, jonka keskimääräiset hiilidioksidipäästöt ovat CO2-vertailupäästöjen ja vuoden 2025 hiilidioksidipäästötavoitteen perusteella määritettyä päästövähennyspolkua pienemmät, olisi voitava tallettaa päästöhyvityksensä hiilidioksidipäästötavoitteen saavuttamiseksi vuonna 2025. Samoin valmistajan, jonka keskimääräiset hiilidioksidipäästöt ovat vuoden 2025 tavoitteen ja vuodesta 2030 alkaen sovellettavan tavoitteen välistä päästövähennyspolkua pienemmät, olisi voitava tallettaa päästöhyvityksensä hiilidioksidipäästötavoitteen saavuttamiseksi 1 päivän heinäkuuta 2025 ja 30 päivän kesäkuuta 2030 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(32)

Jotta kannustettaisiin varhaisiin hiilidioksidipäästövähennyksiin, valmistajan, jonka keskimääräiset hiilidioksidipäästöt ovat CO2-vertailupäästöjen ja vuoden 2025 hiilidioksidipäästötavoitteen perusteella määritettyä päästövähennyspolkua pienemmät, olisi voitava tallettaa päästöhyvityksensä hiilidioksidipäästötavoitteen saavuttamiseksi vuonna 2025. Samoin valmistajan, jonka keskimääräiset hiilidioksidipäästöt ovat vuoden 2025 tavoitteen ja vuodesta 2030 alkaen sovellettavan tavoitteen välistä päästövähennyspolkua pienemmät, olisi voitava tallettaa päästöhyvityksensä hiilidioksidipäästötavoitteen saavuttamiseksi 1 päivän heinäkuuta 2025 ja 30 päivän kesäkuuta 2030 välisenä aikana.

| (33) | Jos valmistaja ei saavuta hiilidioksidipäästötavoitettaan jollain 12 kuukauden raportointijaksolla 1 päivän heinäkuuta 2025 ja 30 päivän kesäkuuta 2030 välillä, sillä olisi voitava olla myös rajallinen päästövelka. Valmistajien olisi kuitenkin katettava päästövelkansa vuoden 2029 raportointijaksolla, joka päättyy 30 päivänä kesäkuuta 2030. |
| --- | --- |

(33)

Jos valmistaja ei saavuta hiilidioksidipäästötavoitettaan jollain 12 kuukauden raportointijaksolla 1 päivän heinäkuuta 2025 ja 30 päivän kesäkuuta 2030 välillä, sillä olisi voitava olla myös rajallinen päästövelka. Valmistajien olisi kuitenkin katettava päästövelkansa vuoden 2029 raportointijaksolla, joka päättyy 30 päivänä kesäkuuta 2030.

| (34) | Päästöhyvitykset ja päästövelat olisi otettava huomioon ainoastaan määritettäessä, onko valmistaja noudattanut hiilidioksidipäästötavoitettaan, eikä niitä ole pidettävä varoina, jotka ovat siirrettävissä tai joihin sovelletaan verotustoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(34)

Päästöhyvitykset ja päästövelat olisi otettava huomioon ainoastaan määritettäessä, onko valmistaja noudattanut hiilidioksidipäästötavoitettaan, eikä niitä ole pidettävä varoina, jotka ovat siirrettävissä tai joihin sovelletaan verotustoimenpiteitä.

| (35) | Komission olisi voitava määrätä hiilidioksidin liikapäästömaksun muodossa olevia taloudellisia seuraamuksia, jos päästöhyvitykset ja päästövelat huomioon ottaen valmistajalla todetaan olevan hiilidioksidipäästöylityksiä. Valmistajien hiilidioksidipäästöylityksiä koskevat tiedot olisi asetettava julkisesti saataville. Jotta valmistajilla olisi riittävä kannustin toteuttaa raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjä vähentäviä toimenpiteitä, on tärkeää, että liikapäästömaksu on suurempi kuin hiilidioksidipäästötavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavan teknologian keskimääräiset rajakustannukset. Maksujen perintämenettely olisi määritettävä täytäntöönpanosäädöksellä, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 443/2009 (9) nojalla hyväksytty menettely huomioon ottaen. Liikapäästömaksuja olisi pidettävä Euroopan unionin yleiseen talousarvioon otettavina tuloina. Komission olisi osana asetuksen (EU) 2019/631 mukaisesti suoritettavaa arviointia arvioitava mahdollisuutta osoittaa nämä määrät erityiseen rahastoon tai asiaa koskevaan ohjelmaan, jolla pyritään varmistamaan oikeudenmukainen siirtymä nollapäästöiseen liikkuvuuteen ja tukemaan autoteollisuuden työntekijöiden uudelleenkoulutusta, täydennyskoulutusta ja muuta taitojen kehittämistä. |
| --- | --- |

(35)

Komission olisi voitava määrätä hiilidioksidin liikapäästömaksun muodossa olevia taloudellisia seuraamuksia, jos päästöhyvitykset ja päästövelat huomioon ottaen valmistajalla todetaan olevan hiilidioksidipäästöylityksiä. Valmistajien hiilidioksidipäästöylityksiä koskevat tiedot olisi asetettava julkisesti saataville. Jotta valmistajilla olisi riittävä kannustin toteuttaa raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjä vähentäviä toimenpiteitä, on tärkeää, että liikapäästömaksu on suurempi kuin hiilidioksidipäästötavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavan teknologian keskimääräiset rajakustannukset. Maksujen perintämenettely olisi määritettävä täytäntöönpanosäädöksellä, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 443/2009 (9) nojalla hyväksytty menettely huomioon ottaen. Liikapäästömaksuja olisi pidettävä Euroopan unionin yleiseen talousarvioon otettavina tuloina. Komission olisi osana asetuksen (EU) 2019/631 mukaisesti suoritettavaa arviointia arvioitava mahdollisuutta osoittaa nämä määrät erityiseen rahastoon tai asiaa koskevaan ohjelmaan, jolla pyritään varmistamaan oikeudenmukainen siirtymä nollapäästöiseen liikkuvuuteen ja tukemaan autoteollisuuden työntekijöiden uudelleenkoulutusta, täydennyskoulutusta ja muuta taitojen kehittämistä.

| (36) | Tämän asetuksen hiilidioksidipäästötavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi on tarpeen ottaa käyttöön tehokas mekanismi, jolla velvollisuuksien noudattamista valvotaan. Valmistajien velvollisuus toimittaa tarkat tiedot asetuksen (EU) 2018/956 mukaisesti ja hallinnolliset sakot, joita voidaan määrätä, jos velvollisuutta ei noudateta, edistävät osaltaan sen varmistamista, että tämän asetuksen mukaisten tavoitteiden noudattamisen arvioinnissa käytettävät tiedot ovat luotettavia. |
| --- | --- |

(36)

Tämän asetuksen hiilidioksidipäästötavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi on tarpeen ottaa käyttöön tehokas mekanismi, jolla velvollisuuksien noudattamista valvotaan. Valmistajien velvollisuus toimittaa tarkat tiedot asetuksen (EU) 2018/956 mukaisesti ja hallinnolliset sakot, joita voidaan määrätä, jos velvollisuutta ei noudateta, edistävät osaltaan sen varmistamista, että tämän asetuksen mukaisten tavoitteiden noudattamisen arvioinnissa käytettävät tiedot ovat luotettavia.

| (37) | Tämän asetuksen mukaisten hiilidioksidipäästövähennysten saavuttamisen kannalta on olennaisen tärkeää, että käytössä olevien raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöt ovat niiden arvojen mukaisia, jotka on määritetty asetuksen (EY) N:o 595/2009 ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisesti. Sen vuoksi komission olisi voitava ottaa huomioon valmistajan keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen laskennassa mahdolliset järjestelmälliset vaatimustenvastaisuudet, jotka tyyppihyväksyntäviranomainen on havainnut raskaiden hyötyajoneuvojen todellisissa hiilidioksidipäästöissä. |
| --- | --- |

(37)

Tämän asetuksen mukaisten hiilidioksidipäästövähennysten saavuttamisen kannalta on olennaisen tärkeää, että käytössä olevien raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöt ovat niiden arvojen mukaisia, jotka on määritetty asetuksen (EY) N:o 595/2009 ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisesti. Sen vuoksi komission olisi voitava ottaa huomioon valmistajan keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen laskennassa mahdolliset järjestelmälliset vaatimustenvastaisuudet, jotka tyyppihyväksyntäviranomainen on havainnut raskaiden hyötyajoneuvojen todellisissa hiilidioksidipäästöissä.

| (38) | Jotta komissio pystyisi toteuttamaan tällaisia toimenpiteitä, sillä olisi oltava valtuudet laatia ja panna täytäntöön menetelmä, jolla voidaan tarkastaa, että raskaiden hyötyajoneuvojen käytönaikaiset hiilidioksidipäästöt, sellaisina kuin ne on määritetty asetuksen (EY) N:o 595/2009 ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisesti, vastaavat vaatimustenmukaisuustodistuksiin, yksittäishyväksyntätodistuksiin tai asiakastiedotteisiin kirjattuja hiilidioksidipäästöarvoja. Tämän menetelmän kehittämisessä olisi erityisesti kiinnitettävä huomiota keinojen määrittämiseen, ajoneuvoihin asennetuista polttoaineen- ja/tai energiankulutuksen seurantalaitteista saatavan tiedon käyttö mukaan luettuna, jotta voidaan havaita strategiat, joilla parannetaan keinotekoisesti ajoneuvon hiilidioksidipäästöjä sertifiointimenettelyssä. Jos tällaisen tarkastamisen yhteydessä havaitaan poikkeamia tai strategioita, joilla parannetaan keinotekoisesti ajoneuvon hiilidioksidipäästöjä, näitä havaintoja pidetään riittävänä syynä epäillä asetuksessa (EY) N:o 595/2009 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2018/858 (10) vahvistettujen vaatimusten noudattamatta jättämisen vakavaa riskiä, ja jäsenvaltioiden olisi tällä perusteella toteutettava tarvittavat toimenpiteet asetuksen (EU) 2018/858 XI luvun mukaisesti. |
| --- | --- |

(38)

Jotta komissio pystyisi toteuttamaan tällaisia toimenpiteitä, sillä olisi oltava valtuudet laatia ja panna täytäntöön menetelmä, jolla voidaan tarkastaa, että raskaiden hyötyajoneuvojen käytönaikaiset hiilidioksidipäästöt, sellaisina kuin ne on määritetty asetuksen (EY) N:o 595/2009 ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisesti, vastaavat vaatimustenmukaisuustodistuksiin, yksittäishyväksyntätodistuksiin tai asiakastiedotteisiin kirjattuja hiilidioksidipäästöarvoja. Tämän menetelmän kehittämisessä olisi erityisesti kiinnitettävä huomiota keinojen määrittämiseen, ajoneuvoihin asennetuista polttoaineen- ja/tai energiankulutuksen seurantalaitteista saatavan tiedon käyttö mukaan luettuna, jotta voidaan havaita strategiat, joilla parannetaan keinotekoisesti ajoneuvon hiilidioksidipäästöjä sertifiointimenettelyssä. Jos tällaisen tarkastamisen yhteydessä havaitaan poikkeamia tai strategioita, joilla parannetaan keinotekoisesti ajoneuvon hiilidioksidipäästöjä, näitä havaintoja pidetään riittävänä syynä epäillä asetuksessa (EY) N:o 595/2009 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2018/858 (10) vahvistettujen vaatimusten noudattamatta jättämisen vakavaa riskiä, ja jäsenvaltioiden olisi tällä perusteella toteutettava tarvittavat toimenpiteet asetuksen (EU) 2018/858 XI luvun mukaisesti.

| (39) | Tässä asetuksessa vahvistettujen hiilidioksidipäästöjen vähentämistä koskevien tavoitteiden vaikuttavuus riippuu paljolti siitä, kuinka hyvin hiilidioksidipäästöjen määrittämisessä käytettävät menetelmät edustavat todellisia ajonaikaisia päästöjä. Tieteellisen neuvonannon mekanismin (SAM) vuonna 2016 antaman kevyitä hyötyajoneuvoja koskevan lausunnon sekä autoalan päästömittauksia käsittelevän tutkimuksen johdosta annetun Euroopan parlamentin suosituksen mukaisesti myös raskaiden hyötyajoneuvojen osalta on aiheellista ottaa käyttöön järjestelmä, jonka avulla arvioidaan asetuksen (EU) 2017/2400 mukaisesti määritettyjen hiilidioksidipäästö- ja energiankulutusarvojen edustavuutta verrattuna todellisiin ajo-olosuhteisiin. Luotettavin tapa varmistaa näiden arvojen edustavuus todellisiin ajo-olosuhteisiin verrattuna, on käyttää ajoneuvoihin asennetuista polttoaineen- ja/tai energiankulutuksen seurantalaitteista saatavaa tietoa. Komissiolla olisi siksi oltava valtuudet kehittää tarvittavat menettelyt tällaisten arviointien suorittamiseen tarvittavien polttoaineen- ja energiankulutusta koskevien tietojen keräämistä ja käsittelyä varten sekä varmistaa tällaisten tietojen julkinen saatavuus, samalla kun se huolehtii kaikkien henkilötietojen suojaamisesta. |
| --- | --- |

(39)

Tässä asetuksessa vahvistettujen hiilidioksidipäästöjen vähentämistä koskevien tavoitteiden vaikuttavuus riippuu paljolti siitä, kuinka hyvin hiilidioksidipäästöjen määrittämisessä käytettävät menetelmät edustavat todellisia ajonaikaisia päästöjä. Tieteellisen neuvonannon mekanismin (SAM) vuonna 2016 antaman kevyitä hyötyajoneuvoja koskevan lausunnon sekä autoalan päästömittauksia käsittelevän tutkimuksen johdosta annetun Euroopan parlamentin suosituksen mukaisesti myös raskaiden hyötyajoneuvojen osalta on aiheellista ottaa käyttöön järjestelmä, jonka avulla arvioidaan asetuksen (EU) 2017/2400 mukaisesti määritettyjen hiilidioksidipäästö- ja energiankulutusarvojen edustavuutta verrattuna todellisiin ajo-olosuhteisiin. Luotettavin tapa varmistaa näiden arvojen edustavuus todellisiin ajo-olosuhteisiin verrattuna, on käyttää ajoneuvoihin asennetuista polttoaineen- ja/tai energiankulutuksen seurantalaitteista saatavaa tietoa. Komissiolla olisi siksi oltava valtuudet kehittää tarvittavat menettelyt tällaisten arviointien suorittamiseen tarvittavien polttoaineen- ja energiankulutusta koskevien tietojen keräämistä ja käsittelyä varten sekä varmistaa tällaisten tietojen julkinen saatavuus, samalla kun se huolehtii kaikkien henkilötietojen suojaamisesta.

| (40) | Komission olisi arvioitava, kuinka polttoaineen- ja/tai energiankulutusta koskevat tiedot voivat auttaa varmistamaan, että asetuksen (EY) N:o 595/2009 ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisesti VECTO-mallinnuksella määritetyt ajoneuvon hiilidioksidipäästöt ovat ajan mittaan edelleen todellisia ajonaikaisia hiilidioksidipäästöjä edustavia kaikkien valmistajien osalta, ja etenkin, kuinka tällaisten tietojen avulla voidaan seurata VECTO-mallinnuksella määritettyjen ja todellisissa ajo-olosuhteissa mitattujen hiilidioksidipäästöarvojen välistä eroa sekä tarvittaessa estää tämän eron kasvu. |
| --- | --- |

(40)

Komission olisi arvioitava, kuinka polttoaineen- ja/tai energiankulutusta koskevat tiedot voivat auttaa varmistamaan, että asetuksen (EY) N:o 595/2009 ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisesti VECTO-mallinnuksella määritetyt ajoneuvon hiilidioksidipäästöt ovat ajan mittaan edelleen todellisia ajonaikaisia hiilidioksidipäästöjä edustavia kaikkien valmistajien osalta, ja etenkin, kuinka tällaisten tietojen avulla voidaan seurata VECTO-mallinnuksella määritettyjen ja todellisissa ajo-olosuhteissa mitattujen hiilidioksidipäästöarvojen välistä eroa sekä tarvittaessa estää tämän eron kasvu.

| (41) | Komission olisi vuonna 2022 arvioitava tässä asetuksessa vahvistettujen hiilidioksidipäästönormien vaikuttavuutta ja etenkin hiilidioksidipäästöjen vähennystavoitteiden tasoa, joka on määrä saavuttaa vuoteen 2030 mennessä, sekä menettelyjä, joiden pitäisi olla saatavilla kyseisen tavoitteen ja sitä seuraavien tavoitteiden saavuttamiseksi, ja hiilidioksidipäästöjen vähennystavoitteiden asettamista muuntyyppisille raskaille hyötyajoneuvoille, kuten pienemmille kuorma-autoille, työajoneuvoille, linja-autoille ja perävaunuille. Lisäksi arvioinnissa olisi käsiteltävä – ainoastaan tämän asetuksen soveltamista varten – näkökohtia, jotka koskevat raskaita hyötyajoneuvoja ja ajoneuvoyhdistelmiä ottaen huomioon kansallisessa liikenteessä sovellettavat massat ja mitat, esimerkiksi modulaariset ja intermodaaliset toimintamallit, samalla kun arvioidaan myös mahdollisia liikenneturvallisuuteen ja tehokkuuteen liittyviä näkökohtia, intermodaalisia vaikutuksia ja ympäristö-, infrastruktuuri- ja heijastusvaikutuksia sekä jäsenvaltioiden maantieteellistä sijaintia. |
| --- | --- |

(41)

Komission olisi vuonna 2022 arvioitava tässä asetuksessa vahvistettujen hiilidioksidipäästönormien vaikuttavuutta ja etenkin hiilidioksidipäästöjen vähennystavoitteiden tasoa, joka on määrä saavuttaa vuoteen 2030 mennessä, sekä menettelyjä, joiden pitäisi olla saatavilla kyseisen tavoitteen ja sitä seuraavien tavoitteiden saavuttamiseksi, ja hiilidioksidipäästöjen vähennystavoitteiden asettamista muuntyyppisille raskaille hyötyajoneuvoille, kuten pienemmille kuorma-autoille, työajoneuvoille, linja-autoille ja perävaunuille. Lisäksi arvioinnissa olisi käsiteltävä – ainoastaan tämän asetuksen soveltamista varten – näkökohtia, jotka koskevat raskaita hyötyajoneuvoja ja ajoneuvoyhdistelmiä ottaen huomioon kansallisessa liikenteessä sovellettavat massat ja mitat, esimerkiksi modulaariset ja intermodaaliset toimintamallit, samalla kun arvioidaan myös mahdollisia liikenneturvallisuuteen ja tehokkuuteen liittyviä näkökohtia, intermodaalisia vaikutuksia ja ympäristö-, infrastruktuuri- ja heijastusvaikutuksia sekä jäsenvaltioiden maantieteellistä sijaintia.

| (42) | On tärkeää arvioida raskaiden hyötyajoneuvojen koko elinkaaren aikaisia hiilidioksidipäästöjä unionin tasolla. Tätä tarkoitusta varten komission olisi arvioitava viimeistään vuonna 2023 mahdollisuutta kehittää unionin yhteinen menetelmä unionin markkinoille saatettujen raskaiden hyötyajoneuvojen koko elinkaaren aikaisten päästöjen arviointia ja niitä koskevien tietojen johdonmukaista ilmoittamista varten. Komission olisi hyväksyttävä jatkotoimia ja tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia. |
| --- | --- |

(42)

On tärkeää arvioida raskaiden hyötyajoneuvojen koko elinkaaren aikaisia hiilidioksidipäästöjä unionin tasolla. Tätä tarkoitusta varten komission olisi arvioitava viimeistään vuonna 2023 mahdollisuutta kehittää unionin yhteinen menetelmä unionin markkinoille saatettujen raskaiden hyötyajoneuvojen koko elinkaaren aikaisten päästöjen arviointia ja niitä koskevien tietojen johdonmukaista ilmoittamista varten. Komission olisi hyväksyttävä jatkotoimia ja tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia.

| (43) | Jotta voidaan varmistaa, että raskaiden hyötyajoneuvojen ajoneuvokohtaiset hiilidioksidipäästöarvot ovat edustavia ja täysin ajan tasalla, asetukseen (EY) N:o 595/2009 ja sen täytäntöönpanotoimenpiteisiin tehtävät, kyseisiin hiilidioksidipäästöihin vaikuttavat muutokset on tarpeen ottaa huomioon tässä asetuksessa. Tätä varten komissiolla olisi oltava valtuudet päättää menetelmistä, joilla määritetään kullekin ajoneuvojen alaryhmälle edustava raskas hyötyajoneuvo, jonka perusteella hiilidioksidipäästöjen muutokset olisi arvioitava. |
| --- | --- |

(43)

Jotta voidaan varmistaa, että raskaiden hyötyajoneuvojen ajoneuvokohtaiset hiilidioksidipäästöarvot ovat edustavia ja täysin ajan tasalla, asetukseen (EY) N:o 595/2009 ja sen täytäntöönpanotoimenpiteisiin tehtävät, kyseisiin hiilidioksidipäästöihin vaikuttavat muutokset on tarpeen ottaa huomioon tässä asetuksessa. Tätä varten komissiolla olisi oltava valtuudet päättää menetelmistä, joilla määritetään kullekin ajoneuvojen alaryhmälle edustava raskas hyötyajoneuvo, jonka perusteella hiilidioksidipäästöjen muutokset olisi arvioitava.

| (44) | Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, joka koskee luettelon julkaisemista tietyistä tiedoista ja valmistajien onnistumisesta tavoitteiden täyttämisessä. |
| --- | --- |

(44)

Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, joka koskee luettelon julkaisemista tietyistä tiedoista ja valmistajien onnistumisesta tavoitteiden täyttämisessä.

| (45) | Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, joka koskee sellaisten ajoneuvojen tunnistamista, jotka on sertifioitu työajoneuvoiksi ja korjausten tekemistä valmistajan vuotuisiin keskimääräisiin hiilidioksidipäästöihin, hiilidioksidin liikapäästömaksujen perimistä, poikkeamista ilmoittamista ja niiden ottamista huomioon keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen laskennassa, CO2-vertailupäästöjen määrittämisedellytysten soveltamisen arvioimista ja perusteita sen määrittämiseksi, onko näitä päästöjä kasvatettu epäasianmukaisesti ja miten ne on korjattava, jos näin on tapahtunut, sen varmistamista, että tietyt raskaiden hyötyajoneuvojen todellisiin hiilidioksidipäästö- ja polttoainekulutusarvoihin asetetaan komission saataville, tarkastusten suorittamista siitä, että asiakastiedotteisiin kirjatut hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen arvot vastaavat raskaan hyötyajoneuvon käytönaikaisia hiilidioksidipäästöjä ja polttoaineenkulutusta ja siitä, esiintyykö strategioita, joilla parannetaan keinotekoisesti ajoneuvon suorituskykyä ja yhden tai useamman sellaisen edustavan ajoneuvon määrittämistä ajoneuvoryhmälle, jonka perusteella hyötykuorman mukautus määritetään. Jotta voidaan varmistaa asetuksen (EY) 595/2009 yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, joka koskee M2-, M3-, N2-, N3-, O3- ja O4-luokan ajoneuvojen ympäristöominaisuuksien tiettyjen näkökohtien määrittämistä. Tässä johdanto-osan kappaleessa tarkoitettua valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (11) mukaisesti. |
| --- | --- |

(45)

Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, joka koskee sellaisten ajoneuvojen tunnistamista, jotka on sertifioitu työajoneuvoiksi ja korjausten tekemistä valmistajan vuotuisiin keskimääräisiin hiilidioksidipäästöihin, hiilidioksidin liikapäästömaksujen perimistä, poikkeamista ilmoittamista ja niiden ottamista huomioon keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen laskennassa, CO2-vertailupäästöjen määrittämisedellytysten soveltamisen arvioimista ja perusteita sen määrittämiseksi, onko näitä päästöjä kasvatettu epäasianmukaisesti ja miten ne on korjattava, jos näin on tapahtunut, sen varmistamista, että tietyt raskaiden hyötyajoneuvojen todellisiin hiilidioksidipäästö- ja polttoainekulutusarvoihin asetetaan komission saataville, tarkastusten suorittamista siitä, että asiakastiedotteisiin kirjatut hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen arvot vastaavat raskaan hyötyajoneuvon käytönaikaisia hiilidioksidipäästöjä ja polttoaineenkulutusta ja siitä, esiintyykö strategioita, joilla parannetaan keinotekoisesti ajoneuvon suorituskykyä ja yhden tai useamman sellaisen edustavan ajoneuvon määrittämistä ajoneuvoryhmälle, jonka perusteella hyötykuorman mukautus määritetään. Jotta voidaan varmistaa asetuksen (EY) 595/2009 yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, joka koskee M2-, M3-, N2-, N3-, O3- ja O4-luokan ajoneuvojen ympäristöominaisuuksien tiettyjen näkökohtien määrittämistä. Tässä johdanto-osan kappaleessa tarkoitettua valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (11) mukaisesti.

| (46) | Tämän asetuksen muiden kuin keskeisten osien muuttamiseksi tai täydentämiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti CO2-vertailupäästöarvojen mukauttamiseksi, ohjaavien periaatteiden ja perusteiden vahvistamiseksi niiden menettelyjen määrittelyä varten, joilla tarkistetaan raskaiden hyötyajoneuvojen käytönaikaiset hiilidioksidipäästöt, ja tämän asetuksen liitteiden muuttamiseksi tiettyjen teknisten parametrien osalta, mukaan lukien käyttöprofiilien, hyötykuorma-arvojen ja vuotuisten ajokilometrien painotukset ja hyötykuorman mukautuskertoimet. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (12) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(46)

Tämän asetuksen muiden kuin keskeisten osien muuttamiseksi tai täydentämiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti CO2-vertailupäästöarvojen mukauttamiseksi, ohjaavien periaatteiden ja perusteiden vahvistamiseksi niiden menettelyjen määrittelyä varten, joilla tarkistetaan raskaiden hyötyajoneuvojen käytönaikaiset hiilidioksidipäästöt, ja tämän asetuksen liitteiden muuttamiseksi tiettyjen teknisten parametrien osalta, mukaan lukien käyttöprofiilien, hyötykuorma-arvojen ja vuotuisten ajokilometrien painotukset ja hyötykuorman mukautuskertoimet. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (12) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (47) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli hiilidioksidipäästöjä koskevien normien vahvistamista uusille raskaille hyötyajoneuvoille, vaan se voidaan sen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi, |
| --- | --- |

(47)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli hiilidioksidipäästöjä koskevien normien vahvistamista uusille raskaille hyötyajoneuvoille, vaan se voidaan sen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi,

| (48) | Sen vuoksi myös asetuksia (EY) N:o 595/2009 ja (EU) 2018/956 ja neuvoston direktiiviä 96/53/EY (13) olisi muutettava, |
| --- | --- |

(48)

Sen vuoksi myös asetuksia (EY) N:o 595/2009 ja (EU) 2018/956 ja neuvoston direktiiviä 96/53/EY (13) olisi muutettava,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde ja tavoite

Jotta edistetään unionin tavoitetta vähentää kasvihuonekaasupäästöjä 30 prosenttia alle vuoden 2005 tason asetuksen (EU) 2018/842 2 artiklan kattamilla aloilla vuoteen 2030 mennessä, edistetään Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista ja varmistetaan sisämarkkinoiden asianmukainen toiminta, tässä asetuksessa asetetaan uusille raskaille hyötyajoneuvoille hiilidioksidipäästövaatimukset, joiden avulla unionin uuden raskaan hyötyajoneuvokannan hiilidioksidipäästöjä vähennetään CO2-vertailupäästöihin nähden seuraavasti:

2

| a) | vuodesta 2025 alkavilla raportointikausilla 15 prosenttia; |
| --- | --- |

a)

vuodesta 2025 alkavilla raportointikausilla 15 prosenttia;

| b) | vuoden 2030 raportointikaudesta alkaen 30 prosenttia, ellei 15 artiklassa säädetyn uudelleentarkastelun perusteella toisin päätetä. |
| --- | --- |

b)

vuoden 2030 raportointikaudesta alkaen 30 prosenttia, ellei 15 artiklassa säädetyn uudelleentarkastelun perusteella toisin päätetä.

CO2-vertailupäästöjen on perustuttava asetuksen (EU) 2018/956 nojalla 1 päivänä heinäkuuta 2019 alkavalla ja 30 päivänä kesäkuuta 2020 päättyvällä kaudella, jäljempänä ’vertailukausi’, raportoitaviin seurantatietoihin, työajoneuvoja lukuun ottamatta, ja ne lasketaan tämän asetuksen liitteessä I olevan 3 kohdan mukaisesti.

2

2 artikla

Soveltamisala

1.   Tätä asetusta sovelletaan uusiin N2- ja N3-luokkien raskaisiin hyötyajoneuvoihin, joilla on seuraavat ominaisuudet:

| a) | jäykät kuorma-autot, joiden akselikonfiguraatio on 4 x 2 ja suurin teknisesti sallittu kokonaismassa yli 16 tonnia, |
| --- | --- |

a)

jäykät kuorma-autot, joiden akselikonfiguraatio on 4 x 2 ja suurin teknisesti sallittu kokonaismassa yli 16 tonnia,

| b) | jäykät kuorma-autot, joiden akselikonfiguraatio on 6 x 2, |
| --- | --- |

b)

jäykät kuorma-autot, joiden akselikonfiguraatio on 6 x 2,

| c) | vetoajoneuvot, joiden akselikonfiguraatio on 4 x 2 ja suurin teknisesti sallittu kokonaismassa yli 16 tonnia, ja |
| --- | --- |

c)

vetoajoneuvot, joiden akselikonfiguraatio on 4 x 2 ja suurin teknisesti sallittu kokonaismassa yli 16 tonnia, ja

| d) | vetoajoneuvot, joiden akselikonfiguraatio on 6 x 2. |
| --- | --- |

d)

vetoajoneuvot, joiden akselikonfiguraatio on 6 x 2.

Sitä sovelletaan tämän asetuksen 5 artiklan ja liitteessä I olevan 2.3 kohdan soveltamiseksi myös N-luokan uusiin raskaisiin hyötyajoneuvoihin, jotka eivät kuulu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 510/2011 (14) soveltamisalaan ja jotka eivät ominaisuuksiltaan ole ensimmäisen alakohdan a–d alakohdan mukaisia.

Tämän kohdan ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitetuilla ajoneuvoluokilla tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY (15) liitteessä II määriteltyjä ajoneuvoluokkia.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja ajoneuvoja on tätä asetusta sovellettaessa pidettävä uusina raskaina hyötyajoneuvoina tietyllä 12 kuukauden kaudella, joka alkaa 1 päivänä heinäkuuta, jos ne rekisteröidään unionissa ensimmäistä kertaa kyseisellä kaudella ja niitä ei ole aiemmin rekisteröity unionin ulkopuolella.

Aiempaa rekisteröintiä, joka on tehty unionin ulkopuolella alle kolme kuukautta ennen unionissa tehtyä rekisteröintiä, ei oteta huomioon.

3.   Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä erityisen menettelyn sellaisten raskaiden hyötyajoneuvojen tunnistamiseksi, jotka on sertifioitu työajoneuvoiksi asetuksen (EY) N:o 595/2009 ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisesti mutta joita ei ole rekisteröity työajoneuvoina, ja tekee korjauksia valmistajan vuotuisiin keskimääräisiin hiilidioksidipäästöihin kyseisten ajoneuvojen huomioon ottamiseksi vuonna 2021 alkavalla raportointikaudella ja jokaisella sitä seuraavalla raportointikaudella. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään tämän asetuksen 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

3 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ’CO2-vertailupäästöillä’ kaikkien uusien raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen keskiarvoa 1 artiklassa tarkoitetulla vertailukaudella kussakin ajoneuvojen alaryhmässä, työajoneuvoja lukuun ottamatta, määritettynä liitteessä I olevan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

1)

’CO2-vertailupäästöillä’ kaikkien uusien raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen keskiarvoa 1 artiklassa tarkoitetulla vertailukaudella kussakin ajoneuvojen alaryhmässä, työajoneuvoja lukuun ottamatta, määritettynä liitteessä I olevan 3 kohdan mukaisesti;

2

| 2) | ’hiilidioksidipäästöillä’ yksittäisen raskaan hyötyajoneuvon hiilidioksidipäästöjä määritettyinä liitteessä I olevan 2.1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2)

’hiilidioksidipäästöillä’ yksittäisen raskaan hyötyajoneuvon hiilidioksidipäästöjä määritettyinä liitteessä I olevan 2.1 kohdan mukaisesti;

| 3) | ’vuoden Y raportointikaudella’ 1 päivänä heinäkuuta vuonna Y alkavaa ja 30 päivänä kesäkuuta vuonna Y+1 päättyvää kautta; |
| --- | --- |

3)

’vuoden Y raportointikaudella’ 1 päivänä heinäkuuta vuonna Y alkavaa ja 30 päivänä kesäkuuta vuonna Y+1 päättyvää kautta;

| 4) | ’keskimääräisillä hiilidioksidipäästöillä’ valmistajan uusien raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen keskiarvoa tietyllä raportointikaudella määritettynä liitteessä I olevan 2.7 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

4)

’keskimääräisillä hiilidioksidipäästöillä’ valmistajan uusien raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen keskiarvoa tietyllä raportointikaudella määritettynä liitteessä I olevan 2.7 kohdan mukaisesti;

| 5) | ’hiilidioksidipäästötavoitteella’ yksittäisen valmistajan hiilidioksidipäästötavoitetta ilmaistuna grammoina tonnikilometriä kohden ja määritettynä liitteessä I olevan 4 kohdan mukaisesti vuosittain edellisen raportointikauden osalta; |
| --- | --- |

5)

’hiilidioksidipäästötavoitteella’ yksittäisen valmistajan hiilidioksidipäästötavoitetta ilmaistuna grammoina tonnikilometriä kohden ja määritettynä liitteessä I olevan 4 kohdan mukaisesti vuosittain edellisen raportointikauden osalta;

| 6) | ’jäykällä kuorma-autolla’ kuorma-autoa, jota ei ole suunniteltu tai valmistettu puoliperävaunun vetämistä varten; |
| --- | --- |

6)

’jäykällä kuorma-autolla’ kuorma-autoa, jota ei ole suunniteltu tai valmistettu puoliperävaunun vetämistä varten;

| 7) | ’vetoajoneuvolla’ vetoyksikköä, joka on suunniteltu ja rakennettu yksinomaan tai pääasiallisesti puoliperävaunujen vetämistä varten; |
| --- | --- |

7)

’vetoajoneuvolla’ vetoyksikköä, joka on suunniteltu ja rakennettu yksinomaan tai pääasiallisesti puoliperävaunujen vetämistä varten;

| 8) | ’ajoneuvojen alaryhmällä’ liitteessä I olevassa 1 kohdassa määriteltyä ajoneuvojoukkoa, jolla on kyseisten ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittämisen kannalta merkitykselliset yhteiset ja erityiset tekniset ominaispiirteet; |
| --- | --- |

8)

’ajoneuvojen alaryhmällä’ liitteessä I olevassa 1 kohdassa määriteltyä ajoneuvojoukkoa, jolla on kyseisten ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittämisen kannalta merkitykselliset yhteiset ja erityiset tekniset ominaispiirteet;

| 9) | ’työajoneuvolla’ raskasta hyötyajoneuvoa, jonka hiilidioksidipäästöt ja polttoaineenkulutus on määritetty asetuksen (EY) N:o 595/2009 ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisesti ainoastaan muiden kuin tämän asetuksen liitteessä I olevassa 2.1 kohdassa määriteltyjen käyttöprofiilien osalta; |
| --- | --- |

9)

’työajoneuvolla’ raskasta hyötyajoneuvoa, jonka hiilidioksidipäästöt ja polttoaineenkulutus on määritetty asetuksen (EY) N:o 595/2009 ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisesti ainoastaan muiden kuin tämän asetuksen liitteessä I olevassa 2.1 kohdassa määriteltyjen käyttöprofiilien osalta;

| 10) | ’valmistajalla’ henkilöä tai tahoa, joka vastaa uusia raskaita hyötyajoneuvoja koskevien tietojen toimittamisesta asetuksen (EU) 2018/956 5 artiklan mukaisesti tai, jos kyse on nollapäästöisistä raskaista hyötyajoneuvoista, henkilöä tai tahoa, joka vastaa hyväksyntäviranomaiselle kaikista kokonaisen ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntämenettelyyn tai yksittäishyväksyntämenettelyyn liittyvistä seikoista direktiivin 2007/46/EY mukaisesti ja joka vastaa tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamisesta; |
| --- | --- |

10)

’valmistajalla’ henkilöä tai tahoa, joka vastaa uusia raskaita hyötyajoneuvoja koskevien tietojen toimittamisesta asetuksen (EU) 2018/956 5 artiklan mukaisesti tai, jos kyse on nollapäästöisistä raskaista hyötyajoneuvoista, henkilöä tai tahoa, joka vastaa hyväksyntäviranomaiselle kaikista kokonaisen ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntämenettelyyn tai yksittäishyväksyntämenettelyyn liittyvistä seikoista direktiivin 2007/46/EY mukaisesti ja joka vastaa tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamisesta;

| 11) | ’nollapäästöisellä raskaalla hyötyajoneuvolla’ raskasta hyötyajoneuvoa, jossa ei ole polttomoottoria tai jossa on polttomoottori, jonka päästöt ovat alle 1 g CO2/kWh määritettynä asetuksen (EY) N:o 595/2009 ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisesti tai jonka päästöt ovat alle 1 g CO2/km määritettynä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 (16) ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

11)

’nollapäästöisellä raskaalla hyötyajoneuvolla’ raskasta hyötyajoneuvoa, jossa ei ole polttomoottoria tai jossa on polttomoottori, jonka päästöt ovat alle 1 g CO2/kWh määritettynä asetuksen (EY) N:o 595/2009 ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisesti tai jonka päästöt ovat alle 1 g CO2/km määritettynä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 (16) ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisesti;

2

2

16

| 12) | ’vähäpäästöisellä raskaalla hyötyajoneuvolla’ raskasta hyötyajoneuvoa, joka ei ole nollapäästöinen raskas hyötyajoneuvo ja jonka hiilidioksidipäästöt ovat alle puolet sen ajoneuvojen alaryhmän kaikkien ajoneuvojen CO2-vertailupäästöistä, johon raskas hyötyajoneuvo kuuluu, määritettyinä liitteessä I olevan 2.3.3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

12)

’vähäpäästöisellä raskaalla hyötyajoneuvolla’ raskasta hyötyajoneuvoa, joka ei ole nollapäästöinen raskas hyötyajoneuvo ja jonka hiilidioksidipäästöt ovat alle puolet sen ajoneuvojen alaryhmän kaikkien ajoneuvojen CO2-vertailupäästöistä, johon raskas hyötyajoneuvo kuuluu, määritettyinä liitteessä I olevan 2.3.3 kohdan mukaisesti;

2

| 13) | ’käyttöprofiililla’ tavoitenopeussyklin, hyötykuorma-arvon, rungon tai perävaunun konfiguraation ja mahdollisten muiden parametrien yhdistelmää, joka ilmentää ajoneuvon käyttötarkoitusta ja jonka pohjalta raskaan hyötyajoneuvon hiilidioksidipäästöt ja polttoaineenkulutus määritetään; |
| --- | --- |

13)

’käyttöprofiililla’ tavoitenopeussyklin, hyötykuorma-arvon, rungon tai perävaunun konfiguraation ja mahdollisten muiden parametrien yhdistelmää, joka ilmentää ajoneuvon käyttötarkoitusta ja jonka pohjalta raskaan hyötyajoneuvon hiilidioksidipäästöt ja polttoaineenkulutus määritetään;

| 14) | ’tavoitenopeussyklillä’ kuvausta ajoneuvon nopeudesta, jonka kuljettaja haluaa saavuttaa tai johon liikenneolosuhteet pakottavat, suhteessa matkan aikana ajettuun etäisyyteen; |
| --- | --- |

14)

’tavoitenopeussyklillä’ kuvausta ajoneuvon nopeudesta, jonka kuljettaja haluaa saavuttaa tai johon liikenneolosuhteet pakottavat, suhteessa matkan aikana ajettuun etäisyyteen;

| 15) | ’hyötykuormalla’ ajoneuvon eri olosuhteissa kuljettamien tavaroiden painoa. |
| --- | --- |

15)

’hyötykuormalla’ ajoneuvon eri olosuhteissa kuljettamien tavaroiden painoa.

4 artikla

Valmistajan keskimääräiset hiilidioksidipäästöt

Komissio määrittää 1 päivästä heinäkuuta 2020 alkaen ja kullakin seuraavalla raportointikaudella kunkin valmistajan keskimääräiset hiilidioksidipäästöt grammoina tonnikilometriä kohden edellisen raportointikauden osalta ottaen huomioon seuraavat:

| a) | asetuksen (EU) 2018/956 mukaisesti raportoitavat tiedot valmistajan uusista raskaista hyötyajoneuvoista, jotka on rekisteröity edellisellä raportointikaudella, lukuun ottamatta työajoneuvoja, ja |
| --- | --- |

a)

asetuksen (EU) 2018/956 mukaisesti raportoitavat tiedot valmistajan uusista raskaista hyötyajoneuvoista, jotka on rekisteröity edellisellä raportointikaudella, lukuun ottamatta työajoneuvoja, ja

| b) | 5 artiklan mukaisesti määritettävä nolla- ja vähäpäästöisyyskerroin. |
| --- | --- |

b)

5 artiklan mukaisesti määritettävä nolla- ja vähäpäästöisyyskerroin.

Keskimääräiset hiilidioksidipäästöt määritetään liitteessä I olevan 2.7 kohdan mukaisesti.

5 artikla

Nolla- ja vähäpäästöiset raskaat hyötyajoneuvot

1.   Komissio määrittää 1 päivästä heinäkuuta 2020 alkaen ja kutakin seuraavaa raportointikautta varten kunkin valmistajan nolla- ja vähäpäästöisyyskertoimen edellisen raportointikauden osalta.

Nolla- ja vähäpäästöisyyskerrointa määritettäessä on otettava huomioon valmistajan ajoneuvokantaan asianomaisella raportointikaudella kuuluneiden nolla- ja vähäpäästöisten raskaiden hyötyajoneuvojen lukumäärä ja hiilidioksidipäästöt, mukaan lukien 2 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut nollapäästöiset raskaat hyötyajoneuvot sekä nolla- ja vähäpäästöiset työajoneuvot, ja se määritetään liitteessä I olevan 2.3 kohdan mukaisesti.

2.   Edellä olevaa 1 kohtaa sovellettaessa nolla- ja vähäpäästöiset raskaat hyötyajoneuvot lasketaan raportointikausien 2019–2024 osalta seuraavasti:

| a) | nollapäästöinen raskas hyötyajoneuvo lasketaan kahdeksi ajoneuvoksi; ja |
| --- | --- |

a)

nollapäästöinen raskas hyötyajoneuvo lasketaan kahdeksi ajoneuvoksi; ja

| b) | vähäpäästöinen raskas hyötyajoneuvo lasketaan enintään kahdeksi ajoneuvoksi sen mukaan, mikä on sen hiilidioksidipäästöjen suhde liitteessä I olevan 2.3.3 kohdan mukaisesti määriteltyyn sen ajoneuvojen alaryhmän vähäpäästöisyyden kynnysarvoon, johon ajoneuvo kuuluu. |
| --- | --- |

b)

vähäpäästöinen raskas hyötyajoneuvo lasketaan enintään kahdeksi ajoneuvoksi sen mukaan, mikä on sen hiilidioksidipäästöjen suhde liitteessä I olevan 2.3.3 kohdan mukaisesti määriteltyyn sen ajoneuvojen alaryhmän vähäpäästöisyyden kynnysarvoon, johon ajoneuvo kuuluu.

Nolla- ja vähäpäästöisyyskerroin määritetään liitteessä I olevan 2.3.1 kohdan mukaisesti.

3.   Vuoden 2025 raportointikaudesta alkaen päästöttömyys- ja vähäpäästöisyyskerroin määritetään 2 prosentin vertailuarvon perusteella liitteessä I olevan 2.3.2 kohdan mukaisesti.

4.   Nolla- ja vähäpäästöisyyskerroin saa alentaa valmistajan keskimääräisiä hiilidioksidipäästöjä enintään 3 prosenttia. Edellä 2 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettujen päästöttömien raskaiden hyötyajoneuvojen vaikutus kyseiseen kertoimeen saa alentaa valmistajan keskimääräisiä hiilidioksidipäästöjä enintään 1,5 prosenttia.

6 artikla

Valmistajan hiilidioksidipäästötavoitteet

Komissio vahvistaa 1 päivästä heinäkuuta 2026 alkaen ja kutakin seuraavaa raportointikautta varten kunkin valmistajan hiilidioksidipäästötavoitteen edellisen raportointikauden osalta. Hiilidioksidipäästötavoite on kaikkia ajoneuvojen alaryhmiä edustava seuraavien arvojen tulojen summa:

| a) | edellä 1 artiklan ensimmäisen alakohdan a tai b alakohdassa vahvistettu hiilidioksidipäästövähennystavoite tapauksen mukaan; |
| --- | --- |

a)

edellä 1 artiklan ensimmäisen alakohdan a tai b alakohdassa vahvistettu hiilidioksidipäästövähennystavoite tapauksen mukaan;

| b) | CO2-vertailupäästöt; |
| --- | --- |

b)

CO2-vertailupäästöt;

2

| c) | valmistajan ajoneuvojen osuus kussakin ajoneuvojen alaryhmässä; |
| --- | --- |

c)

valmistajan ajoneuvojen osuus kussakin ajoneuvojen alaryhmässä;

| d) | kuhunkin ajoneuvojen alaryhmään sovellettavat vuosittaisen ajokilometrimäärän ja hyötykuorman painotuskertoimet. |
| --- | --- |

d)

kuhunkin ajoneuvojen alaryhmään sovellettavat vuosittaisen ajokilometrimäärän ja hyötykuorman painotuskertoimet.

Hiilidioksidipäästötavoite määritetään liitteessä I olevan 4 kohdan mukaisesti.

7 artikla

Päästöhyvitykset ja päästövelat

1.   Määritettäessä, noudattaako valmistaja vuosien 2025–2029 raportointikausien hiilidioksidipäästötavoitteitaan, on otettava huomioon sen liitteessä I olevan 5 kohdan mukaisesti määritetyt päästöhyvitykset tai päästövelat, jotka vastaavat kyseisen valmistajan uusien raskaiden hyötyajoneuvojen määrää raportointikauden aikana, työajoneuvoja lukuun ottamatta, kerrottuna seuraavalla:

| a) | tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hiilidioksidipäästövähennyspolun ja valmistajan keskimääräiset hiilidioksidipäästöjen erotus, jos erotus on positiivinen (”päästöhyvitykset”), tai |
| --- | --- |

a)

tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hiilidioksidipäästövähennyspolun ja valmistajan keskimääräiset hiilidioksidipäästöjen erotus, jos erotus on positiivinen (”päästöhyvitykset”), tai

| b) | valmistajan keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen ja hiilidioksidipäästötavoitteen erotus, jos erotus on positiivinen (”päästövelat”). |
| --- | --- |

b)

valmistajan keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen ja hiilidioksidipäästötavoitteen erotus, jos erotus on positiivinen (”päästövelat”).

Päästöhyvityksiä on kerrytettävä vuosien 2019–2029 raportointikausilla. Vuosien 2019–2024 raportointikausilla kertyneet päästöhyvitykset otetaan kuitenkin huomioon ainoastaan määritettäessä, noudattaako valmistaja vuoden 2025 raportointikauden hiilidioksidipäästötavoitettaan.

Päästövelkoja on kerrytettävä vuosien 2025–2029 raportointikausilla. Valmistajan kokonaispäästövelka ei kuitenkaan saa olla suurempi kuin 5 prosenttia valmistajan vuoden 2025 raportointikauden hiilidioksidipäästötavoitteesta kerrottuna asianomaisen valmistajan raskaiden hyötyajoneuvojen määrällä kyseisellä kaudella (”päästövelkaraja”).

Vuosien 2025–2028 raportointikausina kertyneet päästöhyvitykset ja päästövelat – jos niitä on – siirretään raportointikaudelta seuraavalle. Mahdolliset jäljellä olevat päästövelat on katettava vuoden 2029 raportointikaudella.

2.   Kullekin valmistajalle on liitteessä I olevan 5.1 kohdan mukaisesti määritettävä hiilidioksidipäästövähennyspolku, joka perustuu lineaariseen kehityspolkuun 1 artiklan toisessa kohdassa tarkoitettujen CO2-vertailupäästöjen ja kyseisen artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdassa täsmennetyn vuoden 2025 raportointikauden hiilidioksidipäästötavoitteen välillä sekä vuoden 2025 raportointikauden tavoitteen ja kyseisen artiklan ensimmäisen kohdan b alakohdassa täsmennetyn vuoden 2030 raportointikaudesta alkaen sovellettavan hiilidioksidipäästötavoitteen välillä.

8 artikla

Hiilidioksidipäästötavoitteiden noudattaminen

1.   Jos valmistajan todetaan 2 kohdan mukaisesti tietyllä raportointikaudella vuodesta 2025 alkaen ylittäneen hiilidioksidipäästöt, komissio määrää seuraavalla kaavalla laskettavan hiilidioksidin liikapäästömaksun:

| a) | kaudeksi 2025–2029
  (Hiilidioksidin liikapäästömaksu) = (hiilidioksidin päästöylitys x 4 250 €/g CO2/tkm) |
| --- | --- |

a)

kaudeksi 2025–2029

(Hiilidioksidin liikapäästömaksu) = (hiilidioksidin päästöylitys x 4 250 €/g CO2/tkm)

| b) | vuodesta 2030 alkaen
  (Hiilidioksidin liikapäästömaksu) = (hiilidioksidin päästöylitys x 6 800 €/g CO2/tkm). |
| --- | --- |

b)

vuodesta 2030 alkaen

(Hiilidioksidin liikapäästömaksu) = (hiilidioksidin päästöylitys x 6 800 €/g CO2/tkm).

2.   Valmistajalla katsotaan olevan hiilidioksidipäästöylitys, jos jokin seuraavista tapauksista toteutuu:

| a) | jos jollain vuosien 2025–2028 raportointikaudella päästövelkojen summa, josta on vähennetty päästöhyvitysten summa, ylittää 7 artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetun päästövelkarajan; |
| --- | --- |

a)

jos jollain vuosien 2025–2028 raportointikaudella päästövelkojen summa, josta on vähennetty päästöhyvitysten summa, ylittää 7 artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetun päästövelkarajan;

| b) | jos päästövelkojen summa, josta on vähennetty päästöhyvitysten summa, on vuoden 2029 raportointikaudella jos arvo on positiivinen; |
| --- | --- |

b)

jos päästövelkojen summa, josta on vähennetty päästöhyvitysten summa, on vuoden 2029 raportointikaudella jos arvo on positiivinen;

| c) | jos valmistajan keskimääräiset hiilidioksidipäästöt ovat vuoden 2030 raportointikaudesta alkaen suuremmat kuin sen hiilidioksidipäästötavoite. |
| --- | --- |

c)

jos valmistajan keskimääräiset hiilidioksidipäästöt ovat vuoden 2030 raportointikaudesta alkaen suuremmat kuin sen hiilidioksidipäästötavoite.

Tietyn raportointikauden hiilidioksidipäästöylitys lasketaan liitteessä I olevan 6 kohdan mukaisesti.

3.   Komissio päättää täytäntöönpanosäädöksillä keinoista tämän artiklan 1 kohdan mukaisten hiilidioksidin liikapäästömaksujen perimiseksi. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

4.   Hiilidioksidin liikapäästömaksusta kertyviä määriä pidetään Euroopan unionin yleiseen talousarvioon otettavina tuloina.

9 artikla

Seurantatietojen tarkastaminen

1.   Tyyppihyväksyntäviranomaisten on viipymättä ilmoitettava komissiolle poikkeamista, joita havaitaan käytössä olevien raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöarvoissa verrattuna vaatimuksenmukaisuustodistuksissa tai asetuksen (EU) 2017/2400 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa asiakastiedotteissa ilmoitettuihin arvoihin tämän asetuksen 13 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen suoritettujen tarkastusten seurauksena.

2.   Komissio ottaa 1 kohdassa tarkoitetut poikkeamat huomioon laskiessaan valmistajan keskimääräisiä hiilidioksidipäästöjä.

3.   Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat menettelyjä tällaisista poikkeamista ilmoittamiseksi ja niiden ottamiseksi huomioon keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen laskennassa. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

10 artikla

CO2-vertailupäästöjen arviointi

Jotta voidaan varmistaa CO2-vertailupäästöjen luotettavuus ja edustavuus unionin koko ajoneuvokantaa koskevien hiilidioksidipäästötavoitteiden määrittämisen perustana, komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä menetelmät, joilla arvioidaan CO2-vertailupäästöjen määrittämisedellytysten soveltamista, sekä perusteet sen määrittämiseksi, onko näitä päästöjä kasvatettu epäasianmukaisesti ja miten ne on korjattava, jos näin on tapahtunut.

2

2

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

11 artikla

Tietojen julkaiseminen ja valmistajien onnistuminen tavoitteiden täyttämisessä

1.   Komissio julkaisee kunkin vuoden huhtikuun 30 päivään mennessä hyväksyttävillä täytäntöönpanosäädöksillä luettelon seuraavista:

| a) | 1 päivästä heinäkuuta 2020 alkaen 4 artiklassa tarkoitetut kunkin valmistajan edellisen raportointikauden keskimääräiset hiilidioksidipäästöt; |
| --- | --- |

a)

1 päivästä heinäkuuta 2020 alkaen 4 artiklassa tarkoitetut kunkin valmistajan edellisen raportointikauden keskimääräiset hiilidioksidipäästöt;

| b) | 1 päivästä heinäkuuta 2020 alkaen 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu kunkin valmistajan edellisen raportointikauden nolla- ja vähäpäästöisyyskerroin; |
| --- | --- |

b)

1 päivästä heinäkuuta 2020 alkaen 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu kunkin valmistajan edellisen raportointikauden nolla- ja vähäpäästöisyyskerroin;

| c) | 1 päivästä heinäkuuta 2026 alkaen 6 artiklassa tarkoitettu kunkin valmistajan edellisen raportointikauden hiilidioksidipäästötavoite; |
| --- | --- |

c)

1 päivästä heinäkuuta 2026 alkaen 6 artiklassa tarkoitettu kunkin valmistajan edellisen raportointikauden hiilidioksidipäästötavoite;

| d) | 1 päivästä heinäkuuta 202030 päivään kesäkuuta 2031 7 artiklassa tarkoitetut kunkin valmistajan hiilidioksidipäästövähennyspolku ja päästöhyvitykset ja 1 päivästä heinäkuuta 202630 päivään kesäkuuta 2031 sen edellisen raportointikauden päästövelat; |
| --- | --- |

d)

1 päivästä heinäkuuta 202030 päivään kesäkuuta 2031 7 artiklassa tarkoitetut kunkin valmistajan hiilidioksidipäästövähennyspolku ja päästöhyvitykset ja 1 päivästä heinäkuuta 202630 päivään kesäkuuta 2031 sen edellisen raportointikauden päästövelat;

| e) | 1 päivästä heinäkuuta 2026 alkaen 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kunkin valmistajan edellisen raportointikauden hiilidioksidipäästöylitykset; |
| --- | --- |

e)

1 päivästä heinäkuuta 2026 alkaen 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kunkin valmistajan edellisen raportointikauden hiilidioksidipäästöylitykset;

| f) | 1 päivästä heinäkuuta 2020 alkaen kaikkien unionissa edellisellä raportointikaudella rekisteröityjen uusien raskaiden hyötyajoneuvojen keskimääräiset hiilidioksidipäästöt. |
| --- | --- |

f)

1 päivästä heinäkuuta 2020 alkaen kaikkien unionissa edellisellä raportointikaudella rekisteröityjen uusien raskaiden hyötyajoneuvojen keskimääräiset hiilidioksidipäästöt.

Viimeistään huhtikuun 30 päivänä 2021 julkaistavaan luetteloon on sisällytettävä 1 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetut CO2-vertailupäästöt.

2.   Komissio hyväksyy delegoituja säädöksiä 17 artiklan mukaisesti mukauttaakseen CO2-vertailupäästöjä seuraavasti:

| a) | jos käyttöprofiilien painoarvoja tai hyötykuorma-arvoja on mukautettu 14 artiklan 1 kohdan b tai c alakohdan mukaisesti, soveltamalla liitteessä II olevan 1 kohdassa säädettyä menettelyä; |
| --- | --- |

a)

jos käyttöprofiilien painoarvoja tai hyötykuorma-arvoja on mukautettu 14 artiklan 1 kohdan b tai c alakohdan mukaisesti, soveltamalla liitteessä II olevan 1 kohdassa säädettyä menettelyä;

| b) | jos on määritetty mukautuskertoimia 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti, soveltamalla kyseisiä mukautuskertoimia CO2-vertailupäästöihin; |
| --- | --- |

b)

jos on määritetty mukautuskertoimia 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti, soveltamalla kyseisiä mukautuskertoimia CO2-vertailupäästöihin;

| c) | jos on määritetty 10 artiklassa tarkoitettujen menetelmien mukaisesti, että CO2-vertailupäästöjä on kasvatettu epäasianmukaisesti, korjaamalla CO2-vertailupäästöt viimeistään 30 päivänä huhtikuuta 2022. |
| --- | --- |

c)

jos on määritetty 10 artiklassa tarkoitettujen menetelmien mukaisesti, että CO2-vertailupäästöjä on kasvatettu epäasianmukaisesti, korjaamalla CO2-vertailupäästöt viimeistään 30 päivänä huhtikuuta 2022.

Komissio julkaisee mukautetut CO2-vertailupäästöarvot ja käyttää näitä arvoja laskettaessa valmistajan hiilidioksidipäästötavoitteita, joita sovelletaan arvojen mukauttamisesta annettujen delegoitujen säädösten soveltamispäivästä alkavilla raportointikausilla.

12 artikla

Todelliset ajonaikaiset hiilidioksidipäästöt ja energiankulutus

1.   Komissio valvoo ja arvioi asetuksen (EY) N:o 595/2009 mukaisesti määritettyjen hiilidioksidipäästö- ja energiankulutusarvojen edustavuutta todellisiin ajo-olosuhteisiin verrattuna.

Lisäksi komissio kerää säännöllisesti tietoja sellaisten raskaiden hyötyajoneuvojen todellisista ajonaikaisista hiilidioksidipäästöistä ja energiankulutuksesta, joihin on asennettu polttoaineen- ja/tai energiankulutuksen seurantalaitteet, alkaen uusista raskaista hyötyajoneuvoista, jotka rekisteröidään asetuksen (EY) N:o 595/2009 5 c artiklan b alakohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden soveltamispäivästä.

Komissio varmistaa, että yleisölle tiedotetaan siitä, miten edustavuus kehittyy ajan mittaan.

2.   Tämän artiklan 1 kohtaa sovellettaessa komissio varmistaa, että se saa asetuksen (EY) N:o 595/2009 5 c artiklan b alakohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden soveltamispäivästä alkaen säännöllisin väliajoin joko valmistajilta, kansallisilta viranomaisilta tai suoralla tiedonsiirrolla ajoneuvoista käyttöönsä seuraavat parametrit, jotka liittyvät raskaiden hyötyajoneuvojen todellisiin ajonaikaisiin hiilidioksidipäästöihin ja energiankulutukseen:

| a) | ajoneuvon valmistenumero; |
| --- | --- |

a)

ajoneuvon valmistenumero;

| b) | polttoaineen- ja sähköenergiankulutus; |
| --- | --- |

b)

polttoaineen- ja sähköenergiankulutus;

| c) | kuljetun matkan kokonaispituus; |
| --- | --- |

c)

kuljetun matkan kokonaispituus;

| d) | hyötykuorma; |
| --- | --- |

d)

hyötykuorma;

| e) | ulkoisesti ladattavista hybridisähkökäyttöisistä raskaista hyötyajoneuvoista polttoaineen- ja sähköenergiankulutus sekä kuljettu matka eri ajotapojen mukaan jaoteltuna; |
| --- | --- |

e)

ulkoisesti ladattavista hybridisähkökäyttöisistä raskaista hyötyajoneuvoista polttoaineen- ja sähköenergiankulutus sekä kuljettu matka eri ajotapojen mukaan jaoteltuna;

| f) | muut parametrit, jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että tämän artiklan 1 kohdassa vahvistettu velvoite voidaan täyttää. |
| --- | --- |

f)

muut parametrit, jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että tämän artiklan 1 kohdassa vahvistettu velvoite voidaan täyttää.

Komissio käsittelee tämän kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti saadut tiedot ja luo anonyymiksi muutetun ja koostetun tietoaineiston, myös valmistajakohtaisesti, 1 kohdan soveltamiseksi. Ajoneuvojen valmistenumeroita käytetään ainoastaan kyseiseen tietojenkäsittelyyn, ja niitä saa säilyttää vain sen ajan kuin niitä tarvitaan tähän tarkoitukseen.

3.   Jotta eroa todellisiin ajonaikaisiin päästöihin estetään kasvamasta, komissio arvioi viimeistään kahden vuoden ja viiden kuukauden kuluttua asetuksen (EY) N:o 595/2009 5 c artiklan b alakohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden soveltamispäivästä, miten polttoaineen- ja energiankulutusta koskevia tietoja voidaan käyttää sen varmistamiseen, että kyseisen asetuksen mukaisesti määritetyt ajoneuvon hiilidioksidipäästöjä ja energiankulutusta kuvaavat arvot edustavat ajan mittaan edelleen todellisia ajonaikaisia päästöjä kunkin valmistajan osalta.

Komissio seuraa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun eron kehitystä ja antaa siitä vuosittain kertomuksen sekä arvioi vuonna 2027 eron kasvun estämiseksi mahdollisuutta ottaa käyttöön mekanismi valmistajan keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen mukauttamiseksi vuodesta 2030 alkaen ja antaa tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen mekanismin perustamisesta.

4.   Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä yksityiskohtaisen menettelyn tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen keräämistä ja käsittelyä varten. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

13 artikla

Raskaiden hyötyajoneuvojen käytönaikaisten hiilidioksidipäästöjen tarkastaminen

1.   Valmistajien on varmistettava, että asetuksen (EU) 2017/2400 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuun asiakastiedotteeseen kirjatut hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen arvot vastaavat kyseisen asetuksen mukaisesti määritettyjä raskaan hyötyajoneuvon käytönaikaisia hiilidioksidipäästöjä ja polttoaineenkulutusta.

2.   Jäljempänä 4 kohdassa tarkoitettujen menettelyjen voimaantulon jälkeen tyyppihyväksyntäviranomaisten on niiden valmistajien osalta, joille ne ovat myöntäneet asetuksen (EY) N:o 595/2009 ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisesti luvan simulointivälineen käyttöön, todennettava ajoneuvojen tarkoitustenmukaisten ja edustavien otosten perusteella, että asiakastiedotteisiin kirjatut hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen arvot vastaavat kyseisen asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisesti määritettyjä raskaan hyötyajoneuvon käytönaikaisia hiilidioksidipäästöjä ja polttoaineenkulutusta, ja otettava tarvittaessa huomioon käytettävissä olevat ajoneuvoihin asennetuista polttoaineen- ja/tai energiankulutuksen seurantalaitteista saatavat tiedot.

Tyyppihyväksyntäviranomaisten on myös muun muassa ajoneuvoihin asennetuista polttoaineen- ja/tai energiankulutuksen seurantalaitteista saatavia tietoja käyttämällä todennettava, onko olemassa otoksen ajoneuvoihin asennettuja tai niihin liittyviä strategioita, joilla parannetaan keinotekoisesti ajoneuvon suorituskykyä hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen sertifiointia varten tehtävissä testeissä tai laskelmissa.

3.   Jos 2 kohdan mukaisesti suoritettavissa tarkastuksissa havaitaan, että hiilidioksidipäästö- ja polttoainekulutusarvot eivät vastaa todellisia päästöjä tai kulutusta eikä tämän voida katsoa johtuvan simulointivälineen virhetoiminnasta, tai havaitaan strategioita, joilla parannetaan keinotekoisesti ajoneuvon suorituskykyä, asiasta vastaavan tyyppihyväksyntäviranomaisen on toteutettava asetuksen (EU) 2018/858 XI luvussa vahvistetut tarvittavat toimenpiteet sekä lisäksi varmistettava tapauksen mukaan asiakastiedotteiden, vaatimustenmukaisuustodistusten ja yksittäishyväksyntätodistusten korjaaminen.

4.   Komissio määrittää täytäntöönpanosäädöksillä menettelyt tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tarkastusten suorittamista varten. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Siirretään komissiolle valta antaa 17 artiklan mukaisesti ennen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanosäädösten hyväksymistä delegoitu säädös tämän asetuksen täydentämiseksi vahvistamalla ohjaavat periaatteet ja perusteet ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen menettelyjen määrittelemiseksi.

14 artikla

Liitteiden I ja II muuttaminen

1.   Sen varmistamiseksi, että teknisissä parametreissa, joita käytetään laskettaessa 4 artiklassa tarkoitettuja valmistajan keskimääräisiä hiilidioksidipäästöjä ja 6 artiklassa tarkoitettuja hiilidioksidipäästötavoitteita, otetaan huomioon tekninen kehitys ja tavaraliikenteen logistiikan edistyminen, komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä 17 artiklan mukaisesti seuraavien liitteissä I ja II vahvistettujen säännösten muuttamiseksi:

| a) | liitteen I taulukossa 1 vahvistetut ohjaamotyyppiä ja moottorin tehoa koskevat kohdat sekä kyseisessä taulukossa tarkoitettujen käsitteiden ”makuuohjaamo” ja ”päiväohjaamo” määritelmät; |
| --- | --- |

a)

liitteen I taulukossa 1 vahvistetut ohjaamotyyppiä ja moottorin tehoa koskevat kohdat sekä kyseisessä taulukossa tarkoitettujen käsitteiden ”makuuohjaamo” ja ”päiväohjaamo” määritelmät;

| b) | liitteen I taulukossa 2 vahvistetut käyttöprofiilien painoarvot; |
| --- | --- |

b)

liitteen I taulukossa 2 vahvistetut käyttöprofiilien painoarvot;

| c) | liitteen I taulukossa 3 vahvistetut hyötykuorma-arvot ja liitteen II taulukossa 1 vahvistetut hyötykuorman mukautuskertoimet; |
| --- | --- |

c)

liitteen I taulukossa 3 vahvistetut hyötykuorma-arvot ja liitteen II taulukossa 1 vahvistetut hyötykuorman mukautuskertoimet;

| d) | liitteen I taulukossa 4 vahvistetut vuosittaiset ajokilometriarvot. |
| --- | --- |

d)

liitteen I taulukossa 4 vahvistetut vuosittaiset ajokilometriarvot.

2.   Jos asetuksessa (EY) N:o 595/2009 ja sen täytäntöönpanotoimenpiteissä säädettyihin tyyppihyväksyntämenettelyihin tehdään muita kuin tämän artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettuja muutoksia niin, että tämän kohdan mukaisesti määriteltyjen edustavien ajoneuvojen hiilidioksidipäästöt kasvavat tai vähenevät yli 5 g CO2/km, komissio soveltaa 11 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan mukaisesti CO2-vertailupäästöarvoon mukautuskerrointa, joka lasketaan liitteessä II olevassa 2 kohdassa esitetyllä kaavalla.

3.   Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä menetelmät, joilla määritellään ajoneuvojen alaryhmälle yksi tai useampi edustava ajoneuvo, mukaan lukien niiden tilastolliset painotukset, jonka pohjalta tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettu mukautus määritetään, ottaen huomioon asetuksen (EU) 2018/956 nojalla raportoidut valvontatiedot ja asetuksen (EU) 2017/2400 12 artiklan 1 kohdassa luetellut ajoneuvojen tekniset ominaisuudet. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään tämän asetuksen 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

15 artikla

Uudelleentarkastelu ja kertomus

1.   Komissio esittää 31 päivään joulukuuta 2022 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen vaikuttavuudesta, vuodesta 2030 sovellettavasta hiilidioksidipäästöjen vähennystavoitteesta ja päästöttömiä ja vähäpäästöisiä raskaita hyötyajoneuvoja koskevan kannustinmekanismin tasosta, muuntyyppisiä raskaita hyötyajoneuvoja – perävaunut, linja-autot ja työajoneuvot mukaan lukien – koskevien hiilidioksidipäästöjen vähennystavoitteiden asettamisesta sekä raskaita hyötyajoneuvoja koskevien sitovien hiilidioksidipäästövähennystavoitteiden käyttöönotosta vuosista 2035 ja 2040 alkaen. Vuoden 2030 tavoitetta on arvioitava unionin Pariisin sopimuksessa antamien sitoumusten mukaisesti.

2.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun kertomukseen sisällytetään:

| a) | arvio niiden menettelyjen vaikuttavuudesta, jotka koskevat etenkin 7 artiklassa tarkoitettua päästöhyvitysten ja päästövelkojen järjestelmää, ja siitä, onko asianmukaista jatkaa sen soveltamista vuonna 2030 ja sen jälkeen; |
| --- | --- |

a)

arvio niiden menettelyjen vaikuttavuudesta, jotka koskevat etenkin 7 artiklassa tarkoitettua päästöhyvitysten ja päästövelkojen järjestelmää, ja siitä, onko asianmukaista jatkaa sen soveltamista vuonna 2030 ja sen jälkeen;

| b) | arvio päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen käyttöönotosta ottaen huomioon direktiivissä 2009/33/EY asetetut tavoitteet sekä kyseisten raskaiden hyötyajoneuvojen markkinoille saattamiseen vaikuttavat parametrit ja edellytykset; |
| --- | --- |

b)

arvio päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen käyttöönotosta ottaen huomioon direktiivissä 2009/33/EY asetetut tavoitteet sekä kyseisten raskaiden hyötyajoneuvojen markkinoille saattamiseen vaikuttavat parametrit ja edellytykset;

| c) | arvio 5 artiklassa säädetyn päästöttömiä ja vähäpäästöisiä raskaita hyötyajoneuvoja koskevan kannustinmekanismin vaikuttavuutta ja sen eri osatekijöiden asianmukaisuutta, jotta sitä voidaan mukauttaa vuoden 2025 jälkeistä aikaa varten eriyttämällä se mahdollisesti päästöttömän toimintasäteen ja ajoneuvojen alaryhmän mukaan yhdessä ajokilometrimäärän ja hyötykuorman painotuskertoimien kanssa ja vahvistamalla sille sellainen soveltamispäivämäärä, että siirtymäaikaa on vähintään kolme vuotta; |
| --- | --- |

c)

arvio 5 artiklassa säädetyn päästöttömiä ja vähäpäästöisiä raskaita hyötyajoneuvoja koskevan kannustinmekanismin vaikuttavuutta ja sen eri osatekijöiden asianmukaisuutta, jotta sitä voidaan mukauttaa vuoden 2025 jälkeistä aikaa varten eriyttämällä se mahdollisesti päästöttömän toimintasäteen ja ajoneuvojen alaryhmän mukaan yhdessä ajokilometrimäärän ja hyötykuorman painotuskertoimien kanssa ja vahvistamalla sille sellainen soveltamispäivämäärä, että siirtymäaikaa on vähintään kolme vuotta;

| d) | arvio tarvittavan lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönotosta, mahdollisuudesta ottaa käyttöön moottorien hiilidioksidipäästönormit erityisesti työajoneuvoille sekä asetuksen (EU) 2017/2400 mukaisesti määritettyjen hiilidioksidipäästö- ja polttoaineenkulutusarvojen edustavuudesta todellisiin ajo-olosuhteisiin verrattuna; |
| --- | --- |

d)

arvio tarvittavan lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönotosta, mahdollisuudesta ottaa käyttöön moottorien hiilidioksidipäästönormit erityisesti työajoneuvoille sekä asetuksen (EU) 2017/2400 mukaisesti määritettyjen hiilidioksidipäästö- ja polttoaineenkulutusarvojen edustavuudesta todellisiin ajo-olosuhteisiin verrattuna;

| e) | ainoastaan tämän asetuksen soveltamista varten – näkökohtia, jotka koskevat raskaita hyötyajoneuvoja ja ajoneuvoyhdistelmiä ottaen huomioon kansallisessa liikenteessä sovellettavat painot ja mitat, esimerkiksi modulaariset ja intermodaaliset toimintamallit, samalla kun arvioidaan myös mahdollisia liikenneturvallisuuteen ja tehokkuuteen liittyviä näkökohtia, intermodaalisia vaikutuksia ja ympäristö-, infrastruktuuri- ja heijastusvaikutuksia sekä jäsenvaltioiden maantieteellistä sijaintia; |
| --- | --- |

e)

ainoastaan tämän asetuksen soveltamista varten – näkökohtia, jotka koskevat raskaita hyötyajoneuvoja ja ajoneuvoyhdistelmiä ottaen huomioon kansallisessa liikenteessä sovellettavat painot ja mitat, esimerkiksi modulaariset ja intermodaaliset toimintamallit, samalla kun arvioidaan myös mahdollisia liikenneturvallisuuteen ja tehokkuuteen liittyviä näkökohtia, intermodaalisia vaikutuksia ja ympäristö-, infrastruktuuri- ja heijastusvaikutuksia sekä jäsenvaltioiden maantieteellistä sijaintia;

| f) | arvio VECTO-simulointivälineestä, jotta varmistetaan, että välinettä päivitetään jatkuvasti ja oikea-aikaisesti: |
| --- | --- |

f)

arvio VECTO-simulointivälineestä, jotta varmistetaan, että välinettä päivitetään jatkuvasti ja oikea-aikaisesti:

| g) | arvio mahdollisuudesta kehittää erityiset menetelmät, joiden avulla voidaan arvioida myös uusiutuvan energian avulla tuotettujen ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (17) tarkoitetut kestävyyttä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit täyttävien synteettisten ja edistyneiden vaihtoehtoisten nestemäisten ja kaasumaisten uusiutuvien polttoaineiden, sähkön avulla tuotetut polttoaineet (e-fuels) mukaan lukien, käytön mahdollista osuutta hiilidioksidipäästövähennyksiin; |
| --- | --- |

g)

arvio mahdollisuudesta kehittää erityiset menetelmät, joiden avulla voidaan arvioida myös uusiutuvan energian avulla tuotettujen ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (17) tarkoitetut kestävyyttä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit täyttävien synteettisten ja edistyneiden vaihtoehtoisten nestemäisten ja kaasumaisten uusiutuvien polttoaineiden, sähkön avulla tuotetut polttoaineet (e-fuels) mukaan lukien, käytön mahdollista osuutta hiilidioksidipäästövähennyksiin;

| h) | arviovalmistajien välisen avoimen, läpinäkyvän ja syrjimättömän yhteenliittämisjärjestelyn toteuttamiskelpoisuudesta; |
| --- | --- |

h)

arviovalmistajien välisen avoimen, läpinäkyvän ja syrjimättömän yhteenliittämisjärjestelyn toteuttamiskelpoisuudesta;

| i) | arvio liikapäästömaksun tasosta, jotta varmistetaan, että liikapäästömaksu on suurempi kuin tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavan teknologian keskimääräiset rajakustannukset. |
| --- | --- |

i)

arvio liikapäästömaksun tasosta, jotta varmistetaan, että liikapäästömaksu on suurempi kuin tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavan teknologian keskimääräiset rajakustannukset.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuun kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus tämän asetuksen muuttamisesta.

4.   Asetuksen (EU) 2019/631 15 artiklan 5 kohdan mukaisen arvioinnin osana komissio arvioi mahdollisuutta osoittaa hiilidioksidin liikapäästömaksuista saatavat tulot erityiseen rahastoon tai asiaa koskevaan ohjelmaan, jotta voidaan varmistaa oikeudenmukainen siirtymä ilmastoneutraaliin talouteen Pariisin sopimuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja etenkin tukea autoteollisuuden työntekijöiden uudelleenkoulutusta, täydennyskolutusta, muuta taitojen kehittämistä ja uudelleensijoittamista kaikissa jäsenvaltioissa, joita asia koskee, ja erityisesti alueilla ja yhteisöissä, joihin siirtymä vaikuttaa eniten. Komissio antaa tarvittaessa tätä varten lainsäädäntöehdotuksen vuoteen 2027 mennessä.

5.   Komissio arvioi viimeistään vuonna 2023 mahdollisuutta kehittää unionin yhteinen menetelmä unionin markkinoille saatettujen uusien raskaiden hyötyajoneuvojen koko elinkaaren aikaisten hiilidioksidipäästöjen arviointia ja niitä koskevien tietojen johdonmukaista ilmoittamista varten. Komissio toimittaa kyseisen arvioinnin sekä tarvittavat ehdotukset jatkotoimenpiteiksi, kuten lainsäädäntöehdotukset, Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

16 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (18) 44 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu ilmastonmuutoskomitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

3.   Jos komitea ei anna lausuntoa, komissio ei hyväksy ehdotusta täytäntöönpanosäädökseksi, ja tuolloin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklan 4 kohdan kolmatta alakohtaa.

17 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 14 päivästä elokuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 11 artiklan 2 kohdassa, 13 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa ja 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 11 artiklan 2 kohdassa, 13 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa ja 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 11 artiklan 2 kohdan, 13 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan ja 14 artiklan 1 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

18 artikla

Asetuksen (EY) N:o 595/2009 muuttaminen

Muutetaan asetus (EY) N:o 595/2009 seuraavasti:

| 1) | Lisätään 2 artiklan ensimmäiseen alakohtaan virke seuraavasti:

  ”Sitä sovelletaan 5 a, 5 b ja 5 c artiklaa sovellettaessa myös O3- ja O4-luokan ajoneuvoihin.” |
| --- | --- |

1)

Lisätään 2 artiklan ensimmäiseen alakohtaan virke seuraavasti:

”Sitä sovelletaan 5 a, 5 b ja 5 c artiklaa sovellettaessa myös O3- ja O4-luokan ajoneuvoihin.”

3

4

| 2) | Lisätään artiklat seuraavasti:

  ”5 a artikla
  Valmistajia koskevat erityisvaatimukset M2-, M3-, N2-, N3-, O3- ja O4-luokan ajoneuvojen ympäristöominaisuuksien osalta

  1.   Valmistajien on varmistettava, että myytävät, rekisteröitävät tai käyttöönotettavat O3- ja O4-luokan uudet ajoneuvot täyttävät seuraavat vaatimukset:






  a) | näiden ajoneuvojen vaikutus moottoriajoneuvojen hiilidioksidipäästöihin, polttoaineenkulutukseen, virrankulutukseen ja päästöttömään toimintasäteeseen määritetään 5 c artiklan a alakohdassa tarkoitetun menetelmän mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

2)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”5 a artikla

Valmistajia koskevat erityisvaatimukset M2-, M3-, N2-, N3-, O3- ja O4-luokan ajoneuvojen ympäristöominaisuuksien osalta

1.   Valmistajien on varmistettava, että myytävät, rekisteröitävät tai käyttöönotettavat O3- ja O4-luokan uudet ajoneuvot täyttävät seuraavat vaatimukset:

a)

näiden ajoneuvojen vaikutus moottoriajoneuvojen hiilidioksidipäästöihin, polttoaineenkulutukseen, virrankulutukseen ja päästöttömään toimintasäteeseen määritetään 5 c artiklan a alakohdassa tarkoitetun menetelmän mukaisesti;

| b) | niihin asennetaan hyötykuorman seuranta- ja tallennuslaitteet 5 c artiklan b alakohdassa tarkoitettujen vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

niihin asennetaan hyötykuorman seuranta- ja tallennuslaitteet 5 c artiklan b alakohdassa tarkoitettujen vaatimusten mukaisesti.

2.   Valmistajien on varmistettava, että myytäviin, rekisteröitäviin tai käyttöönotettaviin M2-, M3-, N2- ja N3-luokan uusiin ajoneuvoihin asennetaan polttoaineen- ja/tai energiankulutuksen, hyötykuorman ja ajokilometrien seuranta- ja tallennuslaitteet 5 c artiklan b alakohdassa tarkoitettujen vaatimusten mukaisesti.

Niiden on myös varmistettava, että näiden ajoneuvojen päästötön toimintasäde ja virrankulutus määritetään 5 c artiklan c alakohdassa tarkoitetun menetelmän mukaisesti.

5 b artikla

Jäsenvaltioita koskevat erityisvaatimukset M2-, M3-, N2-, N3-, O3- ja O4-luokan ajoneuvojen ympäristöominaisuuksien osalta

1.   Kansallisten viranomaisten on 5 c artiklassa tarkoitettujen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisesti evättävä EY-tyyppihyväksyntä tai kansallinen tyyppihyväksyntä M2-, M3-, N2-, N3-, O3- ja O4-luokan uusilta ajoneuvotyypeiltä, jotka eivät täytä kyseisissä täytäntöönpanotoimenpiteissä asetettuja vaatimuksia.

2.   Kansallisten viranomaisten on 5 c artiklassa tarkoitettujen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisesti kiellettävä sellaisten M2-, M3-, N2-, N3-, O3- ja O4-luokan uusien ajoneuvotyyppien myynti, rekisteröinti tai käyttöönotto, jotka eivät täytä kyseisissä täytäntöönpanotoimenpiteissä asetettuja vaatimuksia.

5 c artikla

Toimenpiteet M2-, M3-, N2-, N3-, O3- ja O4-luokan ajoneuvojen ympäristöominaisuuksien tiettyjen näkökohtien määrittämiseksi

Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021 seuraavat toimenpiteet:

| a) | menetelmä, jolla arvioidaan O3- ja O4-luokan ajoneuvojen suorituskykyä siltä osin, miten ne vaikuttavat moottoriajoneuvojen hiilidioksidipäästöihin, polttoaineenkulutukseen, virrankulutukseen ja päästöttömiin toimintasäteisiin; |
| --- | --- |

a)

menetelmä, jolla arvioidaan O3- ja O4-luokan ajoneuvojen suorituskykyä siltä osin, miten ne vaikuttavat moottoriajoneuvojen hiilidioksidipäästöihin, polttoaineenkulutukseen, virrankulutukseen ja päästöttömiin toimintasäteisiin;

| b) | tekniset vaatimukset, jotka koskevat polttoaineen- ja/tai energiankulutuksen ja ajokilometrien seuranta- ja tallennuslaitteiden asentamista M2-, M3-, N2- ja N3-luokan moottoriajoneuvoihin sekä hyötykuorman tai ajoneuvon kokonaispainon määrittämis- ja tallennuslaitteiden asentamista ajoneuvoihin, joilla on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1242 (*1) 2 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a, b, c tai d alakohdassa säädetyt ominaisuudet, ja näiden ajoneuvojen ja O3- ja O4-luokan ajoneuvojen yhdistelmiin, mukaan lukien tarvittaessa ajoneuvoyhdistelmään kuuluvien ajoneuvojen välinen tiedonsiirto; |
| --- | --- |

b)

tekniset vaatimukset, jotka koskevat polttoaineen- ja/tai energiankulutuksen ja ajokilometrien seuranta- ja tallennuslaitteiden asentamista M2-, M3-, N2- ja N3-luokan moottoriajoneuvoihin sekä hyötykuorman tai ajoneuvon kokonaispainon määrittämis- ja tallennuslaitteiden asentamista ajoneuvoihin, joilla on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1242 (*1) 2 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a, b, c tai d alakohdassa säädetyt ominaisuudet, ja näiden ajoneuvojen ja O3- ja O4-luokan ajoneuvojen yhdistelmiin, mukaan lukien tarvittaessa ajoneuvoyhdistelmään kuuluvien ajoneuvojen välinen tiedonsiirto;

| c) | menetelmä M2-, M3-, N2- ja N3-luokan uusien ajoneuvojen päästöttömän toimintasäteen ja virrankulutuksen määrittämiseksi. |
| --- | --- |

c)

menetelmä M2-, M3-, N2- ja N3-luokan uusien ajoneuvojen päästöttömän toimintasäteen ja virrankulutuksen määrittämiseksi.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 13 a artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

(*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1242, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, hiilidioksidipäästönormien asettamisesta uusille raskaille hyötyajoneuvoille ja asetusten (EY) N:o 595/2009 ja (EU) 2018/956 sekä direktiivin 96/53/EY muuttamisesta (EUVL L 198, 25.7.2019, s. 202).”
  "

*1

| 3) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”13 a artikla
  Komiteamenettely

  1.   Komissiota avustaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/858 (*2) perustettu moottoriajoneuvoja käsittelevä tekninen komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.


  2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.


  3.   Jos komitea ei anna lausuntoa, komissio ei hyväksy ehdotusta täytäntöönpanosäädökseksi, ja tuolloin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklan 4 kohdan kolmatta alakohtaa.



  (*2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/858, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta, asetusten (EY) N:o 715/2007 ja (EY) N:o 595/2009 muuttamisesta sekä direktiivin 2007/46/EY kumoamisesta (EUVL L 151, 14.6.2018, s. 1).”
  " |
| --- | --- |

3)

Lisätään artikla seuraavasti:

”13 a artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/858 (*2) perustettu moottoriajoneuvoja käsittelevä tekninen komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

3.   Jos komitea ei anna lausuntoa, komissio ei hyväksy ehdotusta täytäntöönpanosäädökseksi, ja tuolloin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklan 4 kohdan kolmatta alakohtaa.

(*2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/858, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta, asetusten (EY) N:o 715/2007 ja (EY) N:o 595/2009 muuttamisesta sekä direktiivin 2007/46/EY kumoamisesta (EUVL L 151, 14.6.2018, s. 1).”
  "

*2

19 artikla

Asetuksen (EU) 2018/956 muuttaminen

Muutetaan asetus (EU) 2018/956 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 3 artikla seuraavasti:

  ”3 artikla
  Määritelmät
  Tässä asetuksessa sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2007/46/EY (*3), asetuksessa (EY) N:o 595/2009 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/1242 (*4) vahvistettuja määritelmiä.


  (*3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/46/EY, annettu 5 päivänä syyskuuta 2007, puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle (Puitedirektiivi) (EUVL L 263, 9.10.2007, s. 1)."


  (*4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1242, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, hiilidioksidipäästönormien asettamisesta uusille raskaille hyötyajoneuvoille ja asetusten (EY) N:o 595/2009 ja (EU) 2018/956 sekä direktiivin 96/53/EY muuttamisesta (EUVL L 198, 25.7.2019, s. 202).”
  " |
| --- | --- |

1)

Korvataan 3 artikla seuraavasti:

”3 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2007/46/EY (*3), asetuksessa (EY) N:o 595/2009 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/1242 (*4) vahvistettuja määritelmiä.

(*3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/46/EY, annettu 5 päivänä syyskuuta 2007, puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle (Puitedirektiivi) (EUVL L 263, 9.10.2007, s. 1)."

*3

(*4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1242, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, hiilidioksidipäästönormien asettamisesta uusille raskaille hyötyajoneuvoille ja asetusten (EY) N:o 595/2009 ja (EU) 2018/956 sekä direktiivin 96/53/EY muuttamisesta (EUVL L 198, 25.7.2019, s. 202).”
  "

*4

| 2) | Korvataan 4 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Jäsenvaltioiden on 1 päivästä tammikuuta 2019 alkaen seurattava liitteessä I olevassa A osassa määriteltyjä tietoja unionissa ensimmäisen kerran rekisteröitävistä uusista raskaista hyötyajoneuvoista.
  Viimeistään 30 päivänä syyskuuta kunakin vuonna vuodesta 2020 alkaen jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on raportoitava 1 päivänä heinäkuuta alkavan ja 30 päivänä kesäkuuta päättyvän edellisen raportointikauden tiedot komissiolle liitteessä II esitetyn raportointimenettelyn mukaisesti.
  Vuoden 2019 osalta viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2020 raportoituihin tietoihin on sisällytettävä tiedot, joita on seurattu 1 päivästä tammikuuta 201930 päivään kesäkuuta 2020.
  Unionin ulkopuolella aiemmin rekisteröityjä uusia raskaita hyötyajoneuvoja koskevia tietoja ei seurata eikä raportoida, paitsi jos kyseinen rekisteröinti on tapahtunut alle kolme kuukautta ennen ajoneuvon rekisteröintiä unionissa.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 4 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltioiden on 1 päivästä tammikuuta 2019 alkaen seurattava liitteessä I olevassa A osassa määriteltyjä tietoja unionissa ensimmäisen kerran rekisteröitävistä uusista raskaista hyötyajoneuvoista.

Viimeistään 30 päivänä syyskuuta kunakin vuonna vuodesta 2020 alkaen jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on raportoitava 1 päivänä heinäkuuta alkavan ja 30 päivänä kesäkuuta päättyvän edellisen raportointikauden tiedot komissiolle liitteessä II esitetyn raportointimenettelyn mukaisesti.

Vuoden 2019 osalta viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2020 raportoituihin tietoihin on sisällytettävä tiedot, joita on seurattu 1 päivästä tammikuuta 201930 päivään kesäkuuta 2020.

Unionin ulkopuolella aiemmin rekisteröityjä uusia raskaita hyötyajoneuvoja koskevia tietoja ei seurata eikä raportoida, paitsi jos kyseinen rekisteröinti on tapahtunut alle kolme kuukautta ennen ajoneuvon rekisteröintiä unionissa.”

| 3) | Korvataan 5 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Liitteessä I olevan B osan 1 kohdassa vahvistetuista aloittamisvuosista alkaen raskaiden hyötyajoneuvojen valmistajien on seurattava liitteessä I olevan B osan 2 kohdassa määritettyjä tietoja kunkin uuden raskaan hyötyajoneuvon osalta.
  Viimeistään 30 päivänä syyskuuta kunakin vuonna liitteessä I olevan B osan 1 kohdassa vahvistetuista aloittamisvuosista alkaen raskaiden hyötyajoneuvojen valmistajien on raportoitava komissiolle kyseiset tiedot kustakin uudesta raskaasta hyötyajoneuvosta, jonka simulointipäivä oli 1 päivänä heinäkuuta alkaneella ja 30 päivänä kesäkuuta päättyneellä edellisellä raportointikaudella, liitteessä II esitetyn raportointimenettelyn mukaisesti.
  Vuoden 2019 osalta valmistajien on raportoitava tiedot kustakin uudesta raskaasta hyötyajoneuvosta, jonka simulointipäivä on 1 päivän tammikuuta 2019 ja 30 päivän kesäkuuta 2020 välillä.
  Simulointipäivä on päivä, joka on raportoitu liitteessä I olevan B osan 2 kohdan 71 kohdassa esitettyjen tietojen mukaisesti.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 5 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Liitteessä I olevan B osan 1 kohdassa vahvistetuista aloittamisvuosista alkaen raskaiden hyötyajoneuvojen valmistajien on seurattava liitteessä I olevan B osan 2 kohdassa määritettyjä tietoja kunkin uuden raskaan hyötyajoneuvon osalta.

Viimeistään 30 päivänä syyskuuta kunakin vuonna liitteessä I olevan B osan 1 kohdassa vahvistetuista aloittamisvuosista alkaen raskaiden hyötyajoneuvojen valmistajien on raportoitava komissiolle kyseiset tiedot kustakin uudesta raskaasta hyötyajoneuvosta, jonka simulointipäivä oli 1 päivänä heinäkuuta alkaneella ja 30 päivänä kesäkuuta päättyneellä edellisellä raportointikaudella, liitteessä II esitetyn raportointimenettelyn mukaisesti.

Vuoden 2019 osalta valmistajien on raportoitava tiedot kustakin uudesta raskaasta hyötyajoneuvosta, jonka simulointipäivä on 1 päivän tammikuuta 2019 ja 30 päivän kesäkuuta 2020 välillä.

Simulointipäivä on päivä, joka on raportoitu liitteessä I olevan B osan 2 kohdan 71 kohdassa esitettyjen tietojen mukaisesti.”

| 4) | Korvataan 10 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Komissio julkaisee joka vuosi viimeistään 30 päivänä huhtikuuta vuosikertomuksen ja analyysin tiedoista, jotka jäsenvaltiot ja valmistajat ovat toimittaneet edeltävältä raportointikaudelta.” |
| --- | --- |

4)

Korvataan 10 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Komissio julkaisee joka vuosi viimeistään 30 päivänä huhtikuuta vuosikertomuksen ja analyysin tiedoista, jotka jäsenvaltiot ja valmistajat ovat toimittaneet edeltävältä raportointikaudelta.”

| 5) | Korvataan liitteessä II oleva 3.2 kohta seuraavasti:






  ”3.2 | Edeltävällä raportointikaudella rekisteröityjä raskaita hyötyajoneuvoja koskevat ja rekisteriin tallennetut tiedot on julkistettava viimeistään 30 päivänä huhtikuuta kunakin vuonna vuodesta 2021 alkaen lukuun ottamatta 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja.” |
| --- | --- | --- |

5)

Korvataan liitteessä II oleva 3.2 kohta seuraavasti:

”3.2

Edeltävällä raportointikaudella rekisteröityjä raskaita hyötyajoneuvoja koskevat ja rekisteriin tallennetut tiedot on julkistettava viimeistään 30 päivänä huhtikuuta kunakin vuonna vuodesta 2021 alkaen lukuun ottamatta 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja.”

20 artikla

Direktiivin 96/53/EY muuttaminen

Muutetaan direktiivi 96/53/EY seuraavasti:

| 1) | Lisätään 2 artiklaan ”vaihtoehtoisella polttoaineella toimivan ajoneuvon” määritelmän jälkeen määritelmä seuraavasti:






  ”— | ’päästöttömällä ajoneuvolla’ tarkoitetaan päästötöntä raskasta hyötyajoneuvoa, sellaisena kuin se on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1242 (*5) 3 artiklan 11 alakohdassa, |
| --- | --- | --- |

1)

Lisätään 2 artiklaan ”vaihtoehtoisella polttoaineella toimivan ajoneuvon” määritelmän jälkeen määritelmä seuraavasti:

”—

’päästöttömällä ajoneuvolla’ tarkoitetaan päästötöntä raskasta hyötyajoneuvoa, sellaisena kuin se on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1242 (*5) 3 artiklan 11 alakohdassa,

*5

(*5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1242, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, hiilidioksidipäästönormien asettamisesta uusille raskaille hyötyajoneuvoille ja asetusten (EY) N:o 595/2009 ja (EU) 2018/956 sekä direktiivin 96/53/EY muuttamisesta (EUVL L 198, 25.7.2019, s. 202).”
  "

*5

| 2) | Korvataan 10 b artikla seuraavasti:

  ”10 b artikla
  Vaihtoehtoisella polttoaineella toimivien tai päästöttömien ajoneuvojen suurimmat sallitut painot ovat ne, jotka on vahvistettu liitteessä I olevassa 2.2.1, 2.2.2, 2.2.3, 2.2.4, 2.3.1, 2.3.2 ja 2.4 kohdassa.
  Vaihtoehtoisella polttoaineella toimivien tai päästöttömien ajoneuvojen on myös oltava liitteessä I olevassa 3 kohdassa vahvistettujen, suurinta sallittua akselipainoa koskevien raja-arvojen mukaisia.
  Vaihtoehtoisella polttoaineella toimivien tai päästöttömien ajoneuvojen edellyttämä lisäpaino on määriteltävä asianomaisen valmistajan toimittamien asiakirjojen pohjalta kyseisen ajoneuvon hyväksynnän yhteydessä. Kyseinen lisäpaino ilmoitetaan 6 artiklan mukaisesti vaaditussa virallisessa todistuksessa.
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 10 h artiklan mukaisesti niiden 2 artiklassa tarkoitettujen vaihtoehtoisten polttoaineiden luettelon päivittämiseksi tätä direktiiviä varten, jotka edellyttävät lisäpainoa. On erityisen tärkeää, että ennen kuin komissio hyväksyy nämä delegoidut säädökset, se noudattaa tavanomaista käytäntöään ja kuulee asiantuntijoita, jäsenvaltioiden asiantuntijat mukaan lukien.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 10 b artikla seuraavasti:

”10 b artikla

Vaihtoehtoisella polttoaineella toimivien tai päästöttömien ajoneuvojen suurimmat sallitut painot ovat ne, jotka on vahvistettu liitteessä I olevassa 2.2.1, 2.2.2, 2.2.3, 2.2.4, 2.3.1, 2.3.2 ja 2.4 kohdassa.

Vaihtoehtoisella polttoaineella toimivien tai päästöttömien ajoneuvojen on myös oltava liitteessä I olevassa 3 kohdassa vahvistettujen, suurinta sallittua akselipainoa koskevien raja-arvojen mukaisia.

Vaihtoehtoisella polttoaineella toimivien tai päästöttömien ajoneuvojen edellyttämä lisäpaino on määriteltävä asianomaisen valmistajan toimittamien asiakirjojen pohjalta kyseisen ajoneuvon hyväksynnän yhteydessä. Kyseinen lisäpaino ilmoitetaan 6 artiklan mukaisesti vaaditussa virallisessa todistuksessa.

Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 10 h artiklan mukaisesti niiden 2 artiklassa tarkoitettujen vaihtoehtoisten polttoaineiden luettelon päivittämiseksi tätä direktiiviä varten, jotka edellyttävät lisäpainoa. On erityisen tärkeää, että ennen kuin komissio hyväksyy nämä delegoidut säädökset, se noudattaa tavanomaista käytäntöään ja kuulee asiantuntijoita, jäsenvaltioiden asiantuntijat mukaan lukien.”

| 3) | Muutetaan liite I seuraavasti:






  a) | Lisätään 2.2.1, 2.2.2, 2.2.3 ja 2.2.4 kohdan toiseen sarakkeeseen alakohta seuraavasti:

  ”Kun on kyse ajoneuvoyhdistelmistä, joihin kuuluu vaihtoehtoisella polttoaineella toimivia tai päästöttömiä ajoneuvoja, tässä jaksossa säädettyjä suurimpia sallittuja enimmäispainoja nostetaan vaihtoehtoisen polttoaineteknologian tai päästöttömän teknologian lisäpainolla, jonka enimmäismäärä on vastaavasti 1 tonni ja 2 tonnia.” |
| --- | --- | --- |

3)

Muutetaan liite I seuraavasti:

a)

Lisätään 2.2.1, 2.2.2, 2.2.3 ja 2.2.4 kohdan toiseen sarakkeeseen alakohta seuraavasti:

”Kun on kyse ajoneuvoyhdistelmistä, joihin kuuluu vaihtoehtoisella polttoaineella toimivia tai päästöttömiä ajoneuvoja, tässä jaksossa säädettyjä suurimpia sallittuja enimmäispainoja nostetaan vaihtoehtoisen polttoaineteknologian tai päästöttömän teknologian lisäpainolla, jonka enimmäismäärä on vastaavasti 1 tonni ja 2 tonnia.”

| b) | Lisätään 2.3.1 kohdan toiseen sarakkeeseen alakohta seuraavasti:

  ”Päästöttömät ajoneuvot: 18 tonnin sallittua enimmäispainoa nostetaan päästöttömän teknologian lisäpainolla, jonka enimmäismäärä on 2 tonnia.” |
| --- | --- |

b)

Lisätään 2.3.1 kohdan toiseen sarakkeeseen alakohta seuraavasti:

”Päästöttömät ajoneuvot: 18 tonnin sallittua enimmäispainoa nostetaan päästöttömän teknologian lisäpainolla, jonka enimmäismäärä on 2 tonnia.”

| c) | Lisätään 2.3.2 kohdan kolmanteen sarakkeeseen alakohta seuraavasti:

  ”Kolmiakseliset päästöttömät ajoneuvot: 25 tonnin tai 26 tonnin sallittua enimmäispainoa (kun vetävä akseli on varustettu paripyörillä ja ilmajousituksella tai liitteen II määritelmän mukaisesti unionin sitä vastaavaksi tunnustamalla jousituksella tai kun kukin vetävä akseli on varustettu paripyörillä eikä yhdenkään akselin enimmäispaino ylitä 9,5:tä tonnia) nostetaan päästöttömän teknologian lisäpainolla, jonka enimmäismäärä on 2 tonnia.” |
| --- | --- |

c)

Lisätään 2.3.2 kohdan kolmanteen sarakkeeseen alakohta seuraavasti:

”Kolmiakseliset päästöttömät ajoneuvot: 25 tonnin tai 26 tonnin sallittua enimmäispainoa (kun vetävä akseli on varustettu paripyörillä ja ilmajousituksella tai liitteen II määritelmän mukaisesti unionin sitä vastaavaksi tunnustamalla jousituksella tai kun kukin vetävä akseli on varustettu paripyörillä eikä yhdenkään akselin enimmäispaino ylitä 9,5:tä tonnia) nostetaan päästöttömän teknologian lisäpainolla, jonka enimmäismäärä on 2 tonnia.”

| d) | Lisätään 2.4 kohdan kolmanteen sarakkeeseen alakohta seuraavasti:

  ”Kolmiakseliset päästöttömät nivellinja-autot: 28 tonnin sallittua enimmäispainoa nostetaan nollapäästöisen aineteknologian lisäpainolla, jonka enimmäismäärä on 2 tonnia.” |
| --- | --- |

d)

Lisätään 2.4 kohdan kolmanteen sarakkeeseen alakohta seuraavasti:

”Kolmiakseliset päästöttömät nivellinja-autot: 28 tonnin sallittua enimmäispainoa nostetaan nollapäästöisen aineteknologian lisäpainolla, jonka enimmäismäärä on 2 tonnia.”

21 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä kesäkuuta 2019.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

A. TAJANI

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

G. CIAMBA

---

(1)  
  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 286.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 18. huhtikuuta 2019 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 13. kesäkuuta 2019.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/631, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, hiilidioksidipäästönormien asettamisesta uusille henkilöautoille ja uusille kevyille hyötyajoneuvoille ja asetusten (EY) N:o 443/2009 ja (EU) N:o 510/2011 kumoamisesta (EUVL L 111, 25.4.2019, s. 13).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 595/2009, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2009, moottoriajoneuvojen ja moottorien tyyppihyväksynnästä raskaiden hyötyajoneuvojen päästöjen osalta (Euro VI) ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta ja asetuksen (EY) N:o 715/2007 ja direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta sekä direktiivien 80/1269/ETY, 2005/55/EY ja 2005/78/EY kumoamisesta (EUVL L 188, 18.7.2009, s. 1).

5

(6)  Komission asetus (EU) 2017/2400, annettu 12 päivänä joulukuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 595/2009 täytäntöönpanosta raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittämisen osalta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY ja komission asetuksen (EU) N:o 582/2011 muuttamisesta (EUVL L 349, 29.12.2017, s. 1).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/956, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2018, uusien raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen seurannasta ja raportoinnista (EUVL L 173, 9.7.2018, s. 1).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/33/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, puhtaiden ja energiatehokkaiden tieliikenteen moottoriajoneuvojen edistämisestä (EUVL L 120, 15.5.2009, s. 5).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 443/2009, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, päästönormien asettamisesta uusille henkilöautoille osana yhteisön kokonaisvaltaista lähestymistapaa kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 1).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/858, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta, asetusten (EY) N:o 715/2007 ja (EY) N:o 595/2009 muuttamisesta sekä direktiivin 2007/46/EY kumoamisesta (EUVL L 151, 14.6.2018, s. 1).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

11

(12)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

12

(13)  Neuvoston direktiivi 96/53/EY, annettu 25 päivänä heinäkuuta 1996, tiettyjen yhteisössä liikkuvien tieliikenteen ajoneuvojen suurimmista kansallisessa ja kansainvälisessä liikenteessä sallituista mitoista ja suurimmista kansainvälisessä liikenteessä sallituista painoista (EYVL L 235, 17.9.1996, s. 59).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 510/2011, annettu 11 päivänä toukokuuta 2011, päästönormien asettamisesta uusille kevyille kuljetusajoneuvoille osana unionin kokonaisvaltaista lähestymistapaa kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi (EUVL L 145, 31.5.2011, s. 1).

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/46/EY, annettu 5 päivänä syyskuuta 2007, puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle (Puitedirektiivi) (EUVL L 263, 9.10.2007, s. 1).

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 715/2007, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2007, moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta (EUVL L 171, 29.6.2007, s. 1).

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).

18

---

LIITE I

Keskimääräiset hiilidioksidipäästöt, keskimääräisethiilidioksidipäästötavoitteet ja hiilidioksidipäästöylitykset

1.   AJONEUVOJEN ALARYHMÄT

Jokainen uusi raskas hyötyajoneuvo on luokiteltava yhteen taulukossa1 määriteltyyn ajoneuvojen alaryhmään siinä esitettyjen edellytystenmukaisesti.

Taulukko 1

Ajoneuvojen alaryhmät (sg)

| Raskaat hyötyajoneuvot | Ohjaamotyyppi | Moottorin teho | Ajoneuvojen alaryhmä (sg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Jäykät kuorma-autot, joiden akselikonfiguraatioon 4 x 2 ja suurin teknisesti sallittu kokonaismassa yli 16 tonnia | Kaikki | < 170 kW | 4-UD |
| Päiväohjaamo | ≥ 170 kW | 4-RD |
| Makuuohjaamo | ≥ 170 kW ja < 265 kW |
| Makuuohjaamo | ≥ 265 kW | 4-LH |
| Jäykät kuorma-autot, joiden akselikonfiguraatioon 6 x 2 | Päiväohjaamo | Kaikki | 9-RD |
| Makuuohjaamo | 9-LH |
| Vetoajoneuvot, joiden akselikonfiguraatioon 4 x 2 ja suurin teknisesti sallittu kokonaismassa yli 16 tonnia | Päiväohjaamo | Kaikki | 5-RD |
| Makuuohjaamo | < 265 kW |
| Makuuohjaamo | ≥ 265 kW | 5-LH |
| Vetoajoneuvot, joiden akselikonfiguraatioon 6 x 2 | Päiväohjaamo | Kaikki | 10-RD |
| Makuuohjaamo | 10-LH |

Raskaat hyötyajoneuvot

Ohjaamotyyppi

Moottorin teho

Ajoneuvojen alaryhmä (sg)

Jäykät kuorma-autot, joiden akselikonfiguraatioon 4 x 2 ja suurin teknisesti sallittu kokonaismassa yli 16 tonnia

Kaikki

< 170 kW

4-UD

Päiväohjaamo

≥ 170 kW

4-RD

Makuuohjaamo

≥ 170 kW ja < 265 kW

Makuuohjaamo

≥ 265 kW

4-LH

Jäykät kuorma-autot, joiden akselikonfiguraatioon 6 x 2

Päiväohjaamo

Kaikki

9-RD

Makuuohjaamo

9-LH

Vetoajoneuvot, joiden akselikonfiguraatioon 4 x 2 ja suurin teknisesti sallittu kokonaismassa yli 16 tonnia

Päiväohjaamo

Kaikki

5-RD

Makuuohjaamo

< 265 kW

Makuuohjaamo

≥ 265 kW

5-LH

Vetoajoneuvot, joiden akselikonfiguraatioon 6 x 2

Päiväohjaamo

Kaikki

10-RD

Makuuohjaamo

10-LH

’Makuuohjaamolla’ tarkoitetaan ohjaamoa,jossa kuljettajan istuimen takana on nukkumiseen tarkoitettu osastoja joka on raportoitu asetuksen (EU) 2018/956 mukaisesti.

’Päiväohjaamolla’ tarkoitetaan ohjaamoa,joka ei ole makuuohjaamo.

Jos uutta raskasta hyötyajoneuvoa ei voida luokitella ajoneuvojenalaryhmään, koska saatavilla ei ole tietoja ohjaamon tyypistä taimoottorin tehosta, ajoneuvo on luokiteltava kaukoreittien (LH) ajoneuvojenalaryhmään korityyppinsä (jäykkä kuorma-auto tai vetoajoneuvo) jaakselikonfiguraationsa (4 x 2 tai 6 x 2) mukaan.

Jos uusi raskas hyötyajoneuvo luokitellaan ajoneuvojen alaryhmään4-UD mutta hiilidioksidipäästötietoja [g/km] ei ole saatavilla 2.1kohdan taulukossa 2 määritellyn käyttöprofiilin UDL tai UDR osalta,kyseinen uusi raskas hyötyajoneuvo luokitellaan ajoneuvojen alaryhmään4-RD.

2.   VALMISTAJAN KESKIMÄÄRÄISET HIILIDIOKSIDIPÄÄSTÖT

2.1   Uuden raskaan hyötyajoneuvon hiilidioksidipäästöt

Ajoneuvojen alaryhmään sg luokitellun uudenraskaan hyötyajoneuvon v hiilidioksidipäästöt[g/km] (CO2v) lasketaan seuraavasti:

Formula

jossa

| mp | on kaikkia taulukossa 2 lueteltuja käyttöprofiileja mp edustava summa |
| --- | --- |
| sg | on ajoneuvojen alaryhmä, johon uusi raskas hyötyajoneuvo v on luokiteltu tässä liitteessä olevan 1 kohdanmukaisesti |
| W
  sg,mp | on taulukossa 2 esitetty käyttöprofiilin painoarvo |
| CO2
  v,mp | on uuden raskaan hyötyajoneuvon v hiilidioksidipäästöt [g/km] määritettyinä käyttöprofiilille mp ja raportoituina asetuksen (EU) 2018/956 mukaisesti. |

Formula

on kaikkia taulukossa 2 lueteltuja käyttöprofiileja mp edustava summa

sg

on ajoneuvojen alaryhmä, johon uusi raskas hyötyajoneuvo v on luokiteltu tässä liitteessä olevan 1 kohdanmukaisesti

W
  sg,mp

on taulukossa 2 esitetty käyttöprofiilin painoarvo

CO2
  v,mp

on uuden raskaan hyötyajoneuvon v hiilidioksidipäästöt [g/km] määritettyinä käyttöprofiilille mp ja raportoituina asetuksen (EU) 2018/956 mukaisesti.

Päästöttömän raskaan hyötyajoneuvon hiilidioksidipäästöjen arvoksiasetetaan 0 g CO2/km.

Työajoneuvon hiilidioksidipäästöjen arvoksi asetetaan asetuksen(EU) 2018/956 mukaisesti raportoitu hiilidioksidipäästöjen [g/km]keskiarvo.

Taulukko 2

Käyttöprofiilien painoarvot(Wsg,mp)

| Ajoneuvojen alaryhmä (sg) | Käyttöprofiili (1) (mp) |
| --- | --- |
| RDL | RDR | LHL | LHR | UDL | UDR | REL, RER, LEL, LER |
| 4-UD | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,5 | 0,5 | 0 |
| 4-RD | 0,45 | 0,45 | 0,05 | 0,05 | 0 | 0 | 0 |
| 4-LH | 0,05 | 0,05 | 0,45 | 0,45 | 0 | 0 | 0 |
| 9-RD | 0,27 | 0,63 | 0,03 | 0,07 | 0 | 0 | 0 |
| 9-LH | 0,03 | 0,07 | 0,27 | 0,63 | 0 | 0 | 0 |
| 5-RD | 0,27 | 0,63 | 0,03 | 0,07 | 0 | 0 | 0 |
| 5-LH | 0,03 | 0,07 | 0,27 | 0,63 | 0 | 0 | 0 |
| 10-RD | 0,27 | 0,63 | 0,03 | 0,07 | 0 | 0 | 0 |
| 10-LH | 0,03 | 0,07 | 0,27 | 0,63 | 0 | 0 | 0 |

Ajoneuvojen alaryhmä (sg)

Käyttöprofiili (1) (mp)

RDL

RDR

LHL

LHR

UDL

UDR

REL, RER, LEL, LER

4-UD

0

0

0

0

0,5

0,5

0

4-RD

0,45

0,45

0,05

0,05

0

0

0

4-LH

0,05

0,05

0,45

0,45

0

0

0

9-RD

0,27

0,63

0,03

0,07

0

0

0

9-LH

0,03

0,07

0,27

0,63

0

0

0

5-RD

0,27

0,63

0,03

0,07

0

0

0

5-LH

0,03

0,07

0,27

0,63

0

0

0

10-RD

0,27

0,63

0,03

0,07

0

0

0

10-LH

0,03

0,07

0,27

0,63

0

0

0

Käyttöprofiilien määritelmät

| RDL | Alueellinen reitti, pieni hyötykuorma |
| --- | --- |
| RDR | Alueellinen reitti, edustava hyötykuorma |
| LHL | Kaukoreitti, pieni hyötykuorma |
| LHR | Kaukoreitti, edustava hyötykuorma |
| UDL | Kaupunkireitti, pieni hyötykuorma |
| UDR | Kaupunkireitti, edustava hyötykuorma |
| REL | Alueellinen reitti (EMS), pieni hyötykuorma |
| RER | Alueellinen reitti (EMS), edustava hyötykuorma |
| LEL | Kaukoreitti (EMS), pieni hyötykuorma |
| LER | Kaukoreitti (EMS), edustava hyötykuorma |

RDL

Alueellinen reitti, pieni hyötykuorma

RDR

Alueellinen reitti, edustava hyötykuorma

LHL

Kaukoreitti, pieni hyötykuorma

LHR

Kaukoreitti, edustava hyötykuorma

UDL

Kaupunkireitti, pieni hyötykuorma

UDR

Kaupunkireitti, edustava hyötykuorma

REL

Alueellinen reitti (EMS), pieni hyötykuorma

RER

Alueellinen reitti (EMS), edustava hyötykuorma

LEL

Kaukoreitti (EMS), pieni hyötykuorma

LER

Kaukoreitti (EMS), edustava hyötykuorma

2.2   Ajoneuvojen alaryhmän kaikkien uusien raskaiden hyötyajoneuvojenvalmistajakohtaiset keskimääräiset hiilidioksidipäästöt

Lasketaan ajoneuvojen alaryhmän sg kaikkienuusien raskaiden hyötyajoneuvojen keskimääräiset hiilidioksidipäästöt[g/tkm] (avgCO2sg
  ) kullekinvalmistajalle raportointikausittain seuraavasti:

Formula

jossa

| v | on kaikkia ajoneuvojen alaryhmään sg kuuluvia valmistajan uusia raskaita hyötyajoneuvoja edustava summalukuun ottamatta työajoneuvoja 4 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdanmukaisesti |
| --- | --- |
| CO2
  v | on uuden raskaan hyötyajoneuvon v hiilidioksidipäästöt määritettyinä 2.1 kohdan mukaisesti |
| Vsg | on ajoneuvojen alaryhmään sg kuuluvienvalmistajan uusien raskaiden hyötyajoneuvojen lukumäärä lukuun ottamattatyöajoneuvoja 4 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdan mukaisesti |
| PLsg | on ajoneuvojen alaryhmän sg ajoneuvojenkeskimääräinen hyötykuorma määritettynä 2.5 kohdan mukaisesti. |

Formula

on kaikkia ajoneuvojen alaryhmään sg kuuluvia valmistajan uusia raskaita hyötyajoneuvoja edustava summalukuun ottamatta työajoneuvoja 4 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdanmukaisesti

CO2
  v

on uuden raskaan hyötyajoneuvon v hiilidioksidipäästöt määritettyinä 2.1 kohdan mukaisesti

Vsg

on ajoneuvojen alaryhmään sg kuuluvienvalmistajan uusien raskaiden hyötyajoneuvojen lukumäärä lukuun ottamattatyöajoneuvoja 4 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdan mukaisesti

PLsg

on ajoneuvojen alaryhmän sg ajoneuvojenkeskimääräinen hyötykuorma määritettynä 2.5 kohdan mukaisesti.

2.3   5 artiklassa tarkoitettu nolla- ja vähäpäästöisyyskerroin

2.3.1   Raportointikaudet 2019–2024

Lasketaan 5 artiklassa tarkoitettu nolla- ja vähäpäästöisyyskerroin(ZLEV) kullekin valmistajalle raportointikausittain vuodesta 2019vuoteen 2024 seuraavasti:

Formula
  arvo vähintään 0,97

jossa

| V | on valmistajan niiden uusien raskaiden hyötyajoneuvojenlukumäärä, joilla on 2 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassasäädetyt ominaisuudet, lukuun ottamatta työajoneuvoja 4 artiklan ensimmäisenkohdan a alakohdan mukaisesti |
| --- | --- |
| Vconv | on valmistajan niiden uusien raskaiden hyötyajoneuvojenlukumäärä, joilla on 2 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassasäädetyt ominaisuudet, lukuun ottamatta työajoneuvoja 4 artiklan ensimmäisenkohdan a alakohdan mukaisesti ja lukuun ottamatta päästöttömiä javähäpäästöisiä raskaita hyötyajoneuvoja |
| Vzlev | on tekijöiden Vin ja Vout arvojen summa
  jossa
  Vin on



  ja

  on kaikkia niitä uusia päästöttömiä ja vähäpäästöisiä raskaitahyötyajoneuvoja edustava summa, joilla on 2 artiklan 1 kohdan ensimmäisessäalakohdassa säädetyt ominaisuudet |
| CO2v | on päästöttömän tai vähäpäästöisen raskaan hyötyajoneuvon v hiilidioksidipäästöt [g/km] määritettyinä 2.1kohdan mukaisesti |
| LETsg | on sen ajoneuvojen alaryhmän sg vähäpäästöisyyden kynnysarvo, johon ajoneuvo v kuuluu, sellaisena kuin se on määriteltynä 2.3.3 kohdassa |
| Vout | on 2 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettujenensirekisteröityjen päästöttömien raskaiden hyötyajoneuvojen kokonaismääräkerrottuna kahdella, kuitenkin enintään 1,5 prosenttia määrästä Vconv. |

V

on valmistajan niiden uusien raskaiden hyötyajoneuvojenlukumäärä, joilla on 2 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassasäädetyt ominaisuudet, lukuun ottamatta työajoneuvoja 4 artiklan ensimmäisenkohdan a alakohdan mukaisesti

Vconv

on valmistajan niiden uusien raskaiden hyötyajoneuvojenlukumäärä, joilla on 2 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassasäädetyt ominaisuudet, lukuun ottamatta työajoneuvoja 4 artiklan ensimmäisenkohdan a alakohdan mukaisesti ja lukuun ottamatta päästöttömiä javähäpäästöisiä raskaita hyötyajoneuvoja

Vzlev

on tekijöiden Vin ja Vout arvojen summa

jossa

Vin on
  Formula

ja
  Formula
  on kaikkia niitä uusia päästöttömiä ja vähäpäästöisiä raskaitahyötyajoneuvoja edustava summa, joilla on 2 artiklan 1 kohdan ensimmäisessäalakohdassa säädetyt ominaisuudet

CO2v

on päästöttömän tai vähäpäästöisen raskaan hyötyajoneuvon v hiilidioksidipäästöt [g/km] määritettyinä 2.1kohdan mukaisesti

LETsg

on sen ajoneuvojen alaryhmän sg vähäpäästöisyyden kynnysarvo, johon ajoneuvo v kuuluu, sellaisena kuin se on määriteltynä 2.3.3 kohdassa

Vout

on 2 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettujenensirekisteröityjen päästöttömien raskaiden hyötyajoneuvojen kokonaismääräkerrottuna kahdella, kuitenkin enintään 1,5 prosenttia määrästä Vconv.

2.3.2   Raportointikaudet vuodesta 2025 alkaen

Lasketaan 5 artiklassa tarkoitettu nolla- ja vähäpäästöisyyskerroin(ZLEV) kullekin valmistajalle raportointikausittain seuraavasti:

Formula


  paitsi jos tämä summa on suurempi kuin 1 tai pienempikuin 0,97, missä tapauksessa ZLEV-kertoimen arvo on tapauksen mukaan1 tai 0,97

jossa

| x | on 0,02 |
| --- | --- |
| y | on tekijöiden Vin ja Vout arvojen summa jaettuna määrälläVtotal, jossa






  Vin | on niiden ensirekisteröityjen vähäpäästöisten ja päästöttömienraskaiden hyötyajoneuvojen kokonaismäärä, joilla on 2 artiklan 1 kohdanensimmäisessä alakohdassa säädetyt ominaisuudet, kun jokaiselle niistäon laskettu ZLEVspecific-arvo seuraavan kaavan mukaisesti:





  jossa






  CO2v | on päästöttömän tai vähäpäästöisen raskaan hyötyajoneuvon v hiilidioksidipäästöt [g/km] määritettyinä 2.1kohdan mukaisesti |
| LETsg | on sen ajoneuvojen alaryhmän sg vähäpäästöisyyden kynnysarvo, johon ajoneuvo v kuuluu, sellaisena kuin se on määriteltynä 2.3.3 kohdassa |
| Vout | on 2 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettujenensirekisteröityjen päästöttömien raskaiden hyötyajoneuvojen kokonaismäärä,kuitenkin enintään 0,035 kertaa Vtotal |
| Vtotal | on valmistajan ensirekisteröityjen raskaiden hyötyajoneuvojenkokonaismäärä kyseisellä raportointikaudella. |

x

on 0,02

y

on tekijöiden Vin ja Vout arvojen summa jaettuna määrälläVtotal, jossa

Vin

on niiden ensirekisteröityjen vähäpäästöisten ja päästöttömienraskaiden hyötyajoneuvojen kokonaismäärä, joilla on 2 artiklan 1 kohdanensimmäisessä alakohdassa säädetyt ominaisuudet, kun jokaiselle niistäon laskettu ZLEVspecific-arvo seuraavan kaavan mukaisesti:

Formula

jossa

CO2v

on päästöttömän tai vähäpäästöisen raskaan hyötyajoneuvon v hiilidioksidipäästöt [g/km] määritettyinä 2.1kohdan mukaisesti

LETsg

on sen ajoneuvojen alaryhmän sg vähäpäästöisyyden kynnysarvo, johon ajoneuvo v kuuluu, sellaisena kuin se on määriteltynä 2.3.3 kohdassa

Vout

on 2 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettujenensirekisteröityjen päästöttömien raskaiden hyötyajoneuvojen kokonaismäärä,kuitenkin enintään 0,035 kertaa Vtotal

Vtotal

on valmistajan ensirekisteröityjen raskaiden hyötyajoneuvojenkokonaismäärä kyseisellä raportointikaudella.

Jos Vin/Vtotal on alle 0,0075, ZLEV-kerroin on 1.

2.3.3   Vähäpäästöisyyden kynnysarvo

Alaryhmän sg vähäpäästöisyyden kynnysarvo LETsg määritellään seuraavasti:

Formula

jossa

| rCO2
  sg | on ajoneuvojen alaryhmän sg CO2-vertailupäästöt määritettyinä 3 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |
| PLsg | on ajoneuvojen alaryhmän sg ajoneuvojenkeskimääräinen hyötykuorma määritettynä 2.5 kohdan mukaisesti. |

rCO2
  sg

on ajoneuvojen alaryhmän sg CO2-vertailupäästöt määritettyinä 3 kohdan mukaisesti

PLsg

on ajoneuvojen alaryhmän sg ajoneuvojenkeskimääräinen hyötykuorma määritettynä 2.5 kohdan mukaisesti.

2.4   Valmistajan uusien raskaiden hyötyajoneuvojen osuus ajoneuvojenalaryhmässä

Lasketaan raportointikausittain kunkin valmistajan osuus ajoneuvojenalaryhmän kaikista uusista raskaista hyötyajoneuvoista (sharesg
  ) seuraavasti:

Formula

jossa

| Vsg | on ajoneuvojen alaryhmään sg kuuluvienvalmistajan uusien raskaiden hyötyajoneuvojen lukumäärä lukuun ottamattatyöajoneuvoja 4 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdan mukaisesti |
| --- | --- |
| V | on valmistajan uusien raskaiden hyötyajoneuvojen lukumäärälukuun ottamatta työajoneuvoja 4 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdanmukaisesti. |

Vsg

on ajoneuvojen alaryhmään sg kuuluvienvalmistajan uusien raskaiden hyötyajoneuvojen lukumäärä lukuun ottamattatyöajoneuvoja 4 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdan mukaisesti

V

on valmistajan uusien raskaiden hyötyajoneuvojen lukumäärälukuun ottamatta työajoneuvoja 4 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdanmukaisesti.

2.5   Ajoneuvojen alaryhmän kaikkien ajoneuvojen keskimääräiset hyötykuorma-arvot

Ajoneuvon alaryhmään sg kuuluvan ajoneuvonkeskimääräinen hyötykuorma-arvo (PLsg
  ) lasketaan seuraavasti:

Formula

jossa

| mp | on kaikkia käyttöprofiileja mp edustavasumma |
| --- | --- |
| W
  sg,mp | on 2.1 kohdan taulukossa 2 esitetty käyttöprofiilin painoarvo |
| PL

  sg,mp | on ajoneuvojen alaryhmän sg ajoneuvoilleosoitettu hyötykuorma-arvo käyttöprofiilin mp mukaan, kuten taulukossa 3 esitetään. |

Formula

on kaikkia käyttöprofiileja mp edustavasumma

W
  sg,mp

on 2.1 kohdan taulukossa 2 esitetty käyttöprofiilin painoarvo

PL

  sg,mp

on ajoneuvojen alaryhmän sg ajoneuvoilleosoitettu hyötykuorma-arvo käyttöprofiilin mp mukaan, kuten taulukossa 3 esitetään.

Taulukko 3

Hyötykuorma-arvot PL sg, mp (tonnia)

| Ajoneuvojen alaryhmä sg | Käyttöprofiili (2) (mp) |
| --- | --- |
| RDL | RDR | LHL | LHR | UDL | UDR | REL | RER | LEL | LER |
| 4-UD | 0,9 | 4,4 | 1,9 | 14 | 0,9 | 4,4 | 3,5 | 17,5 | 3,5 | 26,5 |
| 4-RD |
| 4-LH |
| 5-RD | 2,6 | 12,9 | 2,6 | 19,3 | 2,6 | 12,9 | 3,5 | 17,5 | 3,5 | 26,5 |
| 5-LH |
| 9-RD | 1,4 | 7,1 | 2,6 | 19,3 | 1,4 | 7,1 | 3,5 | 17,5 | 3,5 | 26,5 |
| 9-LH |
| 10-RD | 2,6 | 12,9 | 2,6 | 19,3 | 2,6 | 12,9 | 3,5 | 17,5 | 3,5 | 26,5 |
| 10-LH |

Ajoneuvojen alaryhmä sg

Käyttöprofiili (2) (mp)

RDL

RDR

LHL

LHR

UDL

UDR

REL

RER

LEL

LER

4-UD

0,9

4,4

1,9

14

0,9

4,4

3,5

17,5

3,5

26,5

4-RD

4-LH

5-RD

2,6

12,9

2,6

19,3

2,6

12,9

3,5

17,5

3,5

26,5

5-LH

9-RD

1,4

7,1

2,6

19,3

1,4

7,1

3,5

17,5

3,5

26,5

9-LH

10-RD

2,6

12,9

2,6

19,3

2,6

12,9

3,5

17,5

3,5

26,5

10-LH

2.6   Kilometrimäärä ja hyötykuorman painotuskerroin

Ajoneuvojen alaryhmän sg kilometrimäärän ja hyötykuorman painotuskerroin(MPWsg) määritellään taulukossa 4 esitetyn vuotuisenkilometrimäärän ja 2.5 kohdan taulukossa 3 esitetyn ajoneuvojen alaryhmäkohtaisen,ajoneuvojen alaryhmän 5-LH vastaavan arvon suhteen normalisoidun hyötykuorma-arvontulona. Kerroin lasketaan seuraavasti:

Formula

jossa

| AMsg | on asianomaisen ajoneuvojen alaryhmän ajoneuvoille taulukossa4 määritetty vuotuinen ajokilometrimäärä |
| --- | --- |
| AM
  5-LH | on ajoneuvojen alaryhmälle 5-LH taulukossa 4 määritettyvuotuinen ajokilometrimäärä |
| PLsg | on 2.5 kohdan mukaisesti määritetty keskimääräinen hyötykuorma-arvo |
| PL
  5-LH | on ajoneuvojen alaryhmälle 5-LH 2.5 kohdassa määritettykeskimääräinen hyötykuorma-arvo. |

AMsg

on asianomaisen ajoneuvojen alaryhmän ajoneuvoille taulukossa4 määritetty vuotuinen ajokilometrimäärä

AM
  5-LH

on ajoneuvojen alaryhmälle 5-LH taulukossa 4 määritettyvuotuinen ajokilometrimäärä

PLsg

on 2.5 kohdan mukaisesti määritetty keskimääräinen hyötykuorma-arvo

PL
  5-LH

on ajoneuvojen alaryhmälle 5-LH 2.5 kohdassa määritettykeskimääräinen hyötykuorma-arvo.

Taulukko 4

Vuotuiset ajokilometrimäärät

| Ajoneuvojen alaryhmä sg | Vuotuinen ajokilometrimäärä AMsg (km) |
| --- | --- |
| 4-UD | 60 000 |
| 4-RD | 78 000 |
| 4-LH | 98 000 |
| 5-RD | 78 000 |
| 5-LH | 116 000 |
| 9-RD | 73 000 |
| 9-LH | 108 000 |
| 10-RD | 68 000 |
| 10-LH | 107 000 |

Ajoneuvojen alaryhmä sg

Vuotuinen ajokilometrimäärä AMsg (km)

4-UD

60 000

4-RD

78 000

4-LH

98 000

5-RD

78 000

5-LH

116 000

9-RD

73 000

9-LH

108 000

10-RD

68 000

10-LH

107 000

2.7   4 artiklassa tarkoitetut valmistajan keskimääräiset hiilidioksidipäästöt[g/tkm]

Lasketaan keskimääräiset hiilidioksidipäästöt (CO2
  ) [g/tkm] kullekin valmistajalle raportointikausittain seuraavasti:

Formula

jossa

| | on kaikkia ajoneuvojen alaryhmiä edustava summa |
| --- | --- |
| ZLEV | on 2.3 kohdan mukaisesti määritetty nolla- ja vähäpäästöisyyskerroin |
| share,sg | on 2.4 kohdan mukaisesti määritetty uusien raskaiden hyötyajoneuvojenosuus ajoneuvojen alaryhmässä sg |
| MPWsg | on 2.6 kohdan mukaisesti määritetty kilometrimäärän jahyötykuorman painotuskerroin |
| avgCO2sg | ovat 2.2 kohdan mukaisesti määritetyt keskimääräiset hiilidioksidipäästötg/tkm. |

Formula

on kaikkia ajoneuvojen alaryhmiä edustava summa

ZLEV

on 2.3 kohdan mukaisesti määritetty nolla- ja vähäpäästöisyyskerroin

share,sg

on 2.4 kohdan mukaisesti määritetty uusien raskaiden hyötyajoneuvojenosuus ajoneuvojen alaryhmässä sg

MPWsg

on 2.6 kohdan mukaisesti määritetty kilometrimäärän jahyötykuorman painotuskerroin

avgCO2sg

ovat 2.2 kohdan mukaisesti määritetyt keskimääräiset hiilidioksidipäästötg/tkm.

3.   1 ARTIKLAN TOISESSA ALAKOHDASSA TARKOITETUT CO2-VERTAILUPÄÄSTÖT

Lasketaan kunkin alaryhmän sg CO2-vertailupäästöt (rCO2sg
  ) käyttämällä perusteena vertailukauden kaikkien valmistajien kaikkia uusia raskaita hyötyajoneuvoja seuraavasti:

Formula

jossa

| | on kaikkia ajoneuvojen alaryhmään sg kuuluvia vertailukaudella rekisteröityjä uusia raskaita hyötyajoneuvojaedustava summa lukuun ottamatta työajoneuvoja 1 artiklan toisen kohdanmukaisesti |
| --- | --- |
| CO2v | on 2.1 kohdan mukaisesti määritetyt uuden raskaan hyötyajoneuvon v hiilidioksidipäästöt mukautettuina tapauksenmukaan liitteen II mukaisesti |
| rVsg | on kaikkien ajoneuvojen alaryhmään sg kuuluvien vertailukaudella rekisteröityjen uusien raskaiden hyötyajoneuvojenlukumäärä lukuun ottamatta työajoneuvoja 1 artiklan toisen kohdanmukaisesti |
| PLsg | on ajoneuvojen alaryhmän sg ajoneuvojenkeskimääräinen hyötykuorma määritettynä 2.5 kohdan mukaisesti. |

Formula

on kaikkia ajoneuvojen alaryhmään sg kuuluvia vertailukaudella rekisteröityjä uusia raskaita hyötyajoneuvojaedustava summa lukuun ottamatta työajoneuvoja 1 artiklan toisen kohdanmukaisesti

CO2v

on 2.1 kohdan mukaisesti määritetyt uuden raskaan hyötyajoneuvon v hiilidioksidipäästöt mukautettuina tapauksenmukaan liitteen II mukaisesti

rVsg

on kaikkien ajoneuvojen alaryhmään sg kuuluvien vertailukaudella rekisteröityjen uusien raskaiden hyötyajoneuvojenlukumäärä lukuun ottamatta työajoneuvoja 1 artiklan toisen kohdanmukaisesti

PLsg

on ajoneuvojen alaryhmän sg ajoneuvojenkeskimääräinen hyötykuorma määritettynä 2.5 kohdan mukaisesti.

4.   6 ARTIKLASSA TARKOITETTU VALMISTAJAN HIILIDIOKSIDIPÄÄSTÖTAVOITE

Lasketaan kunkin valmistajan hiilidioksidipäästötavoite T kullekin raportointikaudelle 1 päivästä heinäkuuta 2025 alkaen seuraavasti:

Formula

jossa

| | on kaikkia ajoneuvojen alaryhmiä edustava summa |
| --- | --- |
| share,sg | on 2.4 kohdan mukaisesti määritetty uusien raskaiden hyötyajoneuvojenosuus ajoneuvojen alaryhmässä sg |
| MPWsg | on 2.6 kohdan mukaisesti määritetty kilometrimäärän jahyötykuorman painotuskerroin |
| rf | on raportointikaudella sovellettava hiilidioksidipäästövähennystavoite(%) |
| rCO2sg | ovat 3 kohdan mukaisesti määritetyt CO2-vertailupäästöt. |

Formula

on kaikkia ajoneuvojen alaryhmiä edustava summa

share,sg

on 2.4 kohdan mukaisesti määritetty uusien raskaiden hyötyajoneuvojenosuus ajoneuvojen alaryhmässä sg

MPWsg

on 2.6 kohdan mukaisesti määritetty kilometrimäärän jahyötykuorman painotuskerroin

rf

on raportointikaudella sovellettava hiilidioksidipäästövähennystavoite(%)

rCO2sg

ovat 3 kohdan mukaisesti määritetyt CO2-vertailupäästöt.

5.   7 ARTIKLASSA TARKOITETUT PÄÄSTÖHYVITYKSET JA -VELAT

5.1   Hiilidioksidipäästövähennyspolku päästöhyvityksiä varten

Määritellään kullekin valmistajalle vuosien Y kutakin raportointikauttavuodesta 2019 vuoteen 2030 koskeva CO2-päästövähennyspolku(ETY) seuraavasti:

Formula

jossa

| | on kaikkia ajoneuvojen alaryhmiä edustava summa |
| --- | --- |
| share,sg | on 2.4 kohdan mukaisesti määritetty uusien raskaiden hyötyajoneuvojenosuus ajoneuvojen alaryhmässä sg |
| MPWsg | on 2.6 kohdan mukaisesti määritetty kilometrimäärän jahyötykuorman painotuskerroin |
| rCO2sg | ovat 3 kohdan mukaisesti määritetyt CO2-vertailupäästöt |
| R-ETY | määritellään seuraavasti:
  vuosien Y raportointikausienosalta vuodesta 2019 vuoteen 2025:



  ja vuosien Y raportointikausien osalta vuodesta 2026vuoteen 2030: |
| rf2025 ja rf2030 | ovat vuosien 2025 ja 2030 raportointikausilla sovellettavathiilidioksidipäästövähennystavoitteet (%). |

Formula

on kaikkia ajoneuvojen alaryhmiä edustava summa

share,sg

on 2.4 kohdan mukaisesti määritetty uusien raskaiden hyötyajoneuvojenosuus ajoneuvojen alaryhmässä sg

MPWsg

on 2.6 kohdan mukaisesti määritetty kilometrimäärän jahyötykuorman painotuskerroin

rCO2sg

ovat 3 kohdan mukaisesti määritetyt CO2-vertailupäästöt

R-ETY

määritellään seuraavasti:

vuosien Y raportointikausienosalta vuodesta 2019 vuoteen 2025:

ja vuosien Y raportointikausien osalta vuodesta 2026vuoteen 2030:

rf2025 ja rf2030

ovat vuosien 2025 ja 2030 raportointikausilla sovellettavathiilidioksidipäästövähennystavoitteet (%).

5.2   Päästöhyvitysten ja päästövelkojen laskeminen kullakin raportointikaudella

Lasketaan kullekin valmistajalle vuosien Y kutakin raportointikauttavuodesta 2019 vuoteen 2029 koskevat päästöhyvitykset (cCO2Y) ja päästövelat (dCO2Y) seuraavasti:

Jos CO2Y < ETY:

Formula

dCO2Y
  = 0

Jos CO2Y > TY vuosina 2025–2029:

Formula

cCO2Y = 0

Kaikissa muissa tapauksissa tekijöiden dCO2Y ja cCO2Y arvoksi asetetaan 0.

Tällöin

| ETY | on 5.1 kohdan mukaisesti määritetty valmistajan hiilidioksidipäästövähennyspolkuvuoden Y raportointikaudella |
| --- | --- |
| CO2Y | on 2.7 kohdan mukaisesti määritetyt valmistajien keskimääräisethiilidioksidipäästöt vuoden Y raportointikaudella |
| TY | on 4 kohdan mukaisesti määritetty valmistajan hiilidioksidipäästötavoitevuoden Y raportointikaudella |
| VY | on valmistajan uusien raskaiden hyötyajoneuvojen lukumäärävuoden Y raportointikaudella lukuun ottamatta työajoneuvoja 4 artiklanensimmäisen kohdan a alakohdan mukaisesti. |

ETY

on 5.1 kohdan mukaisesti määritetty valmistajan hiilidioksidipäästövähennyspolkuvuoden Y raportointikaudella

CO2Y

on 2.7 kohdan mukaisesti määritetyt valmistajien keskimääräisethiilidioksidipäästöt vuoden Y raportointikaudella

TY

on 4 kohdan mukaisesti määritetty valmistajan hiilidioksidipäästötavoitevuoden Y raportointikaudella

VY

on valmistajan uusien raskaiden hyötyajoneuvojen lukumäärävuoden Y raportointikaudella lukuun ottamatta työajoneuvoja 4 artiklanensimmäisen kohdan a alakohdan mukaisesti.

5.3   Päästövelkaraja

Määritetään kullekin valmistajalle päästövelkaraja (limCO2) seuraavasti:

Formula

jossa

| T2025 | on 4 kohdan mukaisesti määritetty valmistajan hiilidioksidipäästötavoitevuoden 2025 raportointikaudella; |
| --- | --- |
| V2025 | on valmistajan uusien raskaiden hyötyajoneuvojen lukumäärävuoden 2025 raportointikaudella lukuun ottamatta työajoneuvoja 4 artiklanensimmäisen kohdan a alakohdan mukaisesti. |

T2025

on 4 kohdan mukaisesti määritetty valmistajan hiilidioksidipäästötavoitevuoden 2025 raportointikaudella;

V2025

on valmistajan uusien raskaiden hyötyajoneuvojen lukumäärävuoden 2025 raportointikaudella lukuun ottamatta työajoneuvoja 4 artiklanensimmäisen kohdan a alakohdan mukaisesti.

5.4   Ennen vuotta 2025 kertyneet päästöhyvitykset

Vuoden 2025 raportointikaudella kertyneistä päästöveloista vähennetäänennen kyseistä raportointikautta kertyneiden päästöhyvitysten määrä(redCO2), joka määritetään kullekin valmistajalleseuraavasti:

Formula

jossa

| min | on suluissa esitetyistä kahdesta arvosta pienempi |
| --- | --- |
| | on vuosien Y raportointikausilla vuodesta 2019 vuoteen2024 kertynyt summa |
| dCO22025 | on 5.2 kohdan mukaisesti määritetyt päästövelat vuoden2025 raportointikaudella |
| cCO2Y | on 5.2 kohdan mukaisesti määritetyt päästöhyvitykset vuodenY raportointikaudella. |

min

on suluissa esitetyistä kahdesta arvosta pienempi

Formula

on vuosien Y raportointikausilla vuodesta 2019 vuoteen2024 kertynyt summa

dCO22025

on 5.2 kohdan mukaisesti määritetyt päästövelat vuoden2025 raportointikaudella

cCO2Y

on 5.2 kohdan mukaisesti määritetyt päästöhyvitykset vuodenY raportointikaudella.

6.   8 ARTIKLAN 2 KOHDASSA TARKOITETUT VALMISTAJAN HIILIDIOKSIDIPÄÄSTÖYLITYKSET

Kullekin valmistajalle lasketaan kutakin raportointikautta kohtivuodesta 2025 alkaen hiilidioksidipäästöylityksen (exeCO2Y
  ) arvo seuraavasti, jos arvo on positiivinen:

| | Vuoden 2025 raportointikaudelle |
| --- | --- |

Vuoden 2025 raportointikaudelle

Formula

| | Vuosien Y raportointikausille vuodesta 2026 vuoteen 2028 |
| --- | --- |

Vuosien Y raportointikausille vuodesta 2026 vuoteen 2028

Formula

| | Vuoden 2029 raportointikaudelle |
| --- | --- |

Vuoden 2029 raportointikaudelle

Formula

| | Vuosien Y raportointikausille vuodesta 2030 alkaen |
| --- | --- |

Vuosien Y raportointikausille vuodesta 2030 alkaen

Formula

Tällöin

| | on vuosien Y raportointikausilla vuodesta 2019 vuoteen2025 kertynyt summa |
| --- | --- |
| | on vuosien I raportointikausilla vuodesta 2025 vuoteenY kertynyt summa |
| | on vuosien J raportointikausilla vuodesta 2025 vuoteen(Y-1) kertynyt summa |
| | on vuosien J raportointikausilla vuodesta 2025 vuoteen2028 kertynyt summa |
| | on vuosien I raportointikausilla vuodesta 2025 vuoteen2029 kertynyt summa |
| dCO2Y | on 5.2 kohdan mukaisesti määritetyt päästövelat vuodenY raportointikaudella |
| cCO2Y | on 5.2 kohdan mukaisesti määritetyt päästöhyvitykset vuodenY raportointikaudella |
| limCO2 | on 5.3 kohdan mukaisesti määritetty päästövelkaraja |
| redCO2 | on 5.4 kohdan mukaisesti määritetty vähennetty päästövelkavuoden 2025 raportointikaudella. |

Formula

on vuosien Y raportointikausilla vuodesta 2019 vuoteen2025 kertynyt summa

Formula

on vuosien I raportointikausilla vuodesta 2025 vuoteenY kertynyt summa

Formula

on vuosien J raportointikausilla vuodesta 2025 vuoteen(Y-1) kertynyt summa

Formula

on vuosien J raportointikausilla vuodesta 2025 vuoteen2028 kertynyt summa

Formula

on vuosien I raportointikausilla vuodesta 2025 vuoteen2029 kertynyt summa

dCO2Y

on 5.2 kohdan mukaisesti määritetyt päästövelat vuodenY raportointikaudella

cCO2Y

on 5.2 kohdan mukaisesti määritetyt päästöhyvitykset vuodenY raportointikaudella

limCO2

on 5.3 kohdan mukaisesti määritetty päästövelkaraja

redCO2

on 5.4 kohdan mukaisesti määritetty vähennetty päästövelkavuoden 2025 raportointikaudella.

Kaikissa muissa tapauksissa hiilidioksidipäästöylityksen exeCO2Y
  arvoksi asetetaan 0.

---

(1)  Ks. käyttöprofiilien määritelmät tämän taulukon jäljessä.

(2)  Käyttöprofiilien määritelmät esitetään 2.1 kohdan taulukon 2 alla.

---

LIITE II

Mukautusmenettelyt

1.   14 ARTIKLAN 1 KOHDAN C ALAKOHDASSA TARKOITETUT HYÖTYKUORMAN MUKAUTUSKERTOIMET

Jollei 11 artiklan 2 kohdan a alakohdasta muuta johdu, 1 artiklan toisessa kohdassa tarkoitettuja CO2-vertailupäästöjä laskettaessa käytetään sillä raportointikaudella sovellettavia käyttöprofiilien painoarvoja ja hyötykuorma-arvoja, jolla 14 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut muutokset tulevat voimaan kaikkien uusien raskaiden hyötyajoneuvojen osalta, ja liitteessä I olevan 2.1 kohdan taulukossa 2 tarkoitetulle käyttöprofiilille mp määritetyt raskaan hyötyajoneuvon v hiilidioksidipäästöt [g/km] mukautetaan seuraavasti:

Formula

jossa

| sg | on ajoneuvojen alaryhmä, johon ajoneuvo v kuuluu |
| --- | --- |
| CO2(RP)v,mp | on ajoneuvon v hiilidioksidipäästöt [g/km], jotka on määritetty käyttöprofiilille mp käyttäen perustana asianomaisen vertailukauden seurantatietoja, jotka on raportoitu asetuksen (EU) 2018/956 mukaisesti |
| PL(RP)sg,mp | on ajoneuvojen alaryhmän sg ajoneuvon v käyttöprofiilille mp asianomaisella vertailukaudella osoitettu hyötykuorma-arvo, joka on määritetty liitteessä I olevan 2.5 kohdan taulukon 3 mukaisesti ja jota käytetään asetuksen (EU) 2018/956 mukaisesti raportoitavien asianomaista vertailukautta koskevien seurantatietojen määrittämiseen |
| PLsg,mp | on ajoneuvojen alaryhmän sg ajoneuvojen käyttöprofiilille mp osoitettu hyötykuorma-arvo sillä raportointikaudella, jolla 14 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut muutokset tulevat voimaan kaikkien uusien raskaiden hyötyajoneuvojen osalta, määritettynä liitteessä I olevan 2.5 kohdan taulukon 3 mukaisesti |
| PLasg,mp | on taulukossa 5 määritelty hyötykuorman mukautuskerroin. |

sg

on ajoneuvojen alaryhmä, johon ajoneuvo v kuuluu

CO2(RP)v,mp

on ajoneuvon v hiilidioksidipäästöt [g/km], jotka on määritetty käyttöprofiilille mp käyttäen perustana asianomaisen vertailukauden seurantatietoja, jotka on raportoitu asetuksen (EU) 2018/956 mukaisesti

PL(RP)sg,mp

on ajoneuvojen alaryhmän sg ajoneuvon v käyttöprofiilille mp asianomaisella vertailukaudella osoitettu hyötykuorma-arvo, joka on määritetty liitteessä I olevan 2.5 kohdan taulukon 3 mukaisesti ja jota käytetään asetuksen (EU) 2018/956 mukaisesti raportoitavien asianomaista vertailukautta koskevien seurantatietojen määrittämiseen

PLsg,mp

on ajoneuvojen alaryhmän sg ajoneuvojen käyttöprofiilille mp osoitettu hyötykuorma-arvo sillä raportointikaudella, jolla 14 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut muutokset tulevat voimaan kaikkien uusien raskaiden hyötyajoneuvojen osalta, määritettynä liitteessä I olevan 2.5 kohdan taulukon 3 mukaisesti

PLasg,mp

on taulukossa 5 määritelty hyötykuorman mukautuskerroin.

Taulukko 5

Hyötykuorman mukautuskertoimet PLasg,mp

| PLasg,mp

  (tonnia kohti) | Käyttöprofiilit mp (1) |
| --- | --- |
| RDL, RDR | REL, RER | LHL, LHR | LEL, LER | UDL, UDR |
| Ajoneuvojen alaryhmät sg | 4-UD | 0,026 | N.A. | 0,015 | N.A. | 0,026 |
| 4-RD |
| 4-LH |
| 5-RD | 0,022 | 0,022 | 0,017 | 0,017 | 0,022 |
| 5-LH |
| 9-RD | 0,026 | 0,025 | 0,015 | 0,015 | 0,026 |
| 9-LH |
| 10-RD | 0,022 | 0,021 | 0,016 | 0,016 | 0,022 |
| 10-LH |

PLasg,mp

(tonnia kohti)

Käyttöprofiilit mp (1)

RDL, RDR

REL, RER

LHL, LHR

LEL, LER

UDL, UDR

Ajoneuvojen alaryhmät sg

4-UD

0,026

N.A.

0,015

N.A.

0,026

4-RD

4-LH

5-RD

0,022

0,022

0,017

0,017

0,022

5-LH

9-RD

0,026

0,025

0,015

0,015

0,026

9-LH

10-RD

0,022

0,021

0,016

0,016

0,022

10-LH

2.   11 ARTIKLAN 2 KOHDAN B ALAKOHDASSA TARKOITETUT MUKAUTUSKERTOIMET

Jollei 11 artiklan 2 kohdan b alakohdasta muuta johdu, 1 artiklan toisessa kohdassa tarkoitettuja CO2-vertailupäästöjä laskettaessa käytetään sillä raportointikaudella sovellettavia käyttöprofiilien painoarvoja ja hyötykuorma-arvoja, jolla 14 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut muutokset tulevat voimaan kaikkien uusien raskaiden hyötyajoneuvojen osalta, ja liitteessä I olevassa 2.1 kohdassa tarkoitetulle käyttöprofiilille mp määritetyt raskaan hyötyajoneuvon v hiilidioksidipäästöt [g/km] mukautetaan seuraavasti:

Formula

jossa

| | on kaikkien ajoneuvojen alaryhmän sg edustavia ajoneuvoja r edustava summa |
| --- | --- |
| sg | on ajoneuvojen alaryhmä, johon ajoneuvo v kuuluu |
| s r,sg | on edustavan ajoneuvon r tilastollinen paino ajoneuvojen alaryhmässä sg |
| CO2(RP)v,mp | on ajoneuvon v hiilidioksidipäästöt [g/km], jotka on määritetty käyttöprofiilille mp käyttäen perustana asianomaisen vertailukauden seurantatietoja, jotka on raportoitu asetuksen (EU) 2018/956 mukaisesti |
| CO2(RP)r,mp | on edustavan ajoneuvon r hiilidioksidipäästöt [g/km], jotka on määritetty käyttöprofiilille mp asetuksen (EY) N:o 595/2009 ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisesti sillä vertailukaudella, jolla CO2(RP)v,mp määritettiin |
| CO2r,mp | on edustavan ajoneuvon r hiilidioksidipäästöt, jotka on määritetty käyttöprofiilille mp asetuksen (EY) N:o 595/2009 ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisesti sillä raportointikaudella, jolla tämän asetuksen 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut muutokset tulevat voimaan kaikkien uusien raskaiden hyötyajoneuvojen osalta. |

Formula

on kaikkien ajoneuvojen alaryhmän sg edustavia ajoneuvoja r edustava summa

sg

on ajoneuvojen alaryhmä, johon ajoneuvo v kuuluu

s r,sg

on edustavan ajoneuvon r tilastollinen paino ajoneuvojen alaryhmässä sg

CO2(RP)v,mp

on ajoneuvon v hiilidioksidipäästöt [g/km], jotka on määritetty käyttöprofiilille mp käyttäen perustana asianomaisen vertailukauden seurantatietoja, jotka on raportoitu asetuksen (EU) 2018/956 mukaisesti

CO2(RP)r,mp

on edustavan ajoneuvon r hiilidioksidipäästöt [g/km], jotka on määritetty käyttöprofiilille mp asetuksen (EY) N:o 595/2009 ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisesti sillä vertailukaudella, jolla CO2(RP)v,mp määritettiin

CO2r,mp

on edustavan ajoneuvon r hiilidioksidipäästöt, jotka on määritetty käyttöprofiilille mp asetuksen (EY) N:o 595/2009 ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisesti sillä raportointikaudella, jolla tämän asetuksen 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut muutokset tulevat voimaan kaikkien uusien raskaiden hyötyajoneuvojen osalta.

Edustava ajoneuvo r määritellään tämän asetuksen 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

---

(1)  Käyttöprofiilien määritelmät esitetään liitteessä I olevan 2.1 kohdan taulukon 1 alla.

---

| 25.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 198/241 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 198/241

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2019/1243,

annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019,

eräiden säädösten, joissa säädetään valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn käyttämisestä, mukauttamisesta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 ja 291 artiklaan

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 33 artiklan, 43 artiklan 2 kohdan, 53 artiklan 1 kohdan, 62 artiklan, 91 artiklan, 100 artiklan 2 kohdan, 114 artiklan, 153 artiklan 2 kohdan b alakohdan, 168 artiklan 4 kohdan b alakohdan, 172 artiklan, 192 artiklan 1 kohdan, 207 artiklan 2 kohdan, 214 artiklan 3 kohdan ja 338 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Lissabonin sopimuksella on muutettu lainsäätäjän komissiolle siirtämää valtaa koskevaa oikeudellista kehystä erottamalla toisistaan komissiolle siirretty valta antaa muita kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviä, soveltamisalaltaan yleisiä säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytyn säädöksen tiettyjä, muita kuin sen keskeisiä osia (delegoidut säädökset), ja komissiolle annettu valta antaa säädöksiä oikeudellisesti velvoittavien unionin säädösten yhdenmukaiseksi täytäntöönpanemiseksi (täytäntöönpanosäädökset). |
| --- | --- |

(1)

Lissabonin sopimuksella on muutettu lainsäätäjän komissiolle siirtämää valtaa koskevaa oikeudellista kehystä erottamalla toisistaan komissiolle siirretty valta antaa muita kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviä, soveltamisalaltaan yleisiä säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytyn säädöksen tiettyjä, muita kuin sen keskeisiä osia (delegoidut säädökset), ja komissiolle annettu valta antaa säädöksiä oikeudellisesti velvoittavien unionin säädösten yhdenmukaiseksi täytäntöönpanemiseksi (täytäntöönpanosäädökset).

| (2) | Ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa annetuilla säädöksillä komissiolle siirretään valta hyväksyä toimenpiteitä, jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/468/EY (4) 5 a artiklalla käyttöön otetun, valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn piiriin. |
| --- | --- |

(2)

Ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa annetuilla säädöksillä komissiolle siirretään valta hyväksyä toimenpiteitä, jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/468/EY (4) 5 a artiklalla käyttöön otetun, valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn piiriin.

| (3) | Aiemmat ehdotukset, joissa esitettiin valvonnan käsittävään sääntelymenettelyyn viittaavan lainsäädännön mukauttamista Lissabonin sopimuksella käyttöön otettuun lainsäädäntökehykseen, peruutettiin (5) toimielinten välisten neuvottelujen pysähtymisen vuoksi. |
| --- | --- |

(3)

Aiemmat ehdotukset, joissa esitettiin valvonnan käsittävään sääntelymenettelyyn viittaavan lainsäädännön mukauttamista Lissabonin sopimuksella käyttöön otettuun lainsäädäntökehykseen, peruutettiin (5) toimielinten välisten neuvottelujen pysähtymisen vuoksi.

| (4) | Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio sopivat tämän jälkeen uudesta delegoitujen säädösten kehyksestä 13 päivänä huhtikuuta 2016 annetussa parempaa lainsäädäntöä koskevassa toimielinten välisessä sopimuksessa (6) ja tunnustivat tarpeen mukauttaa kaikki voimassa oleva lainsäädäntö Lissabonin sopimuksella käyttöön otettuun lainsäädäntökehykseen. Erityisesti ne olivat samaa mieltä tarpeesta mukauttaa pikaisesti kaikki perussäädökset, joissa vielä viitataan valvonnan käsittävään sääntelymenettelyyn. Komissio sitoutui laatimaan kyseistä mukauttamista koskevan ehdotuksen ennen vuoden 2016 loppua. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio sopivat tämän jälkeen uudesta delegoitujen säädösten kehyksestä 13 päivänä huhtikuuta 2016 annetussa parempaa lainsäädäntöä koskevassa toimielinten välisessä sopimuksessa (6) ja tunnustivat tarpeen mukauttaa kaikki voimassa oleva lainsäädäntö Lissabonin sopimuksella käyttöön otettuun lainsäädäntökehykseen. Erityisesti ne olivat samaa mieltä tarpeesta mukauttaa pikaisesti kaikki perussäädökset, joissa vielä viitataan valvonnan käsittävään sääntelymenettelyyn. Komissio sitoutui laatimaan kyseistä mukauttamista koskevan ehdotuksen ennen vuoden 2016 loppua.

| (5) | Suurin osa valtuutuksista perussäädöksissä, joissa säädetään valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn käytöstä, täyttää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 290 artiklan 1 kohdan vaatimukset, ja ne olisi mukautettava kyseiseen määräykseen. |
| --- | --- |

(5)

Suurin osa valtuutuksista perussäädöksissä, joissa säädetään valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn käytöstä, täyttää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 290 artiklan 1 kohdan vaatimukset, ja ne olisi mukautettava kyseiseen määräykseen.

| (6) | Muut valtuutukset perussäädöksissä, joissa säädetään valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn käytöstä, täyttävät SEUT 291 artiklan 2 kohdan vaatimukset, ja ne olisi mukautettava kyseiseen määräykseen. |
| --- | --- |

(6)

Muut valtuutukset perussäädöksissä, joissa säädetään valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn käytöstä, täyttävät SEUT 291 artiklan 2 kohdan vaatimukset, ja ne olisi mukautettava kyseiseen määräykseen.

| (7) | Kun komissiolle siirretään täytäntöönpanovaltaa, tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (7) mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Kun komissiolle siirretään täytäntöönpanovaltaa, tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (7) mukaisesti.

| (8) | Eräissä perussäädöksissä, joissa tällä hetkellä säädetään valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn käytöstä, vastaavat valtuutukset ovat käyneet tarpeettomiksi, ja ne olisi tämän vuoksi poistettava. |
| --- | --- |

(8)

Eräissä perussäädöksissä, joissa tällä hetkellä säädetään valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn käytöstä, vastaavat valtuutukset ovat käyneet tarpeettomiksi, ja ne olisi tämän vuoksi poistettava.

| (9) | Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 31 kohdassa todetaan, että jos yhteen säädökseen sisältyvien vähintään kahden valtuutuksen välillä on sisällöllinen yhteys ja komissio esittää tähän yhteyteen perustuvat objektiiviset perustelut, eikä säädöksessä toisin säädetä, valtuutukset voidaan yhdistää. Delegoitujen säädösten valmistelun yhteydessä järjestettävien kuulemisten avulla voidaan myös saada selville, millä valtuutuksilla katsotaan olevan sisällöllinen yhteys. Tällaisissa tapauksissa Euroopan parlamentin tai neuvoston vastustuksessa on ilmaistava selkeästi, mitä valtuutusta se koskee. Eräisiin tämän asetuksen liitteessä lueteltuihin perussäädöksiin on sisällytetty selkeä säännös, joka koskee erillisten delegoitujen säädösten hyväksymistä kutakin siirrettyä säädösvaltaa varten. |
| --- | --- |

(9)

Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 31 kohdassa todetaan, että jos yhteen säädökseen sisältyvien vähintään kahden valtuutuksen välillä on sisällöllinen yhteys ja komissio esittää tähän yhteyteen perustuvat objektiiviset perustelut, eikä säädöksessä toisin säädetä, valtuutukset voidaan yhdistää. Delegoitujen säädösten valmistelun yhteydessä järjestettävien kuulemisten avulla voidaan myös saada selville, millä valtuutuksilla katsotaan olevan sisällöllinen yhteys. Tällaisissa tapauksissa Euroopan parlamentin tai neuvoston vastustuksessa on ilmaistava selkeästi, mitä valtuutusta se koskee. Eräisiin tämän asetuksen liitteessä lueteltuihin perussäädöksiin on sisällytetty selkeä säännös, joka koskee erillisten delegoitujen säädösten hyväksymistä kutakin siirrettyä säädösvaltaa varten.

| (10) | Tämä asetus ei saisi vaikuttaa vireillä oleviin menettelyihin, joissa komitea on jo antanut lausuntonsa päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan mukaisesti ennen tämän asetuksen voimaantuloa. |
| --- | --- |

(10)

Tämä asetus ei saisi vaikuttaa vireillä oleviin menettelyihin, joissa komitea on jo antanut lausuntonsa päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan mukaisesti ennen tämän asetuksen voimaantuloa.

| (11) | Koska tehtävät mukautukset ja muutokset koskevat ainoastaan unionin tason menettelyjä, jäsenvaltioiden ei tarvitse, kun kyse on direktiiveistä, saattaa niitä osaksi kansallista lainsäädäntöään. |
| --- | --- |

(11)

Koska tehtävät mukautukset ja muutokset koskevat ainoastaan unionin tason menettelyjä, jäsenvaltioiden ei tarvitse, kun kyse on direktiiveistä, saattaa niitä osaksi kansallista lainsäädäntöään.

| (12) | Asianomaiset säädökset olisi näin ollen muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(12)

Asianomaiset säädökset olisi näin ollen muutettava vastaavasti,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan liitteessä luetellut säädökset kyseisen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tällä asetuksella ei ole vaikutusta vireillä oleviin menettelyihin, joissa komitea on jo antanut lausuntonsa päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan mukaisesti.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä kesäkuuta 2019.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

A. TAJANI

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

G. CIAMBA

---

(1)  
  EUVL C 288, 31.8.2017, s. 29.

1

(2)  
  EUVL C 164, 8.5.2018, s. 82.

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 17. huhtikuuta 2019 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 14. kesäkuuta 2019.

3

(4)  Neuvoston päätös 1999/468/EY, tehty 28 päivänä kesäkuuta 1999, menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä (EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23).

4

(5)  
  EUVL C 80, 7.2.2015, s. 17.

5

(6)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

7

---

LIITE

I   VIESTINTÄVERKOT, SISÄLLÖT JA TEKNOLOGIA

1.   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 733/2002, annettu 22 päivänä huhtikuuta 2002, aluetunnuksen ”.eu” perustamisesta (1)

Komissiolle olisi asetuksessa (EY) N:o 733/2002 perustetun aluetunnuksen ”.eu” toteuttamisen ehtojen vahvistamiseksi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään kyseistä asetusta rekisterin nimeämistä koskevilla perusteilla ja menettelyllä sekä aluetunnuksen ”.eu” perustamista ja käyttöä koskevilla yleisillä toimintasäännöillä ja rekisteröintiä koskevilla yleisillä toimintaperiaatteilla. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi asetus (EY) N:o 733/2002 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 3 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | antaa 5 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla rekisterin nimeämisessä käytettävät perusteet ja menettely.
  Tämän artiklan nojalla annettuihin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 5 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, joka liittyy rekisterin nimeämisessä käytettävien perusteiden ja menettelyn vahvistamiseen;” |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 3 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

antaa 5 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla rekisterin nimeämisessä käytettävät perusteet ja menettely.

Tämän artiklan nojalla annettuihin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 5 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, joka liittyy rekisterin nimeämisessä käytettävien perusteiden ja menettelyn vahvistamiseen;”

| 2) | Muutetaan 5 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”Siirretään komissiolle valta antaa rekisteriä kuultuaan 5 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla aluetunnuksen ”.eu” perustamista ja käyttöä koskevat yleiset toimintasäännöt sekä rekisteröintiä koskevat yleiset toimintaperiaatteet.” |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 5 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Siirretään komissiolle valta antaa rekisteriä kuultuaan 5 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla aluetunnuksen ”.eu” perustamista ja käyttöä koskevat yleiset toimintasäännöt sekä rekisteröintiä koskevat yleiset toimintaperiaatteet.”

| b) | Korvataan 2 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:
  ”Siirretään komissiolle valta antaa 5 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tilanteen korjaamiseksi tätä asetusta täydentämällä, jos jäsenvaltio tai komissio ilmoittaa 30 päivän kuluessa julkaisemisesta vastustavansa ilmoitetun luettelon jotakin kohtaa.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 2 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:

”Siirretään komissiolle valta antaa 5 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tilanteen korjaamiseksi tätä asetusta täydentämällä, jos jäsenvaltio tai komissio ilmoittaa 30 päivän kuluessa julkaisemisesta vastustavansa ilmoitetun luettelon jotakin kohtaa.”

| 3) | Lisätään artiklat seuraavasti:

  ”5 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 3 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 3 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*1) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 3 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 1 ja 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  5 b artikla
  Kiireellinen menettely

  1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.


  2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 5 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.



  (*1)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

3)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”5 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 3 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 3 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*1) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 3 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 1 ja 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

5 b artikla

Kiireellinen menettely

1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 5 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.

(*1)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*1

| 4) | Kumotaan 6 artiklan 3 ja 4 kohta. |
| --- | --- |

4)

Kumotaan 6 artiklan 3 ja 4 kohta.

2.   Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 626/2008/EY, tehty 30 päivänä kesäkuuta 2008, satelliittivälitteisiä matkaviestintäpalveluja tarjoavien järjestelmien valitsemisesta ja valtuuttamisesta (2)

2

Jotta voidaan varmistaa päätöksen N:o 626/2008/EY yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, joka koskee tarvittavia menettelyjä täytäntöönpanosääntöjen yhteensovitettua soveltamista varten. Tätä valtaa olisi käytettävä asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti.

Muutetaan sen vuoksi päätös N:o 626/2008/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 9 artiklan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksellä toimenpiteitä, joilla määritellään tarvittavat menettelyt tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanosääntöjen yhteensovitettua soveltamista varten, mukaan luettuina säännöt, jotka koskevat valtuutusten yhteensovitettua peruuttamista toistaiseksi tai kokonaan siinä tapauksessa, ettei 7 artiklan 2 kohdassa säädettyjä yhteisiä ehtoja ole noudatettu. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 9 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksellä toimenpiteitä, joilla määritellään tarvittavat menettelyt tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanosääntöjen yhteensovitettua soveltamista varten, mukaan luettuina säännöt, jotka koskevat valtuutusten yhteensovitettua peruuttamista toistaiseksi tai kokonaan siinä tapauksessa, ettei 7 artiklan 2 kohdassa säädettyjä yhteisiä ehtoja ole noudatettu. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.”

| 2) | Kumotaan 10 artiklan 4 kohta. |
| --- | --- |

2)

Kumotaan 10 artiklan 4 kohta.

II   HUMANITAARINEN APU JA PELASTUSPALVELU

Neuvoston asetus (EY) N:o 1257/96, annettu 20 päivänä kesäkuuta 1996, humanitaarisesta avusta (3)

3

Asetuksen (EY) N:o 1257/96 vuonna 1996 tapahtuneen antamisen jälkeen komissio ei ole hyväksynyt toimenpiteitä asetuksen muiden kuin keskeisten osien muuttamiseksi valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. Siihen ei näytä olevan tarvetta myöskään tulevaisuudessa. Sen vuoksi mahdollisuus hyväksyä täytäntöönpanotoimenpiteitä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen olisi poistettava asetuksesta (EY) N:o 1257/96 eikä komissiolle ole tarpeen siirtää valtaa.

Muutetaan sen vuoksi asetus (EY) N:o 1257/96 seuraavasti:

| 1) | Kumotaan 15 artiklan 1 kohta. |
| --- | --- |

1)

Kumotaan 15 artiklan 1 kohta.

| 2) | Kumotaan 17 artiklan 4 kohta. |
| --- | --- |

2)

Kumotaan 17 artiklan 4 kohta.

III   TYÖLLISYYS, SOSIAALIASIAT JA OSALLISUUS

1.   Neuvoston direktiivi 89/654/ETY, annettu 30 päivänä marraskuuta 1989, työpaikoille asetettavista turvallisuutta ja terveyttä koskevista vähimmäisvaatimuksista (ensimmäinen direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (4)

4

Komissiolle olisi työpaikan osien suunnittelun, valmistuksen tai rakentamisen teknisen yhdenmukaistamisen ja standardoinnin, tekniikan kehityksen sekä kansainvälisten määräysten tai vaatimusten ja työpaikkoja koskevan tietämyksen muuttumisen huomioon ottamiseksi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia direktiivin 89/654/ETY liitteisiin. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea avustaa komissiota työturvallisuutta ja työterveyttä koskevien aloitteiden valmistelemisessa, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa 22 päivänä heinäkuuta 2003 tehdyn neuvoston päätöksen (5) mukaisesti.

5

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 89/654/ETY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 9 artikla seuraavasti:

  ”9 artikla
  Liitteiden muuttaminen
  Siirretään komissiolle valta antaa 9 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia liitteisiin työpaikan osien suunnittelun, valmistuksen tai rakentamisen teknisen yhdenmukaistamisen ja standardoinnin, tekniikan kehityksen sekä kansainvälisten määräysten tai vaatimusten ja työpaikkoja koskevan tietämyksen muuttumisen huomioon ottamiseksi.
  Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 9 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka liittyvät työntekijöiden ja muiden henkilöiden fyysiseen terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuviin välittömiin, suoriin ja vakaviin riskeihin, on toteutettava toimia hyvin lyhyessä ajassa, koska asia on erittäin kiireellinen.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 9 artikla seuraavasti:

”9 artikla

Liitteiden muuttaminen

Siirretään komissiolle valta antaa 9 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia liitteisiin työpaikan osien suunnittelun, valmistuksen tai rakentamisen teknisen yhdenmukaistamisen ja standardoinnin, tekniikan kehityksen sekä kansainvälisten määräysten tai vaatimusten ja työpaikkoja koskevan tietämyksen muuttumisen huomioon ottamiseksi.

Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 9 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka liittyvät työntekijöiden ja muiden henkilöiden fyysiseen terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuviin välittömiin, suoriin ja vakaviin riskeihin, on toteutettava toimia hyvin lyhyessä ajassa, koska asia on erittäin kiireellinen.”

| 2) | Lisätään artiklat seuraavasti:

  ”9 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 9 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 9 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*2) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 9 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  9 b artikla
  Kiireellinen menettely

  1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.


  2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 9 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.



  (*2)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”9 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 9 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 9 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*2) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 9 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

9 b artikla

Kiireellinen menettely

1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 9 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.

(*2)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*2

2.   Neuvoston direktiivi 89/656/ETY, annettu 30 päivänä marraskuuta 1989, työntekijöiden työpaikalla käyttämille henkilönsuojaimille turvallisuutta ja terveyttä varten asetettavista vähimmäisvaatimuksista (kolmas direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (6)

6

Komissiolle olisi henkilönsuojainten teknisen yhdenmukaistamisen ja standardoinnin ja teknisen kehityksen sekä henkilönsuojaimia koskevien kansainvälisten määräysten tai vaatimusten taikka niitä koskevan tietämyksen muutosten huomioon ottamiseksi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia direktiivin 89/656/ETY liitteisiin. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea avustaa komissiota työturvallisuutta ja työterveyttä koskevien aloitteiden valmistelemisessa, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa 22 päivänä heinäkuuta 2003 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 89/656/ETY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 9 artikla seuraavasti:

  ”9 artikla
  Liitteiden muuttaminen
  Siirretään komissiolle valta antaa 9 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia liitteisiin henkilönsuojainten teknisen yhdenmukaistamisen ja standardoinnin ja teknisen kehityksen sekä henkilönsuojaimia koskevien kansainvälisten määräysten tai vaatimusten ja niitä koskevan tietämyksen muutosten huomioon ottamiseksi.
  Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 9 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka liittyvät työntekijöiden ja muiden henkilöiden fyysiseen terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuviin välittömiin, suoriin ja vakaviin riskeihin, on toteutettava toimia hyvin lyhyessä ajassa, koska asia on erittäin kiireellinen.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 9 artikla seuraavasti:

”9 artikla

Liitteiden muuttaminen

Siirretään komissiolle valta antaa 9 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia liitteisiin henkilönsuojainten teknisen yhdenmukaistamisen ja standardoinnin ja teknisen kehityksen sekä henkilönsuojaimia koskevien kansainvälisten määräysten tai vaatimusten ja niitä koskevan tietämyksen muutosten huomioon ottamiseksi.

Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 9 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka liittyvät työntekijöiden ja muiden henkilöiden fyysiseen terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuviin välittömiin, suoriin ja vakaviin riskeihin, on toteutettava toimia hyvin lyhyessä ajassa, koska asia on erittäin kiireellinen.”

| 2) | Lisätään artiklat seuraavasti:

  ”9 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 9 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 9 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*3) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 9 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  9 b artikla
  Kiireellinen menettely

  1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.


  2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 9 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.



  (*3)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”9 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 9 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 9 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*3) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 9 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

9 b artikla

Kiireellinen menettely

1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 9 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.

(*3)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*3

3.   Neuvoston direktiivi 90/269/ETY, annettu 29 päivänä toukokuuta 1990, terveyttä ja turvallisuutta varten asetettavista vähimmäisvaatimuksista sellaisessa käsin tapahtuvassa taakkojen käsittelyssä, johon liittyy erityisesti työntekijän selän vahingoittumisen vaara (neljäs direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (7)

7

Komissiolle olisi tekniikan kehittymisen sekä taakkojen käsin tapahtuvaa käsittelyä koskevien kansainvälisten määräysten tai vaatimusten ja sitä koskevan tietämyksen muuttumisen huomioon ottamiseksi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia direktiivin 90/269/ETY liitteisiin. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea avustaa komissiota työturvallisuutta ja työterveyttä koskevien aloitteiden valmistelemisessa, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa 22 päivänä heinäkuuta 2003 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 90/269/ETY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 8 artikla seuraavasti:

  ”8 artikla
  Liitteiden muuttaminen
  Siirretään komissiolle valta antaa 8 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia liitteisiin tekniikan kehittymisen sekä taakkojen käsin tapahtuvaa käsittelyä koskevien kansainvälisten määräysten tai vaatimusten ja sitä koskevan tietämyksen muuttumisen huomioon ottamiseksi.
  Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 8 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka liittyvät työntekijöiden ja muiden henkilöiden fyysiseen terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuviin välittömiin, suoriin ja vakaviin riskeihin, on toteutettava toimia hyvin lyhyessä ajassa, koska asia on erittäin kiireellinen.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 8 artikla seuraavasti:

”8 artikla

Liitteiden muuttaminen

Siirretään komissiolle valta antaa 8 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia liitteisiin tekniikan kehittymisen sekä taakkojen käsin tapahtuvaa käsittelyä koskevien kansainvälisten määräysten tai vaatimusten ja sitä koskevan tietämyksen muuttumisen huomioon ottamiseksi.

Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 8 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka liittyvät työntekijöiden ja muiden henkilöiden fyysiseen terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuviin välittömiin, suoriin ja vakaviin riskeihin, on toteutettava toimia hyvin lyhyessä ajassa, koska asia on erittäin kiireellinen.”

| 2) | Lisätään artiklat seuraavasti:

  ”8 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 8 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 8 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*4) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 8 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  8 b artikla
  Kiireellinen menettely

  1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.


  2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 8 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.



  (*4)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”8 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 8 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 8 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*4) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 8 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

8 b artikla

Kiireellinen menettely

1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 8 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.

(*4)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*4

4.   Neuvoston direktiivi 90/270/ETY, annettu 29 päivänä toukokuuta 1990, turvallisuutta ja terveyttä varten näyttöpäätetyölle asetettavista vähimmäisvaatimuksista (viides direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (8)

8

Komissiolle olisi tekniikan kehityksen, kansainvälisten määräysten tai vaatimusten muutosten ja näyttöpäätealaa koskevan uuden tietämyksen huomioon ottamiseksi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia direktiivin 90/270/ETY liitteeseen. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea avustaa komissiota työturvallisuutta ja työterveyttä koskevien aloitteiden valmistelemisessa, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa 22 päivänä heinäkuuta 2003 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 90/270/ETY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 10 artikla seuraavasti:

  ”10 artikla
  Liitteen muuttaminen
  Siirretään komissiolle valta antaa 10 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia liitteeseen tekniikan kehityksen, kansainvälisten määräysten tai vaatimusten muutosten ja näyttöpäätealaa koskevan uuden tietämyksen huomioon ottamiseksi.
  Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 10 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka liittyvät työntekijöiden ja muiden henkilöiden fyysiseen terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuviin välittömiin, suoriin ja vakaviin riskeihin, on toteutettava toimia hyvin lyhyessä ajassa, koska asia on erittäin kiireellinen.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 10 artikla seuraavasti:

”10 artikla

Liitteen muuttaminen

Siirretään komissiolle valta antaa 10 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia liitteeseen tekniikan kehityksen, kansainvälisten määräysten tai vaatimusten muutosten ja näyttöpäätealaa koskevan uuden tietämyksen huomioon ottamiseksi.

Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 10 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka liittyvät työntekijöiden ja muiden henkilöiden fyysiseen terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuviin välittömiin, suoriin ja vakaviin riskeihin, on toteutettava toimia hyvin lyhyessä ajassa, koska asia on erittäin kiireellinen.”

| 2) | Lisätään artiklat seuraavasti:

  ”10 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 10 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 10 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*5) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 10 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  10 b artikla
  Kiireellinen menettely

  1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.


  2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 10 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.



  (*5)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”10 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 10 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 10 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*5) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 10 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

10 b artikla

Kiireellinen menettely

1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 10 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.

(*5)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*5

5.   Neuvoston direktiivi 92/29/ETY, annettu 31 päivänä maaliskuuta 1992, terveydelle ja turvallisuudelle asetettavista vähimmäisvaatimuksista aluksilla tapahtuvan sairaanhoidon parantamiseksi (9)

9

Komissiolle olisi tekniikan kehityksen tai kansainvälisten määräysten tai vaatimusten muutosten ja aluksilla tapahtuvaa sairaanhoitoa koskevan uuden tietämyksen huomioon ottamiseksi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia direktiivin 92/29/ETY liitteisiin. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea avustaa komissiota työturvallisuutta ja työterveyttä koskevien aloitteiden valmistelemisessa, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa 22 päivänä heinäkuuta 2003 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 92/29/ETY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 8 artikla seuraavasti:

  ”8 artikla
  Liitteiden muuttaminen
  Siirretään komissiolle valta antaa 8 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia liitteisiin tekniikan kehityksen tai kansainvälisten määräysten tai vaatimusten muutosten sekä aluksilla tapahtuvaa sairaanhoitoa koskevan uuden tietämyksen huomioon ottamiseksi.
  Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 8 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka liittyvät työntekijöiden ja muiden henkilöiden fyysiseen terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuviin välittömiin, suoriin ja vakaviin riskeihin, on toteutettava toimia hyvin lyhyessä ajassa, koska asia on erittäin kiireellinen.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 8 artikla seuraavasti:

”8 artikla

Liitteiden muuttaminen

Siirretään komissiolle valta antaa 8 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia liitteisiin tekniikan kehityksen tai kansainvälisten määräysten tai vaatimusten muutosten sekä aluksilla tapahtuvaa sairaanhoitoa koskevan uuden tietämyksen huomioon ottamiseksi.

Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 8 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka liittyvät työntekijöiden ja muiden henkilöiden fyysiseen terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuviin välittömiin, suoriin ja vakaviin riskeihin, on toteutettava toimia hyvin lyhyessä ajassa, koska asia on erittäin kiireellinen.”

| 2) | Lisätään artiklat seuraavasti:

  ”8 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 8 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 8 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*6) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 8 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  8 b artikla
  Kiireellinen menettely

  1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.


  2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 8 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.



  (*6)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”8 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 8 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 8 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*6) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 8 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

8 b artikla

Kiireellinen menettely

1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 8 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.

(*6)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*6

6.   Neuvoston direktiivi 92/57/ETY, annettu 24 päivänä kesäkuuta 1992, turvallisuutta ja terveyttä koskevien vähimmäisvaatimusten täytäntöönpanosta tilapäisillä tai liikkuvilla rakennustyömailla (kahdeksas direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (10)

10

Komissiolle olisi tilapäisiin tai liikkuviin rakennustyömaihin liittyvän teknisen yhdenmukaistamisen ja standardoinnin ja tilapäisiä tai liikkuvia rakennustyömaita koskevan teknisen kehityksen sekä niitä koskevien kansainvälisten määräysten tai vaatimusten taikka niitä koskevan tietämyksen muutosten huomioon ottamiseksi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia direktiivin 92/57/ETY liitteeseen IV. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea avustaa komissiota työturvallisuutta ja työterveyttä koskevien aloitteiden valmistelemisessa, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa 22 päivänä heinäkuuta 2003 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 92/57/ETY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 13 artikla seuraavasti:

  ”13 artikla
  Liitteen IV muuttaminen
  Siirretään komissiolle valta antaa 13 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia liitteeseen IV tilapäisiin tai liikkuviin rakennustyömaihin liittyvän teknisen yhdenmukaistamisen ja standardoinnin ja tilapäisiä tai liikkuvia rakennustyömaita koskevan teknisen kehityksen sekä niitä koskevien kansainvälisten määräysten tai vaatimusten ja niitä koskevan tietämyksen muutosten huomioon ottamiseksi.
  Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 13 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka liittyvät työntekijöiden ja muiden henkilöiden fyysiseen terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuviin välittömiin, suoriin ja vakaviin riskeihin, on toteutettava toimia hyvin lyhyessä ajassa, koska asia on erittäin kiireellinen.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 13 artikla seuraavasti:

”13 artikla

Liitteen IV muuttaminen

Siirretään komissiolle valta antaa 13 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia liitteeseen IV tilapäisiin tai liikkuviin rakennustyömaihin liittyvän teknisen yhdenmukaistamisen ja standardoinnin ja tilapäisiä tai liikkuvia rakennustyömaita koskevan teknisen kehityksen sekä niitä koskevien kansainvälisten määräysten tai vaatimusten ja niitä koskevan tietämyksen muutosten huomioon ottamiseksi.

Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 13 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka liittyvät työntekijöiden ja muiden henkilöiden fyysiseen terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuviin välittömiin, suoriin ja vakaviin riskeihin, on toteutettava toimia hyvin lyhyessä ajassa, koska asia on erittäin kiireellinen.”

| 2) | Lisätään artiklat seuraavasti:

  ”13 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 13 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 13 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*7) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 13 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  13 b artikla
  Kiireellinen menettely

  1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.


  2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 13 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.



  (*7)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”13 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 13 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 13 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*7) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 13 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

13 b artikla

Kiireellinen menettely

1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 13 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.

(*7)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*7

7.   Neuvoston direktiivi 92/58/ETY, annettu 24 päivänä kesäkuuta 1992, työssä käytettäviä turvallisuus- ja/tai terveysmerkkejä koskevista vähimmäisvaatimuksista (yhdeksäs direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (11)

11

Komissiolle olisi teknisen yhdenmukaistamisen ja standardoinnin ja tekniikan kehityksen sekä kansainvälisten määräysten tai vaatimusten ja työssä käytettäviä turva- ja terveysmerkkejä koskevan tietämyksen muuttumisen huomioon ottamiseksi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia direktiivin 92/58/ETY liitteisiin. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea avustaa komissiota työturvallisuutta ja työterveyttä koskevien aloitteiden valmistelemisessa, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa 22 päivänä heinäkuuta 2003 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 92/58/ETY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 9 artikla seuraavasti:

  ”9 artikla
  Liitteiden muuttaminen
  Siirretään komissiolle valta antaa 9 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia liitteisiin työssä käytettävien turva- ja/tai terveysmerkkien suunnittelun ja niitä välittämään tarkoitettujen välineiden tai laitteiden valmistuksen teknisen yhdenmukaistamisen ja standardoinnin ja tekniikan kehityksen sekä kansainvälisten määräysten tai vaatimusten ja työssä käytettäviä turva- ja/tai terveysmerkkejä ja niitä välittämään tarkoitettuja välineitä tai laitteita koskevan tietämyksen muuttumisen huomioon ottamiseksi.
  Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 9 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka liittyvät työntekijöiden ja muiden henkilöiden fyysiseen terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuviin välittömiin, suoriin ja vakaviin riskeihin, on toteutettava toimia hyvin lyhyessä ajassa, koska asia on erittäin kiireellinen.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 9 artikla seuraavasti:

”9 artikla

Liitteiden muuttaminen

Siirretään komissiolle valta antaa 9 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia liitteisiin työssä käytettävien turva- ja/tai terveysmerkkien suunnittelun ja niitä välittämään tarkoitettujen välineiden tai laitteiden valmistuksen teknisen yhdenmukaistamisen ja standardoinnin ja tekniikan kehityksen sekä kansainvälisten määräysten tai vaatimusten ja työssä käytettäviä turva- ja/tai terveysmerkkejä ja niitä välittämään tarkoitettuja välineitä tai laitteita koskevan tietämyksen muuttumisen huomioon ottamiseksi.

Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 9 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka liittyvät työntekijöiden ja muiden henkilöiden fyysiseen terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuviin välittömiin, suoriin ja vakaviin riskeihin, on toteutettava toimia hyvin lyhyessä ajassa, koska asia on erittäin kiireellinen.”

| 2) | Lisätään artiklat seuraavasti:

  ”9 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 9 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 9 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*8) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 9 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  9 b artikla
  Kiireellinen menettely

  1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.


  2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 9 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.



  (*8)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”9 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 9 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 9 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*8) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 9 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

9 b artikla

Kiireellinen menettely

1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 9 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.

(*8)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*8

8.   Neuvoston direktiivi 94/33/EY, annettu 22 päivänä kesäkuuta 1994, nuorten työntekijöiden suojelusta (12)

12

Komissiolle olisi nuorten työntekijöiden riittävän suojelun varmistamiseksi ja tekniikan kehityksen, kansainvälisten sääntöjen tai vaatimusten muutosten sekä uuden tietämyksen huomioon ottamiseksi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia direktiivin 94/33/EY liitteeseen. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea avustaa komissiota työturvallisuutta ja työterveyttä koskevien aloitteiden valmistelemisessa, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa 22 päivänä heinäkuuta 2003 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 94/33/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 15 artikla seuraavasti:

  ”15 artikla
  Liitteen muuttaminen
  Siirretään komissiolle valta antaa 15 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia liitteeseen tekniikan kehityksen, kansainvälisten määräysten tai vaatimusten muutosten ja nuorten työntekijöiden suojelua koskevan uuden tietämyksen huomioon ottamiseksi.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 15 artikla seuraavasti:

”15 artikla

Liitteen muuttaminen

Siirretään komissiolle valta antaa 15 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia liitteeseen tekniikan kehityksen, kansainvälisten määräysten tai vaatimusten muutosten ja nuorten työntekijöiden suojelua koskevan uuden tietämyksen huomioon ottamiseksi.”

| 2) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”15 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 15 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 15 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*9) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 15 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*9)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artikla seuraavasti:

”15 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 15 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 15 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*9) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 15 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*9)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*9

9.   Neuvoston direktiivi 98/24/EY, annettu 7 päivänä huhtikuuta 1998, työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemisesta työpaikalla esiintyviin kemiallisiin tekijöihin liittyviltä riskeiltä (neljästoista direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (13)

13

Komissiolle olisi työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden riittävän riskeiltä suojelun varmistamiseksi ja kemiallisia tekijöitä koskevan teknisen yhdenmukaistamisen ja standardoinnin, niitä koskevan tekniikan kehityksen, niitä koskevissa kansainvälisissä standardeissa tai eritelmissä tapahtuvien muutosten ja niitä koskevien uusien tietojen huomioon ottamiseksi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia direktiivin 98/24/EY liitteisiin ja täydennetään kyseistä direktiiviä vahvistamalla työperäisen altistumisen viiteraja-arvot tai tarkistamalla niitä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 98/24/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 3 artiklan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Siirretään komissiolle valta antaa 12 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä direktiiviä vahvistamalla tai tarkistamalla tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja työperäisen altistumisen viiteraja-arvoja, ottaen huomioon käytettävissä olevat mittaustekniikat.
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava työntekijä- ja työnantajajärjestöille unionin tasolla määritellyt työperäisen altistumisen raja-arvot.
  Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 12 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka liittyvät työntekijöiden ja muiden henkilöiden fyysiseen terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuviin välittömiin, suoriin ja vakaviin riskeihin, on toteutettava toimia hyvin lyhyessä ajassa, koska asia on erittäin kiireellinen.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 3 artiklan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Siirretään komissiolle valta antaa 12 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä direktiiviä vahvistamalla tai tarkistamalla tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja työperäisen altistumisen viiteraja-arvoja, ottaen huomioon käytettävissä olevat mittaustekniikat.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava työntekijä- ja työnantajajärjestöille unionin tasolla määritellyt työperäisen altistumisen raja-arvot.

Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 12 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka liittyvät työntekijöiden ja muiden henkilöiden fyysiseen terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuviin välittömiin, suoriin ja vakaviin riskeihin, on toteutettava toimia hyvin lyhyessä ajassa, koska asia on erittäin kiireellinen.”

| 2) | Korvataan 12 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Siirretään komissiolle valta antaa 12 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia liitteisiin kemiallisia tekijöitä koskevan teknisen yhdenmukaistamisen ja standardoinnin sekä niitä koskevan tekniikan kehityksen, niitä koskevissa kansainvälisissä standardeissa tai eritelmissä tapahtuvien muutosten ja niitä koskevien uusien tietojen huomioon ottamiseksi.
  Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 12 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka liittyvät työntekijöiden ja muiden henkilöiden fyysiseen terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuviin välittömiin, suoriin ja vakaviin riskeihin, on toteutettava toimia hyvin lyhyessä ajassa, koska asia on erittäin kiireellinen.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 12 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Siirretään komissiolle valta antaa 12 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia liitteisiin kemiallisia tekijöitä koskevan teknisen yhdenmukaistamisen ja standardoinnin sekä niitä koskevan tekniikan kehityksen, niitä koskevissa kansainvälisissä standardeissa tai eritelmissä tapahtuvien muutosten ja niitä koskevien uusien tietojen huomioon ottamiseksi.

Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 12 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka liittyvät työntekijöiden ja muiden henkilöiden fyysiseen terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuviin välittömiin, suoriin ja vakaviin riskeihin, on toteutettava toimia hyvin lyhyessä ajassa, koska asia on erittäin kiireellinen.”

| 3) | Lisätään artiklat seuraavasti:

  ”12 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 3 artiklan 2 kohdassa ja 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 3 artiklan 2 kohdassa ja 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*10) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 3 artiklan 2 kohdan ja 12 artiklan 1 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  12 b artikla
  Kiireellinen menettely

  1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.


  2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 12 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.



  (*10)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

3)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”12 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 3 artiklan 2 kohdassa ja 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 3 artiklan 2 kohdassa ja 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*10) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 3 artiklan 2 kohdan ja 12 artiklan 1 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

12 b artikla

Kiireellinen menettely

1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 12 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.

(*10)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*10

10.   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/44/EY, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, terveyttä ja turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista työntekijöiden suojelemiseksi altistumiselta fysikaalisista tekijöistä (tärinä) aiheutuville riskeille (kuudestoista direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (14)

14

Komissiolle olisi työvälineiden ja työpaikkojen suunnittelua, rakentamista tai valmistamista koskevan teknisen yhdenmukaistamisen ja standardoinnin, tekniikan kehityksen sekä yhdenmukaistetuissa eurooppalaisissa standardeissa tai eritelmissä tapahtuvien muutosten ja tärinää koskevien uusien tietojen huomioon ottamiseksi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia direktiivin 2002/44/EY liitteeseen. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea avustaa komissiota työturvallisuutta ja työterveyttä koskevien aloitteiden valmistelemisessa, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa 22 päivänä heinäkuuta 2003 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 2002/44/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 11 artikla seuraavasti:

  ”11 artikla
  Liitteen muuttaminen
  Siirretään komissiolle valta antaa 11 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia liitteeseen työvälineiden ja työpaikkojen suunnittelua, rakentamista tai valmistamista koskevan teknisen yhdenmukaistamisen ja standardoinnin, tekniikan kehityksen sekä yhdenmukaistetuissa eurooppalaisissa standardeissa tai eritelmissä tapahtuvien muutosten ja tärinää koskevien uusien tietojen huomioon ottamiseksi.
  Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 11 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka liittyvät työntekijöiden ja muiden henkilöiden fyysiseen terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuviin välittömiin, suoriin ja vakaviin riskeihin, on toteutettava toimia hyvin lyhyessä ajassa, koska asia on erittäin kiireellinen.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 11 artikla seuraavasti:

”11 artikla

Liitteen muuttaminen

Siirretään komissiolle valta antaa 11 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia liitteeseen työvälineiden ja työpaikkojen suunnittelua, rakentamista tai valmistamista koskevan teknisen yhdenmukaistamisen ja standardoinnin, tekniikan kehityksen sekä yhdenmukaistetuissa eurooppalaisissa standardeissa tai eritelmissä tapahtuvien muutosten ja tärinää koskevien uusien tietojen huomioon ottamiseksi.

Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 11 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka liittyvät työntekijöiden ja muiden henkilöiden fyysiseen terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuviin välittömiin, suoriin ja vakaviin riskeihin, on toteutettava toimia hyvin lyhyessä ajassa, koska asia on erittäin kiireellinen.”

| 2) | Lisätään artiklat seuraavasti:

  ”11 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 11 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 11 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*11) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 11 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  11 b artikla
  Kiireellinen menettely

  1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.


  2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 11 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.



  (*11)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”11 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 11 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 11 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*11) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 11 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

11 b artikla

Kiireellinen menettely

1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 11 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.

(*11)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*11

| 3) | Kumotaan 12 artikla. |
| --- | --- |

3)

Kumotaan 12 artikla.

11.   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/10/EY, annettu 6 päivänä helmikuuta 2003, terveyttä ja turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista työntekijöiden suojelemiseksi altistumiselta fysikaalisista tekijöistä (melu) aiheutuville riskeille (seitsemästoista direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (15)

15

Komissiolle olisi työvälineiden ja työpaikkojen suunnittelua, rakentamista tai valmistamista koskevan teknisen yhdenmukaistamisen ja standardoinnin, tekniikan kehityksen sekä yhdenmukaistetuissa eurooppalaisissa standardeissa tai eritelmissä tapahtuvien muutosten ja melua koskevien uusien tietojen huomioon ottamiseksi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia direktiiviin 2003/10/EY. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea avustaa komissiota työturvallisuutta ja työterveyttä koskevien aloitteiden valmistelemisessa, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa 22 päivänä heinäkuuta 2003 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 2003/10/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 12 artikla seuraavasti:

  ”12 artikla
  Direktiiviin tehtävät muutokset
  Siirretään komissiolle valta antaa 12 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia tähän direktiiviin työvälineiden ja työpaikkojen suunnittelua, rakentamista tai valmistamista koskevan teknisen yhdenmukaistamisen ja standardoinnin, tekniikan kehityksen sekä yhdenmukaistetuissa eurooppalaisissa standardeissa tai eritelmissä tapahtuvien muutosten ja melua koskevien uusien tietojen huomioon ottamiseksi.
  Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 12 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka liittyvät työntekijöiden ja muiden henkilöiden fyysiseen terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuviin välittömiin, suoriin ja vakaviin riskeihin, on toteutettava toimia hyvin lyhyessä ajassa, koska asia on erittäin kiireellinen.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 12 artikla seuraavasti:

”12 artikla

Direktiiviin tehtävät muutokset

Siirretään komissiolle valta antaa 12 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia tähän direktiiviin työvälineiden ja työpaikkojen suunnittelua, rakentamista tai valmistamista koskevan teknisen yhdenmukaistamisen ja standardoinnin, tekniikan kehityksen sekä yhdenmukaistetuissa eurooppalaisissa standardeissa tai eritelmissä tapahtuvien muutosten ja melua koskevien uusien tietojen huomioon ottamiseksi.

Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 12 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka liittyvät työntekijöiden ja muiden henkilöiden fyysiseen terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuviin välittömiin, suoriin ja vakaviin riskeihin, on toteutettava toimia hyvin lyhyessä ajassa, koska asia on erittäin kiireellinen.”

| 2) | Lisätään artiklat seuraavasti:

  ”12 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 12 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 12 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*12) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 12 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  12 b artikla
  Kiireellinen menettely

  1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.


  2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 12 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.



  (*12)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”12 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 12 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 12 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*12) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 12 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

12 b artikla

Kiireellinen menettely

1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 12 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.

(*12)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*12

| 3) | Kumotaan 13 artikla. |
| --- | --- |

3)

Kumotaan 13 artikla.

12.   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/37/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta (kuudes direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan l kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (16)

16

Komissiolle olisi tekniikan kehityksen, syöpää aiheuttavia aineita tai perimän muutoksia aiheuttavia aineita koskevien kansainvälisten määräysten tai vaatimusten muutosten ja tällaisia aineita koskevan uuden tietämyksen huomioon ottamiseksi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia direktiivin 2004/37/EY liitteeseen II. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea avustaa komissiota työturvallisuutta ja työterveyttä koskevien aloitteiden valmistelemisessa, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa 22 päivänä heinäkuuta 2003 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 2004/37/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 17 artikla seuraavasti:

  ”17 artikla
  Liitteen II muuttaminen
  Siirretään komissiolle valta antaa 17 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia liitteeseen II tekniikan kehityksen, syöpää aiheuttavia aineita tai perimän muutoksia aiheuttavia aineita koskevien kansainvälisten määräysten tai vaatimusten muutosten ja tällaisia aineita koskevan uuden tietämyksen huomioon ottamiseksi.
  Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 17 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka liittyvät työntekijöiden ja muiden henkilöiden fyysiseen terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuviin välittömiin, suoriin ja vakaviin riskeihin, on toteutettava toimia hyvin lyhyessä ajassa, koska asia on erittäin kiireellinen.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 17 artikla seuraavasti:

”17 artikla

Liitteen II muuttaminen

Siirretään komissiolle valta antaa 17 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia liitteeseen II tekniikan kehityksen, syöpää aiheuttavia aineita tai perimän muutoksia aiheuttavia aineita koskevien kansainvälisten määräysten tai vaatimusten muutosten ja tällaisia aineita koskevan uuden tietämyksen huomioon ottamiseksi.

Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 17 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka liittyvät työntekijöiden ja muiden henkilöiden fyysiseen terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuviin välittömiin, suoriin ja vakaviin riskeihin, on toteutettava toimia hyvin lyhyessä ajassa, koska asia on erittäin kiireellinen.”

| 2) | Lisätään artiklat seuraavasti:

  ”17 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 17 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 17 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*13) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 17 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  17 b artikla
  Kiireellinen menettely

  1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.


  2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 17 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.



  (*13)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”17 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 17 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 17 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*13) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 17 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

17 b artikla

Kiireellinen menettely

1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 17 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.

(*13)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*13

13.   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/25/EY, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2006, terveyttä ja turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista työntekijöiden suojelemiseksi altistumiselta fysikaalisista tekijöistä (keinotekoinen optinen säteily) aiheutuville riskeille (yhdeksästoista direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (17)

17

Komissiolle olisi työvälineiden tai työpaikkojen suunnittelua, rakentamista tai valmistamista koskevan teknisen yhdenmukaistamisen ja standardoinnin, tekniikan kehityksen sekä yhdenmukaistetuissa eurooppalaisissa standardeissa tai kansainvälisissä eritelmissä tapahtuvien muutosten ja työperäistä altistumista optiselle säteilylle koskevien uusien tieteellisten tutkimustulosten huomioon ottamiseksi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia direktiivin 2006/25/EY liitteisiin. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea avustaa komissiota työturvallisuutta ja työterveyttä koskevien aloitteiden valmistelemisessa, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa 22 päivänä heinäkuuta 2003 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 2006/25/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 10 artikla seuraavasti:

  ”10 artikla
  Liitteiden muuttaminen
  Siirretään komissiolle valta antaa 10 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia liitteisiin työvälineiden tai työpaikkojen suunnittelua, rakentamista tai valmistamista koskevan teknisen yhdenmukaistamisen ja standardoinnin, tekniikan kehityksen sekä yhdenmukaistetuissa eurooppalaisissa standardeissa tai kansainvälisissä eritelmissä tapahtuvien muutosten ja työperäistä altistumista optiselle säteilylle koskevien uusien tieteellisten tutkimustulosten huomioon ottamiseksi. Muutokset eivät saa johtaa liitteissä vahvistettujen altistumisen raja-arvojen muuttamiseen.
  Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 10 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka liittyvät työntekijöiden ja muiden henkilöiden fyysiseen terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuviin välittömiin, suoriin ja vakaviin riskeihin, on toteutettava toimia hyvin lyhyessä ajassa, koska asia on erittäin kiireellinen.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 10 artikla seuraavasti:

”10 artikla

Liitteiden muuttaminen

Siirretään komissiolle valta antaa 10 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia liitteisiin työvälineiden tai työpaikkojen suunnittelua, rakentamista tai valmistamista koskevan teknisen yhdenmukaistamisen ja standardoinnin, tekniikan kehityksen sekä yhdenmukaistetuissa eurooppalaisissa standardeissa tai kansainvälisissä eritelmissä tapahtuvien muutosten ja työperäistä altistumista optiselle säteilylle koskevien uusien tieteellisten tutkimustulosten huomioon ottamiseksi. Muutokset eivät saa johtaa liitteissä vahvistettujen altistumisen raja-arvojen muuttamiseen.

Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 10 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka liittyvät työntekijöiden ja muiden henkilöiden fyysiseen terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuviin välittömiin, suoriin ja vakaviin riskeihin, on toteutettava toimia hyvin lyhyessä ajassa, koska asia on erittäin kiireellinen.”

| 2) | Lisätään artiklat seuraavasti:

  ”10 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 10 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 10 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*14) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 10 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  10 b artikla
  Kiireellinen menettely

  1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.


  2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 10 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.



  (*14)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”10 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 10 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 10 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*14) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 10 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

10 b artikla

Kiireellinen menettely

1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 10 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.

(*14)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*14

| 3) | Kumotaan 11 artikla. |
| --- | --- |

3)

Kumotaan 11 artikla.

14.   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/148/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät asbestialtistukseen työssä (18)

18

Komissiolle olisi tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan direktiivin 2009/148/EY liitettä I. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea avustaa komissiota työturvallisuutta ja työterveyttä koskevien aloitteiden valmistelemisessa, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa 22 päivänä heinäkuuta 2003 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 2009/148/EY seuraavasti:

| 1) | Kumotaan 9 artikla. |
| --- | --- |

1)

Kumotaan 9 artikla.

| 2) | Korvataan 18 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Jokaisen työntekijän terveydentilan arvioinnin on oltava saatavilla ennen altistumisen alkamista asbestista tai asbestipitoisesta materiaalista työpaikalla vapautuvalle pölylle.
  Tähän arviointiin on sisällyttävä erityinen rintakehän tutkimus. Työntekijöiden kliinisiä tutkimuksia varten annetaan liitteessä I käytännön suosituksia, joihin jäsenvaltio voi viitata. Siirretään komissiolle valta antaa 18 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä I sen mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen.
  Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 18 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka liittyvät työntekijöiden ja muiden henkilöiden fyysiseen terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuviin välittömiin, suoriin ja vakaviin riskeihin, on toteutettava toimia hyvin lyhyessä ajassa, koska asia on erittäin kiireellinen.
  Uusi arvio täytyy olla saatavilla vähintään kerran kolmessa vuodessa niin kauan kuin altistus jatkuu.
  Kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti on luotava jokaista ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua työntekijää koskeva henkilökohtainen terveystiedosto.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 18 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Jokaisen työntekijän terveydentilan arvioinnin on oltava saatavilla ennen altistumisen alkamista asbestista tai asbestipitoisesta materiaalista työpaikalla vapautuvalle pölylle.

Tähän arviointiin on sisällyttävä erityinen rintakehän tutkimus. Työntekijöiden kliinisiä tutkimuksia varten annetaan liitteessä I käytännön suosituksia, joihin jäsenvaltio voi viitata. Siirretään komissiolle valta antaa 18 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä I sen mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen.

Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 18 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka liittyvät työntekijöiden ja muiden henkilöiden fyysiseen terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuviin välittömiin, suoriin ja vakaviin riskeihin, on toteutettava toimia hyvin lyhyessä ajassa, koska asia on erittäin kiireellinen.

Uusi arvio täytyy olla saatavilla vähintään kerran kolmessa vuodessa niin kauan kuin altistus jatkuu.

Kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti on luotava jokaista ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua työntekijää koskeva henkilökohtainen terveystiedosto.”

| 3) | Lisätään artiklat seuraavasti:

  ”18 a artikla

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*15) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 18 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  18 b artikla

  1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.


  2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 18 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.



  (*15)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

3)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”18 a artikla

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*15) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 18 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

18 b artikla

1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 18 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.

(*15)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*15

IV   ENERGIA

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1222/2009, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, renkaiden merkitsemisestä polttoainetaloudellisuuden ja muiden keskeisten ominaisuuksien osalta (19)

19

Komissiolle olisi tarvittavien teknisten mukautusten tekemiseksi asetukseen (EY) N:o 1222/2009 siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan kyseisen asetuksen liitteitä niiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi asetus (EY) N:o 1222/2009 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 11 artikla seuraavasti:

  ”11 artikla
  Muuttaminen ja mukauttaminen tekniikan kehitykseen
  Siirretään komissiolle valta antaa 12 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tätä asetusta seuraavien seikkojen osalta:






  a) | luokkien C2 ja C3 renkaiden märkäpitoluokitusta koskevien tietovaatimusten käyttöönotto, edellyttäen, että saatavilla on soveltuvia yhdenmukaistettuja testausmenetelmiä; |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 11 artikla seuraavasti:

”11 artikla

Muuttaminen ja mukauttaminen tekniikan kehitykseen

Siirretään komissiolle valta antaa 12 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tätä asetusta seuraavien seikkojen osalta:

a)

luokkien C2 ja C3 renkaiden märkäpitoluokitusta koskevien tietovaatimusten käyttöönotto, edellyttäen, että saatavilla on soveltuvia yhdenmukaistettuja testausmenetelmiä;

| b) | tarvittaessa pitoluokituksen mukauttaminen renkaiden teknisiin ominaisuuksiin sellaisten renkaiden osalta, jotka on ensisijaisesti suunniteltu suoriutumaan tavallista rengasta paremmin jää- ja/tai lumiolosuhteissa ajoneuvon liikkeelle lähtemisen, liikkeellä olemisen tai pysähtymisen osalta; |
| --- | --- |

b)

tarvittaessa pitoluokituksen mukauttaminen renkaiden teknisiin ominaisuuksiin sellaisten renkaiden osalta, jotka on ensisijaisesti suunniteltu suoriutumaan tavallista rengasta paremmin jää- ja/tai lumiolosuhteissa ajoneuvon liikkeelle lähtemisen, liikkeellä olemisen tai pysähtymisen osalta;

| c) | liitteiden I–V mukauttaminen tekniseen kehitykseen.” |
| --- | --- |

c)

liitteiden I–V mukauttaminen tekniseen kehitykseen.”

| 2) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”12 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 11 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 11 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*16) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 11 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*16)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artikla seuraavasti:

”12 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 11 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 11 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*16) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 11 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*16)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*16

| 3) | Kumotaan 13 artikla. |
| --- | --- |

3)

Kumotaan 13 artikla.

V   YMPÄRISTÖ

1.   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/63/EY, annettu 20 päivänä joulukuuta 1994, bensiinin varastoinnista ja sen jakelusta varastoalueilta huoltoasemille aiheutuvien haihtuvien orgaanisten yhdisteiden (VOC) päästöjen torjunnasta (20)

20

Jotta voidaan varmistaa, että direktiivissä 94/63/EY säädettyjä alatäyttövarustusta koskevia määräyksiä tarkistetaan tarvittaessa ja että liitteet mukautetaan tekniseen kehitykseen, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan kyseisen direktiivin liitteitä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 94/63/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 4 artiklan 1 kohdan kuudes alakohta seuraavasti:
  ”Kaikilla varastoalueilla, jotka on varustettu säiliöautojen täyttämistä varten, on oltava vähintään yksi liitteessä IV annettujen alatäyttövarustusta koskevien määräysten mukainen lastauslaituri. Komissio tarkastelee näitä määräyksiä uudelleen säännöllisin väliajoin, ja sille siirretään valta antaa kyseisen uudelleentarkastelun tulosten perusteella delegoituja säädöksiä liitteen IV muuttamiseksi 7 a artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 4 artiklan 1 kohdan kuudes alakohta seuraavasti:

”Kaikilla varastoalueilla, jotka on varustettu säiliöautojen täyttämistä varten, on oltava vähintään yksi liitteessä IV annettujen alatäyttövarustusta koskevien määräysten mukainen lastauslaituri. Komissio tarkastelee näitä määräyksiä uudelleen säännöllisin väliajoin, ja sille siirretään valta antaa kyseisen uudelleentarkastelun tulosten perusteella delegoituja säädöksiä liitteen IV muuttamiseksi 7 a artiklan mukaisesti.”

| 2) | Korvataan 7 artikla seuraavasti:

  ”7 artikla
  Mukauttaminen tekniseen kehitykseen
  Siirretään komissiolle valta antaa 7 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä niiden mukauttamiseksi tekniseen kehitykseen, lukuun ottamatta liitteessä II olevassa 2 kohdassa tarkoitettuja raja-arvoja.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 7 artikla seuraavasti:

”7 artikla

Mukauttaminen tekniseen kehitykseen

Siirretään komissiolle valta antaa 7 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä niiden mukauttamiseksi tekniseen kehitykseen, lukuun ottamatta liitteessä II olevassa 2 kohdassa tarkoitettuja raja-arvoja.”

| 3) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”7 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 4 artiklan 1 kohdassa ja 7 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 4 artiklan 1 kohdassa ja 7 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*17) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 4 artiklan 1 kohdan ja 7 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*17)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

3)

Lisätään artikla seuraavasti:

”7 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 4 artiklan 1 kohdassa ja 7 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 4 artiklan 1 kohdassa ja 7 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*17) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 4 artiklan 1 kohdan ja 7 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*17)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*17

| 4) | Kumotaan 8 artikla. |
| --- | --- |

4)

Kumotaan 8 artikla.

2.   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/49/EY, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta (21)

21

Komissiolle olisi direktiivin 2002/49/EY mukauttamiseksi tekniseen ja tieteelliseen kehitykseen siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan kyseisen direktiivin liitteitä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 2002/49/EY seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 6 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Siirretään komissiolle valta antaa 12 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä II yhteisten arviointimenetelmien laatimiseksi Lden- ja Lnight-arvojen määrittämistä varten.” |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 6 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Siirretään komissiolle valta antaa 12 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä II yhteisten arviointimenetelmien laatimiseksi Lden- ja Lnight-arvojen määrittämistä varten.”

| b) | Lisätään 3 kohtaan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Siirretään komissiolle valta antaa 12 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä III yhteisten arviointimenetelmien laatimiseksi haittavaikutusten määrittämistä varten.” |
| --- | --- |

b)

Lisätään 3 kohtaan toinen alakohta seuraavasti:

”Siirretään komissiolle valta antaa 12 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä III yhteisten arviointimenetelmien laatimiseksi haittavaikutusten määrittämistä varten.”

| 2) | Korvataan 12 artikla seuraavasti:

  ”12 artikla
  Mukauttaminen tekniseen ja tieteelliseen kehitykseen
  Siirretään komissiolle valta antaa 12 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteessä I olevaa 3 kohtaa sekä liitteitä II ja III niiden mukauttamiseksi tekniseen ja tieteelliseen kehitykseen.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 12 artikla seuraavasti:

”12 artikla

Mukauttaminen tekniseen ja tieteelliseen kehitykseen

Siirretään komissiolle valta antaa 12 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteessä I olevaa 3 kohtaa sekä liitteitä II ja III niiden mukauttamiseksi tekniseen ja tieteelliseen kehitykseen.”

| 3) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”12 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 6 artiklan 2 ja 3 kohdassa ja 12 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 6 artiklan 2 ja 3 kohdassa ja 12 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*18) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 6 artiklan 2 ja 3 kohdan ja 12 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*18)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

3)

Lisätään artikla seuraavasti:

”12 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 6 artiklan 2 ja 3 kohdassa ja 12 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 6 artiklan 2 ja 3 kohdassa ja 12 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*18) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 6 artiklan 2 ja 3 kohdan ja 12 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*18)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*18

| 4) | Kumotaan 13 artiklan 3 kohta. |
| --- | --- |

4)

Kumotaan 13 artiklan 3 kohta.

| 5) | Korvataan liitteessä III olevan johdantokappaleen toinen virke seuraavasti:
  ”Tähän liitteeseen tehtävissä tarkistuksissa käyttöön otettavat annos-vastesuhteet koskevat erityisesti:” |
| --- | --- |

5)

Korvataan liitteessä III olevan johdantokappaleen toinen virke seuraavasti:

”Tähän liitteeseen tehtävissä tarkistuksissa käyttöön otettavat annos-vastesuhteet koskevat erityisesti:”

3.   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/42/EY, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, orgaanisten liuottimien käytöstä tietyissä maaleissa ja lakoissa sekä ajoneuvojen korjausmaalaustuotteissa aiheutuvien haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen rajoittamisesta ja direktiivin 1999/13/EY muuttamisesta (22)

22

Jotta voitaisiin varmistaa, että haihtuvien orgaanisten yhdisteiden pitoisuuksien raja-arvojen noudattamisen määrittämisessä käytetään ajantasaisia analyysimenetelmiä, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan direktiivin 2004/42/EY liitettä III sen mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 2004/42/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 11 artikla seuraavasti:

  ”11 artikla
  Mukauttaminen tekniseen kehitykseen
  Siirretään komissiolle valta antaa 11 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä III sen mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 11 artikla seuraavasti:

”11 artikla

Mukauttaminen tekniseen kehitykseen

Siirretään komissiolle valta antaa 11 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä III sen mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen.”

| 2) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”11 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 11 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 11 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*19) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 11 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*19)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artikla seuraavasti:

”11 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 11 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 11 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*19) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 11 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*19)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*19

| 3) | Kumotaan 12 artiklan 3 kohta. |
| --- | --- |

3)

Kumotaan 12 artiklan 3 kohta.

4.   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 166/2006, annettu 18 päivänä tammikuuta 2006, epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevan eurooppalaisen rekisterin perustamisesta ja neuvoston direktiivien 91/689/ETY ja 96/61/EY muuttamisesta (23)

23

Jotta voidaan mukauttaa asetus (EY) N:o 166/2006 tekniikan kehitykseen ja kansainvälisen lainsäädännön kehitykseen ja varmistaa parempi tietojen ilmoittaminen, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan kyseisen asetuksen liitteitä II ja III niiden mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen tai muutoksiin, joita pöytäkirjan osapuolten kokouksessa on tehty epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevista rekistereistä tehdyn, YK:n Euroopan talouskomission pöytäkirjan liitteisiin, ja täydennetään kyseistä asetusta aloittamalla ilmoittaminen yhdestä tai useammasta hajakuormituslähteestä peräisin olevista merkityksellisten epäpuhtauksien päästöistä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi asetus (EY) N:o 166/2006 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 8 artiklan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Siirretään komissiolle valta antaa 18 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta aloittamalla ilmoittaminen yhdestä tai useammasta hajakuormituslähteestä peräisin olevista merkityksellisten epäpuhtauksien päästöistä, tarvittaessa kansainvälisesti hyväksyttyjä menettelyjä käyttäen, jos komissio toteaa, ettei hajakuormituslähteistä aiheutuvista päästöistä ole olemassa tietoja.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 8 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Siirretään komissiolle valta antaa 18 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta aloittamalla ilmoittaminen yhdestä tai useammasta hajakuormituslähteestä peräisin olevista merkityksellisten epäpuhtauksien päästöistä, tarvittaessa kansainvälisesti hyväksyttyjä menettelyjä käyttäen, jos komissio toteaa, ettei hajakuormituslähteistä aiheutuvista päästöistä ole olemassa tietoja.”

| 2) | Korvataan 18 artikla seuraavasti:

  ”18 artikla
  Liitteiden muuttaminen
  Siirretään komissiolle valta antaa 18 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä II ja III






  a) | niiden mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen; |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 18 artikla seuraavasti:

”18 artikla

Liitteiden muuttaminen

Siirretään komissiolle valta antaa 18 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä II ja III

a)

niiden mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen;

| b) | niiden mukauttamiseksi pöytäkirjan osapuolten kokouksessa pöytäkirjan liitteisiin tehtyihin muutoksiin.” |
| --- | --- |

b)

niiden mukauttamiseksi pöytäkirjan osapuolten kokouksessa pöytäkirjan liitteisiin tehtyihin muutoksiin.”

| 3) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”18 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 8 artiklan 3 kohdassa ja 18 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 8 artiklan 3 kohdassa ja 18 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*20) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 8 artiklan 3 kohdan ja 18 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*20)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

3)

Lisätään artikla seuraavasti:

”18 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 8 artiklan 3 kohdassa ja 18 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 8 artiklan 3 kohdassa ja 18 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*20) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 8 artiklan 3 kohdan ja 18 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*20)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*20

| 4) | Kumotaan 19 artiklan 3 kohta. |
| --- | --- |

4)

Kumotaan 19 artiklan 3 kohta.

5.   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1272/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivien 67/548/ETY ja 1999/45/EY muuttamisesta ja kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta (24)

24

Jotta voitaisiin varmistaa, että asetusta (EY) N:o 1272/2008 ajantasaistetaan säännöllisesti, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla

| — | muutetaan kyseisen asetuksen liitettä VI aineiden luokituksen ja merkintöjen yhdenmukaistamiseksi; |
| --- | --- |

—

muutetaan kyseisen asetuksen liitettä VI aineiden luokituksen ja merkintöjen yhdenmukaistamiseksi;

| — | muutetaan liitettä VIII kiireellisiin terveydenhuollon vastatoimiin ja ennaltaehkäiseviin toimiin liittyvien tietojen yhdenmukaistamiseksi edelleen; |
| --- | --- |

—

muutetaan liitettä VIII kiireellisiin terveydenhuollon vastatoimiin ja ennaltaehkäiseviin toimiin liittyvien tietojen yhdenmukaistamiseksi edelleen;

| — | muutetaan tiettyjä kyseisen asetuksen ja sen liitteiden I–VIII säännöksiä niiden mukauttamiseksi tekniikan ja tieteen kehitykseen. |
| --- | --- |

—

muutetaan tiettyjä kyseisen asetuksen ja sen liitteiden I–VIII säännöksiä niiden mukauttamiseksi tekniikan ja tieteen kehitykseen.

On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi asetus (EY) N:o 1272/2008 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 37 artiklan 5 kohta seuraavasti:

  ”5.   Komissio antaa delegoituja säädöksiä 53 a artiklan mukaisesti ilman aiheetonta viivytystä silloin, kun se katsoo, että kyseisen aineen luokituksen ja merkintöjen yhdenmukaistaminen on asianmukaista, muuttaakseen liitettä VI siten, että kyseinen aine ja asiaankuuluvat luokitus- ja merkintätiedot sekä soveltuvin osin erityiset pitoisuusrajat ja M-kertoimet sisällytetään liitteessä VI olevan 3 osan taulukkoon 3.1.
  Vastaava nimike sisällytetään liitteessä VI olevan 3 osan taulukkoon 3.2 samoin edellytyksin 31 päivään toukokuuta 2015 saakka.
  Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 53 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, joka liittyy aineiden luokituksen ja merkintöjen yhdenmukaistamiseen.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 37 artiklan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Komissio antaa delegoituja säädöksiä 53 a artiklan mukaisesti ilman aiheetonta viivytystä silloin, kun se katsoo, että kyseisen aineen luokituksen ja merkintöjen yhdenmukaistaminen on asianmukaista, muuttaakseen liitettä VI siten, että kyseinen aine ja asiaankuuluvat luokitus- ja merkintätiedot sekä soveltuvin osin erityiset pitoisuusrajat ja M-kertoimet sisällytetään liitteessä VI olevan 3 osan taulukkoon 3.1.

Vastaava nimike sisällytetään liitteessä VI olevan 3 osan taulukkoon 3.2 samoin edellytyksin 31 päivään toukokuuta 2015 saakka.

Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 53 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, joka liittyy aineiden luokituksen ja merkintöjen yhdenmukaistamiseen.”

| 2) | Korvataan 45 artiklan 4 kohta seuraavasti:

  ”4.   Siirretään komissiolle valta antaa 53 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä VIII kiireellisiin terveydenhuollon vastatoimiin ja ennaltaehkäiseviin toimiin liittyvien tietojen yhdenmukaistamiseksi edelleen, sen jälkeen kun se on kuullut asiaan liittyviä sidosryhmiä, kuten Euroopan myrkytystietokeskusten ja kliinisten toksikologien yhdistystä (EAPCCT).” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 45 artiklan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Siirretään komissiolle valta antaa 53 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä VIII kiireellisiin terveydenhuollon vastatoimiin ja ennaltaehkäiseviin toimiin liittyvien tietojen yhdenmukaistamiseksi edelleen, sen jälkeen kun se on kuullut asiaan liittyviä sidosryhmiä, kuten Euroopan myrkytystietokeskusten ja kliinisten toksikologien yhdistystä (EAPCCT).”

| 3) | Korvataan 53 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Siirretään komissiolle valta antaa 53 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan 6 artiklan 5 kohtaa, 11 artiklan 3 kohtaa, 12 ja 14 artiklaa, 18 artiklan 3 kohdan b alakohtaa, 23 artiklaa, 25–29 artiklaa, 35 artiklan 2 kohdan toista ja kolmatta alakohtaa sekä liitteitä I–VIII niiden mukauttamiseksi tekniikan ja tieteen kehitykseen ottaen asianmukaisesti huomioon GHS:n jatkokehitys ja erityisesti kaikki YK:n tasolla tehdyt muutokset, jotka liittyvät samankaltaisia seoksia koskevien tietojen käyttöön, sekä kansainvälisesti tunnustettujen kemikaaliohjelmien ja onnettomuustietokannoista saatavien tietojen kehitys.
  Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 53 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 53 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Siirretään komissiolle valta antaa 53 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan 6 artiklan 5 kohtaa, 11 artiklan 3 kohtaa, 12 ja 14 artiklaa, 18 artiklan 3 kohdan b alakohtaa, 23 artiklaa, 25–29 artiklaa, 35 artiklan 2 kohdan toista ja kolmatta alakohtaa sekä liitteitä I–VIII niiden mukauttamiseksi tekniikan ja tieteen kehitykseen ottaen asianmukaisesti huomioon GHS:n jatkokehitys ja erityisesti kaikki YK:n tasolla tehdyt muutokset, jotka liittyvät samankaltaisia seoksia koskevien tietojen käyttöön, sekä kansainvälisesti tunnustettujen kemikaaliohjelmien ja onnettomuustietokannoista saatavien tietojen kehitys.

Tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 53 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa.”

| 4) | Lisätään artiklat seuraavasti:

  ”53 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 37 artiklan 5 kohdassa, 45 artiklan 4 kohdassa ja 53 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 37 artiklan 5 kohdassa, 45 artiklan 4 kohdassa ja 53 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*21) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 37 artiklan 5 kohdan, 45 artiklan 4 kohdan ja 53 artiklan 1 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  53 b artikla
  Kiireellinen menettely

  1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.


  2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 53 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.



  53 c artikla
  Erilliset delegoidut säädökset kutakin siirrettyä säädösvaltaa varten
  Komissio antaa erillisen delegoidun säädöksen kunkin sille tämän asetuksen nojalla siirretyn säädösvallan osalta.


  (*21)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

4)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”53 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 37 artiklan 5 kohdassa, 45 artiklan 4 kohdassa ja 53 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 37 artiklan 5 kohdassa, 45 artiklan 4 kohdassa ja 53 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*21) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 37 artiklan 5 kohdan, 45 artiklan 4 kohdan ja 53 artiklan 1 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

53 b artikla

Kiireellinen menettely

1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 53 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.

53 c artikla

Erilliset delegoidut säädökset kutakin siirrettyä säädösvaltaa varten

Komissio antaa erillisen delegoidun säädöksen kunkin sille tämän asetuksen nojalla siirretyn säädösvallan osalta.

(*21)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*21

| 5) | Kumotaan 54 artiklan 3 ja 4 kohta. |
| --- | --- |

5)

Kumotaan 54 artiklan 3 ja 4 kohta.

6.   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/126/EY, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, bensiinihöyryn talteenotto-ohjelman toisesta vaiheesta, joka koskee moottoriajoneuvojen polttoainetäydennyksen yhteydessä huoltoasemilla tapahtuvaa talteenottoa (25)

25

Jotta voitaisiin varmistaa yhdenmukaisuus Euroopan standardointikomitean (CEN) laatimien asiaa koskevien standardien kanssa, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tiettyjä direktiivin 2009/126/EY säännöksiä niiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 2009/126/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 8 artikla seuraavasti:

  ”8 artikla
  Tekniset mukautukset
  Siirretään komissiolle valta antaa 8 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan 4 ja 5 artiklaa niiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen silloin, kun on tarpeen varmistaa yhdenmukaisuus Euroopan standardointikomitean (CEN) laatimien asiaa koskevien standardien kanssa.
  Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettua säädösvallan siirtoa ei sovelleta 4 artiklassa tarkoitettuun bensiinihöyryn talteenottotehokkuuteen eikä siinä tarkoitettuun höyry/bensiini-suhteeseen eikä 5 artiklassa säädettyihin määräaikoihin.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 8 artikla seuraavasti:

”8 artikla

Tekniset mukautukset

Siirretään komissiolle valta antaa 8 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan 4 ja 5 artiklaa niiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen silloin, kun on tarpeen varmistaa yhdenmukaisuus Euroopan standardointikomitean (CEN) laatimien asiaa koskevien standardien kanssa.

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettua säädösvallan siirtoa ei sovelleta 4 artiklassa tarkoitettuun bensiinihöyryn talteenottotehokkuuteen eikä siinä tarkoitettuun höyry/bensiini-suhteeseen eikä 5 artiklassa säädettyihin määräaikoihin.”

| 2) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”8 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 8 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 8 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*22) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 8 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*22)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artikla seuraavasti:

”8 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 8 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 8 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*22) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 8 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*22)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*22

| 3) | Kumotaan 9 artikla. |
| --- | --- |

3)

Kumotaan 9 artikla.

VI   EUROSTAT

1.   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (26)

26

Jotta asetus (EY) N:o 1893/2006 voitaisiin mukauttaa teknologian ja talouden kehitykseen ja jotta NACE Rev. 2 voitaisiin yhdenmukaistaa muiden taloudellisten ja sosiaalisten luokitusten kanssa, komissiolle olisi kyseisen asetuksen liitteen I muuttamiseksi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä SEUT 290 artiklan mukaisesti. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi asetus (EY) N:o 1893/2006 seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 6 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan otsikko seuraavasti:

  ”Delegoidut säädökset ja täytäntöönpanosäädökset” |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 6 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan otsikko seuraavasti:

”Delegoidut säädökset ja täytäntöönpanosäädökset”

| b) | Korvataan 6 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Siirretään komissiolle valta antaa 6 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä I teknologian ja talouden kehityksen huomioon ottamiseksi tai sen yhdenmukaistamiseksi muiden taloudellisten ja sosiaalisten luokitusten kanssa.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 6 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Siirretään komissiolle valta antaa 6 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä I teknologian ja talouden kehityksen huomioon ottamiseksi tai sen yhdenmukaistamiseksi muiden taloudellisten ja sosiaalisten luokitusten kanssa.”

| 2) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”6 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*23) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 6 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kolmella kuukaudella.



  (*23)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artikla seuraavasti:

”6 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*23) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 6 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kolmella kuukaudella.

(*23)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*23

| 3) | Kumotaan 7 artiklan 3 kohta. |
| --- | --- |

3)

Kumotaan 7 artiklan 3 kohta.

2.   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 451/2008, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2008, uuden tilastollisen toimialoittaisen tuoteluokituksen (CPA) vahvistamisesta ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3696/93 kumoamisesta (27)

27

Jotta asetus (EY) N:o 451/2008 voitaisiin mukauttaa tekniseen ja taloudelliseen kehitykseen ja saattaa yhdenmukaiseksi muiden taloudellisten ja yhteiskunnallisten luokitusten kanssa, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan kyseisen asetuksen liitettä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi asetus (EY) N:o 451/2008 seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 6 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan otsikko seuraavasti:

  ”Delegoidut säädökset ja täytäntöönpanosäädökset” |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 6 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan otsikko seuraavasti:

”Delegoidut säädökset ja täytäntöönpanosäädökset”

| b) | Korvataan 6 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Siirretään komissiolle valta antaa 6 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä teknisen tai taloudellisen kehityksen huomioon ottamiseksi tai sen saattamiseksi yhdenmukaiseksi muiden taloudellisten ja yhteiskunnallisten luokitusten kanssa.
  Käyttäessään tätä valtaansa komissio varmistaa, ettei delegoiduista säädöksistä aiheudu huomattavaa lisärasitetta tai lisäkustannuksia jäsenvaltioille tai vastaajille.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 6 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Siirretään komissiolle valta antaa 6 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä teknisen tai taloudellisen kehityksen huomioon ottamiseksi tai sen saattamiseksi yhdenmukaiseksi muiden taloudellisten ja yhteiskunnallisten luokitusten kanssa.

Käyttäessään tätä valtaansa komissio varmistaa, ettei delegoiduista säädöksistä aiheudu huomattavaa lisärasitetta tai lisäkustannuksia jäsenvaltioille tai vastaajille.”

| 2) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”6 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*24) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 6 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kolmella kuukaudella.



  (*24)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artikla seuraavasti:

”6 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*24) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 6 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kolmella kuukaudella.

(*24)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*24

| 3) | Kumotaan 7 artiklan 3 kohta. |
| --- | --- |

3)

Kumotaan 7 artiklan 3 kohta.

VII   SISÄMARKKINAT, TEOLLISUUS, YRITTÄJYYS JA PK-YRITYKSET

1.   Neuvoston direktiivi 76/211/ETY, annettu 20 päivänä tammikuuta 1976, tiettyjen tuotteiden pakkaamista valmispakkauksiin painon tai tilavuuden mukaan tapahtuvaa täyttöä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (28)

28

Komissiolle olisi direktiivin 76/211/ETY mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan kyseisen direktiivin liitteitä I ja II. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 76/211/ETY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 6 artikla seuraavasti:

  ”6 artikla
  Siirretään komissiolle valta antaa 6 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä I ja II niiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 6 artikla seuraavasti:

”6 artikla

Siirretään komissiolle valta antaa 6 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä I ja II niiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen.”

| 2) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”6 a artikla

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 6 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 6 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*25) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 6 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*25)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artikla seuraavasti:

”6 a artikla

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 6 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 6 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*25) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 6 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*25)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*25

2.   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/14/EY, annettu 8 päivänä toukokuuta 2000, ulkona käytettävien laitteiden melupäästöjä ympäristöön koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (29)

29

Komissiolle olisi direktiivin 2000/14/EY mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan kyseisen direktiivin liitettä III. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 2000/14/EY seuraavasti:

| 1) | Kumotaan 18 artiklan 2 kohta. |
| --- | --- |

1)

Kumotaan 18 artiklan 2 kohta.

| 2) | Korvataan 18 a artikla seuraavasti:

  ”18 a artikla
  Liitteen III muuttaminen
  Siirretään komissiolle valta antaa 18 b artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä III sen mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen. Edellä tarkoitetuilla delegoiduilla säädöksillä ei ole mitään suoraa vaikutusta 12 artiklassa lueteltujen laitteiden mitattuun äänitehotasoon, erityisesti siltä osin, kuin niillä on lisätty viittauksia asianomaisiin eurooppalaisiin standardeihin.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 18 a artikla seuraavasti:

”18 a artikla

Liitteen III muuttaminen

Siirretään komissiolle valta antaa 18 b artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä III sen mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen. Edellä tarkoitetuilla delegoiduilla säädöksillä ei ole mitään suoraa vaikutusta 12 artiklassa lueteltujen laitteiden mitattuun äänitehotasoon, erityisesti siltä osin, kuin niillä on lisätty viittauksia asianomaisiin eurooppalaisiin standardeihin.”

| 3) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”18 b artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 18 a artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 18 a artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*26) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 18 a artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*26)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

3)

Lisätään artikla seuraavasti:

”18 b artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 18 a artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 18 a artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*26) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 18 a artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*26)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*26

| 4) | Kumotaan 19 artiklan b alakohta. |
| --- | --- |

4)

Kumotaan 19 artiklan b alakohta.

3.   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/9/EY, annettu 11 päivänä helmikuuta 2004, hyvän laboratoriokäytännön (GLP) tarkastamisesta ja todentamisesta (30)

30

Komissiolle olisi direktiiviin 2004/9/EY tarvittavien teknisten mukautusten hyväksymiseksi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla

| — | muutetaan direktiiviä GLP:n noudattamiseen liittyvien erimielisyyksien ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

—

muutetaan direktiiviä GLP:n noudattamiseen liittyvien erimielisyyksien ratkaisemiseksi;

| — | muutetaan kyseisessä direktiivissä säädettyä vahvistamisessa noudatettavaa sanamuotoa; |
| --- | --- |

—

muutetaan kyseisessä direktiivissä säädettyä vahvistamisessa noudatettavaa sanamuotoa;

| — | muutetaan kyseisen direktiivin liitettä I teknisen kehityksen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

—

muutetaan kyseisen direktiivin liitettä I teknisen kehityksen huomioon ottamiseksi.

On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 2004/9/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 6 artiklan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Siirretään komissiolle valta antaa 6 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tätä direktiiviä 1 kohdassa tarkoitettujen erimielisyyksien ratkaisemiseksi. Liitteeseen I tehtävät muutokset eivät muuta sen luonnetta, joka on ohjeiden antaminen GLP:n noudattamista koskevia valvontamenettelyjä sekä testauslaitosten ja tutkimusten tarkastamista varten.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 6 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Siirretään komissiolle valta antaa 6 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tätä direktiiviä 1 kohdassa tarkoitettujen erimielisyyksien ratkaisemiseksi. Liitteeseen I tehtävät muutokset eivät muuta sen luonnetta, joka on ohjeiden antaminen GLP:n noudattamista koskevia valvontamenettelyjä sekä testauslaitosten ja tutkimusten tarkastamista varten.”

| 2) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”6 a artikla

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 6 artiklan 3 kohdassa ja 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 6 artiklan 3 kohdassa ja 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*27) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 6 artiklan 3 kohdan ja 8 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*27)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artikla seuraavasti:

”6 a artikla

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 6 artiklan 3 kohdassa ja 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 6 artiklan 3 kohdassa ja 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*27) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 6 artiklan 3 kohdan ja 8 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*27)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*27

| 3) | Kumotaan 7 artiklan 3 kohta. |
| --- | --- |

3)

Kumotaan 7 artiklan 3 kohta.

| 4) | Korvataan 8 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Siirretään komissiolle valta antaa 6 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan






  a) | 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua sanamuotoa; |
| --- | --- | --- |

4)

Korvataan 8 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Siirretään komissiolle valta antaa 6 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan

a)

2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua sanamuotoa;

| b) | liitettä I sen mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen.” |
| --- | --- |

b)

liitettä I sen mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen.”

4.   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/42/EY, annettu 17 päivänä toukokuuta 2006, koneista ja direktiivin 95/16/EY muuttamisesta (31)

31

Komissiolle olisi kehityksen huomioon ottamiseksi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan direktiivin 2006/42/EY liitteessä V olevaa turvakomponenttien viitteellistä luetteloa. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Jotta voidaan varmistaa direktiivin 2006/42/EY yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, joka koskee mahdollisesti vaarallisiin koneisiin liittyviä tarvittavia toimenpiteitä. Tätä valtaa olisi käytettävä asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 2006/42/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 2 artiklan toisen kohdan c alakohdan toinen alakohta seuraavasti:

  ”Viitteellinen luettelo turvakomponenteista on liitteessä V;” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 2 artiklan toisen kohdan c alakohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Viitteellinen luettelo turvakomponenteista on liitteessä V;”

| 2) | Korvataan 8 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Siirretään komissiolle valta antaa 21 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä V turvakomponenttien viitteellisen luettelon ajantasaistamiseksi.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 8 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Siirretään komissiolle valta antaa 21 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä V turvakomponenttien viitteellisen luettelon ajantasaistamiseksi.”

| 3) | Korvataan 9 artiklan 3 kohdan toinen ja kolmas alakohta seuraavasti:
  ”Komissio ottaa asianmukaisesti huomioon tämän kuulemisen tulokset ja hyväksyy tarvittavat toimenpiteet täytäntöönpanosäädöksillä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 22 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 9 artiklan 3 kohdan toinen ja kolmas alakohta seuraavasti:

”Komissio ottaa asianmukaisesti huomioon tämän kuulemisen tulokset ja hyväksyy tarvittavat toimenpiteet täytäntöönpanosäädöksillä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 22 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.”

| 4) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”21 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*28) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 8 artiklan 1 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*28)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

4)

Lisätään artikla seuraavasti:

”21 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*28) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 8 artiklan 1 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*28)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*28

| 5) | Korvataan 22 artiklan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (*29) 5 artiklaa.


  (*29)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).”
  " |
| --- | --- |

5)

Korvataan 22 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (*29) 5 artiklaa.

(*29)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).”
  "

*29

5.   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/34/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, mittauslaitteita ja metrologisia tarkastusmenetelmiä koskevista yleisistä säännöksistä (32)

32

Jotta voitaisiin varmistaa, että direktiiviin 2009/34/EY tehdään tarvittavat tekniset mukautukset, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan kyseisen direktiivin liitteitä niiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Direktiivin 5 artiklan 3 kohdassa säädetystä valtuutuksesta, jonka mukaan rajoitetun EY-tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion on tehtävä ehdotus liitteiden I ja II mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen, todetaan, että edellä mainittua rajoitettua EY-tyyppihyväksyntää ei enää ole. Direktiivin 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu valtuutus olisi sen vuoksi poistettava.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 2009/34/EY seuraavasti:

| 1) | Kumotaan 5 artiklan 3 kohta. |
| --- | --- |

1)

Kumotaan 5 artiklan 3 kohta.

| 2) | Korvataan 16 artikla seuraavasti:

  ”16 artikla
  Siirretään komissiolle valta antaa 16 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä I ja II niiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 16 artikla seuraavasti:

”16 artikla

Siirretään komissiolle valta antaa 16 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä I ja II niiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen.”

| 3) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”16 a artikla

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 16 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 16 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*30) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 16 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*30)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

3)

Lisätään artikla seuraavasti:

”16 a artikla

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 16 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 16 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*30) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 16 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*30)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*30

| 4) | Kumotaan 17 artikla. |
| --- | --- |

4)

Kumotaan 17 artikla.

6.   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/43/EY, annettu 6 päivänä toukokuuta 2009, yhteisön sisällä tapahtuvia puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtoja koskevien ehtojen yksinkertaistamisesta (33)

33

Jotta voitaisiin varmistaa, että direktiivin 2009/43/EY liitteessä oleva puolustukseen liittyvien tuotteiden luettelo vastaa tarkasti Euroopan unionin yhteistä puolustustarvikeluetteloa, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan kyseistä liitettä ja joilla muutetaan kyseistä direktiiviä niiden olosuhteiden osalta, joissa jäsenvaltiot voivat vapauttaa puolustukseen liittyvien tuotteiden siirrot ennakkolupaa koskevasta velvoitteesta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 2009/43/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 4 artiklan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Siirretään komissiolle valta antaa jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan 13 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan 2 kohtaa siten, että se kattaa tapaukset, joissa






  a) | siirto tapahtuu sellaisissa olosuhteissa, jotka eivät vaikuta yleiseen järjestykseen tai yleiseen turvallisuuteen; |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 4 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Siirretään komissiolle valta antaa jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan 13 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan 2 kohtaa siten, että se kattaa tapaukset, joissa

a)

siirto tapahtuu sellaisissa olosuhteissa, jotka eivät vaikuta yleiseen järjestykseen tai yleiseen turvallisuuteen;

| b) | ennakkolupaa koskeva velvoite ei ole enää jäsenvaltioiden kansainvälisten sitoumusten mukainen tämän direktiivin hyväksymisen jälkeen; |
| --- | --- |

b)

ennakkolupaa koskeva velvoite ei ole enää jäsenvaltioiden kansainvälisten sitoumusten mukainen tämän direktiivin hyväksymisen jälkeen;

| c) | siirto on tarpeen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua hallitustenvälistä yhteistyötä varten.” |
| --- | --- |

c)

siirto on tarpeen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua hallitustenvälistä yhteistyötä varten.”

| 2) | Korvataan 13 artikla seuraavasti:

  ”13 artikla
  Liitteiden muuttaminen
  Siirretään komissiolle valta antaa 13 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteessä olevaa puolustukseen liittyvien tuotteiden luetteloa niin, että se vastaa tarkasti Euroopan unionin yhteistä puolustustarvikeluetteloa.
  Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 13 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 13 artikla seuraavasti:

”13 artikla

Liitteiden muuttaminen

Siirretään komissiolle valta antaa 13 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteessä olevaa puolustukseen liittyvien tuotteiden luetteloa niin, että se vastaa tarkasti Euroopan unionin yhteistä puolustustarvikeluetteloa.

Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 13 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa.”

| 3) | Lisätään artiklat seuraavasti:

  ”13 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 4 artiklan 3 kohdassa ja 13 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 4 artiklan 3 kohdassa ja 13 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*31) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 4 artiklan 3 kohdan ja 13 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  13 b artikla
  Kiireellinen menettely

  1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.


  2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 13 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.



  (*31)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

3)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”13 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 4 artiklan 3 kohdassa ja 13 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 4 artiklan 3 kohdassa ja 13 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*31) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 4 artiklan 3 kohdan ja 13 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

13 b artikla

Kiireellinen menettely

1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 13 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.

(*31)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*31

| 4) | Kumotaan 14 artikla. |
| --- | --- |

4)

Kumotaan 14 artikla.

7.   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 79/2009, annettu 14 päivänä tammikuuta 2009, vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä ja direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta (34)

34

Jotta asetus (EY) N:o 79/2009 voitaisiin mukauttaa tekniikan kehitykseen vetykäyttöisten ajoneuvojen turvallisuuden osalta, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään kyseistä asetusta tällaisia ajoneuvoja koskevilla teknisillä vaatimuksilla sekä hallinnollisilla säännöksillä, hallinnollisten asiakirjojen malleilla ja merkintöjen malleilla. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi asetus (EY) N:o 79/2009 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 12 artikla seuraavasti:

  ”12 artikla
  Siirretty säädösvalta
  Siirretään komissiolle valta antaa 12 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi vahvistamalla






  a) | yksityiskohtaiset säännöt liitteissä II–V vahvistettuja testausmenetelmiä varten; |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 12 artikla seuraavasti:

”12 artikla

Siirretty säädösvalta

Siirretään komissiolle valta antaa 12 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi vahvistamalla

a)

yksityiskohtaiset säännöt liitteissä II–V vahvistettuja testausmenetelmiä varten;

| b) | yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat liitteessä VI säädettyjä vetykomponenttien ja -järjestelmien asennusvaatimuksia; |
| --- | --- |

b)

yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat liitteessä VI säädettyjä vetykomponenttien ja -järjestelmien asennusvaatimuksia;

| c) | yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat vetykomponenttien ja -järjestelmien turvalliselle ja luotettavalle toiminnalle 5 artiklassa säädettyjä vaatimuksia; |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat vetykomponenttien ja -järjestelmien turvalliselle ja luotettavalle toiminnalle 5 artiklassa säädettyjä vaatimuksia;

| d) | seuraaviin seikkoihin liittyviä vaatimuksia koskevat eritelmät:






  i) | puhtaan vedyn tai vedyn ja maakaasun/biokaasun seoksen käyttö; |
| --- | --- | --- |

d)

seuraaviin seikkoihin liittyviä vaatimuksia koskevat eritelmät:

i)

puhtaan vedyn tai vedyn ja maakaasun/biokaasun seoksen käyttö;

| ii) | vedyn uudenlaiset varastointi- tai käyttömuodot; |
| --- | --- |

ii)

vedyn uudenlaiset varastointi- tai käyttömuodot;

| iii) | ajoneuvon törmäyssuojaus vetykomponenttien ja -järjestelmien kestävyyden osalta; |
| --- | --- |

iii)

ajoneuvon törmäyssuojaus vetykomponenttien ja -järjestelmien kestävyyden osalta;

| iv) | integroitujen järjestelmien turvallisuutta koskevat vaatimukset, jotka kattavat vähintään vuotojen havaitsemisen ja kaasun poistamiseen liittyvät vaatimukset; |
| --- | --- |

iv)

integroitujen järjestelmien turvallisuutta koskevat vaatimukset, jotka kattavat vähintään vuotojen havaitsemisen ja kaasun poistamiseen liittyvät vaatimukset;

| v) | sähköeristys ja sähköturvallisuus; |
| --- | --- |

v)

sähköeristys ja sähköturvallisuus;

| e) | ajoneuvojen EY-tyyppihyväksyntää koskevat hallinnolliset säännökset vetykäyttövoiman sekä vetykomponenttien ja -järjestelmien osalta; |
| --- | --- |

e)

ajoneuvojen EY-tyyppihyväksyntää koskevat hallinnolliset säännökset vetykäyttövoiman sekä vetykomponenttien ja -järjestelmien osalta;

| f) | säännöt, jotka koskevat tietoja, jotka valmistajien on toimitettava 4 artiklan 4 ja 5 kohdassa tarkoitettua tyyppihyväksyntää ja tarkastusta varten; |
| --- | --- |

f)

säännöt, jotka koskevat tietoja, jotka valmistajien on toimitettava 4 artiklan 4 ja 5 kohdassa tarkoitettua tyyppihyväksyntää ja tarkastusta varten;

| g) | yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat liitteessä VI olevassa 16 kohdassa tarkoitettua vetykäyttöisten ajoneuvojen merkitsemistä tai muuta yksiselitteistä ja nopeaa tunnistamistapaa; ja |
| --- | --- |

g)

yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat liitteessä VI olevassa 16 kohdassa tarkoitettua vetykäyttöisten ajoneuvojen merkitsemistä tai muuta yksiselitteistä ja nopeaa tunnistamistapaa; ja

| h) | muita tämän asetuksen soveltamiseksi tarvittavia toimenpiteitä.” |
| --- | --- |

h)

muita tämän asetuksen soveltamiseksi tarvittavia toimenpiteitä.”

| 2) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”12 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 12 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 12 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*32) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 12 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*32)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artikla seuraavasti:

”12 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 12 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 12 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*32) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 12 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*32)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*32

| 3) | Kumotaan 13 artikla. |
| --- | --- |

3)

Kumotaan 13 artikla.

8.   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/81/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden tekemien rakennusurakoita sekä tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta puolustus- ja turvallisuusalalla ja direktiivien 2004/17/EY ja 2004/18/EY muuttamisesta (35)

35

Komissiolle olisi direktiivin 2009/81/EY mukauttamiseksi nopeaan tekniikan, talouden ja sääntelyn kehitykseen siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan hankintasopimuksia koskevia kynnysarvoja niiden yhdenmukaistamiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/25/EU (36) säädettyjen kynnysarvojen kanssa ja joilla muutetaan viittauksia yhteiseen hankintasanastoon, jäljempänä ’CPV-nimikkeistö’, ja tiettyjä CPV-nimikkeistön viitenumeroita sekä menettelyjä, jotka koskevat ilmoituksissa olevia viittauksia CPV-nimikkeistön yksittäisiin nimikkeisiin. Koska sähköisten vastaanottolaitteiden tekniset yksityiskohdat ja ominaisuudet olisi pidettävä ajan tasalla teknologian kehityksen kanssa, komissiolle olisi niin ikään siirrettävä valta muuttaa sähköisten vastaanottolaitteiden teknisiä yksityiskohtia ja ominaisuuksia. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

36

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 2009/81/EY seuraavasti:

| 1) | Lisätään artiklat seuraavasti:

  ”66 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 68 artiklan 1 kohdassa ja 69 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 68 artiklan 1 kohdassa ja 69 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*33) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 68 artiklan 1 kohdan ja 69 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  66 b artikla
  Kiireellinen menettely

  1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.


  2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 66 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.



  (*33)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

1)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”66 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 68 artiklan 1 kohdassa ja 69 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 68 artiklan 1 kohdassa ja 69 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*33) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 68 artiklan 1 kohdan ja 69 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

66 b artikla

Kiireellinen menettely

1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 66 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.

(*33)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*33

| 2) | Kumotaan 67 artiklan 3 ja 4 kohta. |
| --- | --- |

2)

Kumotaan 67 artiklan 3 ja 4 kohta.

| 3) | Muutetaan 68 artiklan 1 kohta seuraavasti:






  a) | Korvataan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Siirretään komissiolle valta antaa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen kynnysarvojen muuttamiseksi delegoituja säädöksiä 66 a artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 68 artiklan 1 kohta seuraavasti:

a)

Korvataan toinen alakohta seuraavasti:

”Siirretään komissiolle valta antaa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen kynnysarvojen muuttamiseksi delegoituja säädöksiä 66 a artiklan mukaisesti.”

| b) | Lisätään kolmas alakohta seuraavasti:
  ”Jos ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja kynnysarvoja on tarpeen tarkistaa ja aikarajoitukset estävät 66 a artiklassa säädetyn menettelyn käytön, jolloin on kyse erittäin kiireellisestä tapauksesta, tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 66 b artiklassa säädettyä menettelyä.” |
| --- | --- |

b)

Lisätään kolmas alakohta seuraavasti:

”Jos ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja kynnysarvoja on tarpeen tarkistaa ja aikarajoitukset estävät 66 a artiklassa säädetyn menettelyn käytön, jolloin on kyse erittäin kiireellisestä tapauksesta, tämän kohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 66 b artiklassa säädettyä menettelyä.”

| 4) | Korvataan 69 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Siirretään komissiolle valta antaa 66 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan






  a) | liitteissä I ja II vahvistettuja CPV-nimikkeistön viitenumeroita siltä osin kuin tämä ei muuta tämän direktiivin aineellista soveltamisalaa, sekä menettelyjä, jotka koskevat ilmoituksissa olevia viittauksia CPV-nimikkeistön yksittäisiin nimikkeisiin edellä mainituissa liitteissä luetelluissa palvelujen luokissa; |
| --- | --- | --- |

4)

Korvataan 69 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Siirretään komissiolle valta antaa 66 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan

a)

liitteissä I ja II vahvistettuja CPV-nimikkeistön viitenumeroita siltä osin kuin tämä ei muuta tämän direktiivin aineellista soveltamisalaa, sekä menettelyjä, jotka koskevat ilmoituksissa olevia viittauksia CPV-nimikkeistön yksittäisiin nimikkeisiin edellä mainituissa liitteissä luetelluissa palvelujen luokissa;

| b) | liitteessä VIII olevassa a, f ja g kohdassa tarkoitettuja sähköisten vastaanottojärjestelmien teknisiä yksityiskohtia ja ominaisuuksia.” |
| --- | --- |

b)

liitteessä VIII olevassa a, f ja g kohdassa tarkoitettuja sähköisten vastaanottojärjestelmien teknisiä yksityiskohtia ja ominaisuuksia.”

VIII   OIKEUS- JA KULUTTAJA-ASIAT

1.   Neuvoston direktiivi 92/85/ETY, annettu 19 päivänä lokakuuta 1992, toimenpiteistä raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen kannustamiseksi työssä (kymmenes direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (37)

37

Komissiolle olisi tekniikan kehityksen, kansainvälisten määräysten tai vaatimusten muutosten ja uuden tietämyksen huomioon ottamiseksi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia direktiivin 92/85/ETY liitteeseen I. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea avustaa komissiota työturvallisuutta ja työterveyttä koskevien aloitteiden valmistelemisessa, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa 22 päivänä heinäkuuta 2003 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 92/85/ETY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 13 artikla seuraavasti:

  ”13 artikla
  Liitteen I muutokset
  Siirretään komissiolle valta antaa 13 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia liitteeseen I tekniikan kehityksen, kansainvälisten määräysten tai vaatimusten muutosten ja uuden tietämyksen huomioon ottamiseksi.
  Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 13 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka liittyvät työntekijöiden ja muiden henkilöiden fyysiseen terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuviin välittömiin, suoriin ja vakaviin riskeihin, on toteutettava toimia hyvin lyhyessä ajassa, koska asia on erittäin kiireellinen.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 13 artikla seuraavasti:

”13 artikla

Liitteen I muutokset

Siirretään komissiolle valta antaa 13 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tehdään pelkästään teknisiä muutoksia liitteeseen I tekniikan kehityksen, kansainvälisten määräysten tai vaatimusten muutosten ja uuden tietämyksen huomioon ottamiseksi.

Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 13 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa tapauksissa, jotka liittyvät työntekijöiden ja muiden henkilöiden fyysiseen terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuviin välittömiin, suoriin ja vakaviin riskeihin, on toteutettava toimia hyvin lyhyessä ajassa, koska asia on erittäin kiireellinen.”

| 2) | Lisätään artiklat seuraavasti:

  ”13 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 13 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 13 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*34) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 13 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  13 b artikla
  Kiireellinen menettely

  1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.


  2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 13 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.



  (*34)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”13 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 13 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 13 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*34) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 13 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

13 b artikla

Kiireellinen menettely

1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 13 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.

(*34)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*34

2.   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/48/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2008, kulutusluottosopimuksista ja neuvoston direktiivin 87/102/ETY kumoamisesta (38)

38

Komissiolle olisi direktiivin 2008/48/EY ajantasaistamiseksi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan kyseistä direktiiviä ottamalla käyttöön todellisen vuosikoron laskemiseen tarvittavia lisäoletuksia tai muuttamalla jo käytössä olevia oletuksia. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 2008/48/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 19 artiklan 5 kohta seuraavasti:

  ”5.   Tarvittaessa voidaan todellista vuosikorkoa laskettaessa käyttää liitteessä I esitettyjä lisäoletuksia.
  Jos tässä artiklassa ja liitteessä I olevassa II osassa esitetyt oletukset eivät ole riittäviä todellisen vuosikoron laskemiseksi yhdenmukaisella tavalla tai jolleivät ne enää sovellu markkinoilla vallitsevaan kaupalliseen tilanteeseen, komissiolle siirretään valta antaa 24 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tätä artiklaa ja liitteessä I olevaa II osaa todellisen vuosikoron laskemiseen tarvittavien lisäoletusten käyttöön ottamiseksi tai jo käytössä olevien oletusten muuttamiseksi.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 19 artiklan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Tarvittaessa voidaan todellista vuosikorkoa laskettaessa käyttää liitteessä I esitettyjä lisäoletuksia.

Jos tässä artiklassa ja liitteessä I olevassa II osassa esitetyt oletukset eivät ole riittäviä todellisen vuosikoron laskemiseksi yhdenmukaisella tavalla tai jolleivät ne enää sovellu markkinoilla vallitsevaan kaupalliseen tilanteeseen, komissiolle siirretään valta antaa 24 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tätä artiklaa ja liitteessä I olevaa II osaa todellisen vuosikoron laskemiseen tarvittavien lisäoletusten käyttöön ottamiseksi tai jo käytössä olevien oletusten muuttamiseksi.”

| 2) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”24 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 19 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 19 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*35) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 19 artiklan 5 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*35)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artikla seuraavasti:

”24 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 19 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 19 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*35) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 19 artiklan 5 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*35)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*35

| 3) | Kumotaan 25 artikla. |
| --- | --- |

3)

Kumotaan 25 artikla.

IX   LIIKENNE JA LIIKKUMINEN

1.   Neuvoston direktiivi 95/50/EY, annettu 6 päivänä lokakuuta 1995, yhtenäisestä menettelystä vaarallisten aineiden tiekuljetusten tarkastuksissa (39)

39

Komissiolle olisi direktiivin 95/50/EY mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan kyseisen direktiivin liitteitä erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2008/68/EY (40) tehtyjen muutosten huomioon ottamiseksi. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

40

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 95/50/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 9 a artikla seuraavasti:

  ”9 a artikla
  Siirretään komissiolle valta antaa 9 aa artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä niiden mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen tämän direktiivin soveltamisaloilla ja erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2008/68/EY (*36) tehtyjen muutosten huomioon ottamiseksi.


  (*36)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/68/EY, annettu 24 päivänä syyskuuta 2008, vaarallisten aineiden sisämaankuljetuksista (EUVL L 260, 30.9.2008, s. 13).”
  " |
| --- | --- |

1)

Korvataan 9 a artikla seuraavasti:

”9 a artikla

Siirretään komissiolle valta antaa 9 aa artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä niiden mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen tämän direktiivin soveltamisaloilla ja erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2008/68/EY (*36) tehtyjen muutosten huomioon ottamiseksi.

(*36)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/68/EY, annettu 24 päivänä syyskuuta 2008, vaarallisten aineiden sisämaankuljetuksista (EUVL L 260, 30.9.2008, s. 13).”
  "

*36

| 2) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”9 aa artikla

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 9 a artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 9 a artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*37) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 9 a artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*37)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artikla seuraavasti:

”9 aa artikla

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 9 a artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 9 a artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*37) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 9 a artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*37)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*37

| 3) | Kumotaan 9 b artikla. |
| --- | --- |

3)

Kumotaan 9 b artikla.

2.   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/59/EY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2002, alusliikennettä koskevan yhteisön seuranta- ja tietojärjestelmän perustamisesta sekä neuvoston direktiivin 93/75/ETY kumoamisesta (41)

41

Jotta direktiiviä 2002/59/EY voitaisiin mukauttaa unionin ja kansainvälisen oikeuden kehityksen ja kyseisen direktiivin täytäntöönpanosta saatujen kokemusten huomioon ottamiseksi, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan

| — | kyseiseen direktiiviin sisältyviä viittauksia unionin säädöksiin ja Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) asiakirjoihin niiden saattamiseksi unionin tai kansainvälisen oikeuden mukaisiksi; |
| --- | --- |

—

kyseiseen direktiiviin sisältyviä viittauksia unionin säädöksiin ja Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) asiakirjoihin niiden saattamiseksi unionin tai kansainvälisen oikeuden mukaisiksi;

| — | tiettyjä kyseiseen direktiiviin sisältyviä määritelmiä niiden saattamiseksi muiden unionin tai kansainvälisen oikeuden säännösten ja määräysten mukaisiksi; |
| --- | --- |

—

tiettyjä kyseiseen direktiiviin sisältyviä määritelmiä niiden saattamiseksi muiden unionin tai kansainvälisen oikeuden säännösten ja määräysten mukaisiksi;

| — | kyseisen direktiivin liitteitä I, III ja IV tekniikan kehityksen ja direktiivistä saatujen kokemusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

—

kyseisen direktiivin liitteitä I, III ja IV tekniikan kehityksen ja direktiivistä saatujen kokemusten huomioon ottamiseksi.

On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 2002/59/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 27 artikla seuraavasti:

  ”27 artikla
  Muutokset

  1.   Siirretään komissiolle valta antaa tämän direktiivin 2 artiklassa määritellyn soveltamisalan puitteissa 27 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tähän direktiiviin sisältyviä viittauksia unionin säädöksiin ja IMO:n asiakirjoihin, tämän direktiivin 3 artiklassa olevia määritelmiä sekä tämän direktiivin liitteitä niiden saattamiseksi yhdenmukaisiksi myöhemmin hyväksyttyjen, muutettujen tai voimaan tulleiden unionin tai kansainvälisen oikeuden säännösten tai määräysten kanssa.


  2.   Siirretään komissiolle valta antaa tämän direktiivin 2 artiklassa määritellyn soveltamisalan puitteissa 27 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä I, III ja IV niiden mukauttamiseksi tekninen kehitys ja tästä direktiivistä saadut kokemukset huomioon ottaen.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 27 artikla seuraavasti:

”27 artikla

Muutokset

1.   Siirretään komissiolle valta antaa tämän direktiivin 2 artiklassa määritellyn soveltamisalan puitteissa 27 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tähän direktiiviin sisältyviä viittauksia unionin säädöksiin ja IMO:n asiakirjoihin, tämän direktiivin 3 artiklassa olevia määritelmiä sekä tämän direktiivin liitteitä niiden saattamiseksi yhdenmukaisiksi myöhemmin hyväksyttyjen, muutettujen tai voimaan tulleiden unionin tai kansainvälisen oikeuden säännösten tai määräysten kanssa.

2.   Siirretään komissiolle valta antaa tämän direktiivin 2 artiklassa määritellyn soveltamisalan puitteissa 27 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä I, III ja IV niiden mukauttamiseksi tekninen kehitys ja tästä direktiivistä saadut kokemukset huomioon ottaen.”

| 2) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”27 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 27 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 27 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*38) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 27 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*38)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artikla seuraavasti:

”27 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 27 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 27 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*38) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 27 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*38)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*38

| 3) | Kumotaan 28 artikla. |
| --- | --- |

3)

Kumotaan 28 artikla.

3.   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2099/2002, annettu 5 päivänä marraskuuta 2002, meriturvallisuutta ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemistä käsittelevän komitean (COSS-komitea) perustamisesta sekä meriturvallisuutta ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemistä koskevien asetusten muuttamisesta (42)

42

Jotta voitaisiin päivittää asetuksessa (EY) N:o 2099/2002 olevaa luetteloa sellaisista unionin säädöksistä, joissa viitataan meriturvallisuutta ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemistä käsittelevään komiteaan, jäljempänä ’COSS-komitea’, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan kyseistä asetusta lisäämällä siihen viittauksia sellaisiin myöhemmin voimaan tulleisiin unionin säädöksiin, joissa toimivaltuuksia siirretään COSS-komitealle. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi asetus (EY) N:o 2099/2002 seuraavasti:

| 1) | Kumotaan 3 artiklan 3 kohta. |
| --- | --- |

1)

Kumotaan 3 artiklan 3 kohta.

| 2) | Korvataan 7 artikla seuraavasti:

  ”7 artikla
  COSS-komitean toimivaltuudet ja muutokset
  COSS-komitea käyttää toimivaltuuksiaan voimassa olevan unionin merilainsäädännön mukaisesti.
  Siirretään komissiolle valta antaa 7 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan 2 artiklan 2 alakohtaa sisällyttämällä siihen viittauksia sellaisiin tämän asetuksen antamisen jälkeen voimaan tulleisiin unionin säädöksiin, joissa toimivaltuuksia siirretään COSS-komitealle.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 7 artikla seuraavasti:

”7 artikla

COSS-komitean toimivaltuudet ja muutokset

COSS-komitea käyttää toimivaltuuksiaan voimassa olevan unionin merilainsäädännön mukaisesti.

Siirretään komissiolle valta antaa 7 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan 2 artiklan 2 alakohtaa sisällyttämällä siihen viittauksia sellaisiin tämän asetuksen antamisen jälkeen voimaan tulleisiin unionin säädöksiin, joissa toimivaltuuksia siirretään COSS-komitealle.”

| 3) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”7 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 7 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 7 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*39) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 7 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*39)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

3)

Lisätään artikla seuraavasti:

”7 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 7 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 7 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*39) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 7 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*39)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*39

4.   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/25/EY, annettu 14 päivänä huhtikuuta 2003, ro-ro-matkustaja-alusten erityisistä vakavuusvaatimuksista (43)

43

Jotta direktiiviä 2003/25/EY voitaisiin mukauttaa teknisen ja kansainvälisen kehityksen ja kyseisen direktiivin täytäntöönpanosta saatujen kokemusten huomioon ottamiseksi, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan kyseisen direktiivin liitteitä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 2003/25/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 10 artikla seuraavasti:

  ”10 artikla
  Liitteiden muuttaminen
  Siirretään komissiolle valta antaa 10 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä, jotta voitaisiin ottaa huomioon kansainvälisellä tasolla ja erityisesti IMO:ssa tapahtunut kehitys ja parantaa tämän direktiivin tehokkuutta saatujen kokemusten ja tekniikan kehityksen perusteella.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 10 artikla seuraavasti:

”10 artikla

Liitteiden muuttaminen

Siirretään komissiolle valta antaa 10 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä, jotta voitaisiin ottaa huomioon kansainvälisellä tasolla ja erityisesti IMO:ssa tapahtunut kehitys ja parantaa tämän direktiivin tehokkuutta saatujen kokemusten ja tekniikan kehityksen perusteella.”

| 2) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”10 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 10 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 10 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*40) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 10 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*40)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artikla seuraavasti:

”10 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 10 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 10 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*40) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 10 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*40)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*40

| 3) | Kumotaan 11 artikla. |
| --- | --- |

3)

Kumotaan 11 artikla.

5.   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/59/EY, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2003, maanteiden tavara- ja henkilöliikenteeseen tarkoitettujen tiettyjen ajoneuvojen kuljettajien perustason ammattipätevyydestä ja jatkokoulutuksesta, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3820/85 ja neuvoston direktiivin 91/439/ETY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 76/914/ETY kumoamisesta (44)

44

Komissiolle olisi direktiivin 2003/59/EY mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan kyseisen direktiivin liitteitä I ja II. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 2003/59/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 11 artikla seuraavasti:

  ”11 artikla
  Mukauttaminen tieteen ja tekniikan kehitykseen
  Siirretään komissiolle valta antaa 11 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä I ja II niiden mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 11 artikla seuraavasti:

”11 artikla

Mukauttaminen tieteen ja tekniikan kehitykseen

Siirretään komissiolle valta antaa 11 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä I ja II niiden mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen.”

| 2) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”11 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 11 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 11 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*41) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 11 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*41)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artikla seuraavasti:

”11 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 11 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 11 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*41) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 11 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*41)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*41

| 3) | Kumotaan 12 artikla. |
| --- | --- |

3)

Kumotaan 12 artikla.

6.   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 785/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, lentoliikenteen harjoittajia ja ilma-alusten käyttäjiä koskevista vakuutusvaatimuksista (45)

45

Komissiolle olisi asetuksen (EY) N:o 785/2004 mukauttamiseksi kansainvälisen oikeuden kehitykseen siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tiettyjä kyseiseen asetukseen sisältyviä arvoja kansainvälisiin sopimuksiin tehtyjen muutosten huomioon ottamiseksi. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi asetus (EY) N:o 785/2004 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 6 artiklan 5 kohta seuraavasti:

  ”5.   Siirretään komissiolle valta antaa 8 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja arvoja, jos asiankuuluvien kansainvälisten sopimusten muutokset sitä edellyttävät.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 6 artiklan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Siirretään komissiolle valta antaa 8 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja arvoja, jos asiankuuluvien kansainvälisten sopimusten muutokset sitä edellyttävät.”

| 2) | Korvataan 7 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Siirretään komissiolle valta antaa 8 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja arvoja, jos asiankuuluvien kansainvälisten sopimusten muutokset sitä edellyttävät.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 7 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Siirretään komissiolle valta antaa 8 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja arvoja, jos asiankuuluvien kansainvälisten sopimusten muutokset sitä edellyttävät.”

| 3) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”8 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 6 artiklan 5 kohdassa ja 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 6 artiklan 5 kohdassa ja 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*42) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 6 artiklan 5 kohdan ja 7 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*42)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

3)

Lisätään artikla seuraavasti:

”8 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 6 artiklan 5 kohdassa ja 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 6 artiklan 5 kohdassa ja 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*42) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 6 artiklan 5 kohdan ja 7 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*42)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*42

| 4) | Kumotaan 9 artiklan 3 kohta. |
| --- | --- |

4)

Kumotaan 9 artiklan 3 kohta.

7.   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 789/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, lasti- ja matkustaja-alusten siirtämisestä yhteisössä rekistereiden välillä ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 613/91 kumoamisesta (46)

46

Jotta asetus (EY) N:o 789/2004 voitaisiin mukauttaa kansainvälisellä tasolla ja erityisesti Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä (IMO) tapahtuneeseen kehitykseen ja jotta kyseisen asetuksen tehokkuutta voitaisiin parantaa saatujen kokemusten ja tekniikan kehityksen perusteella, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tiettyjä kyseiseen asetukseen sisältyviä määritelmiä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi asetus (EY) N:o 789/2004 seuraavasti:

| 1) | Kumotaan 7 artiklan 3 kohta. |
| --- | --- |

1)

Kumotaan 7 artiklan 3 kohta.

| 2) | Korvataan 9 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Siirretään komissiolle valta antaa tämän asetuksen 3 artiklassa määritellyn soveltamisalan puitteissa 9 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan 2 artiklaan sisältyviä määritelmiä, jotta voitaisiin ottaa huomioon kansainvälisellä tasolla ja erityisesti IMO:ssa tapahtunut kehitys ja parantaa tämän asetuksen tehokkuutta saatujen kokemusten ja tekniikan kehityksen perusteella.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 9 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Siirretään komissiolle valta antaa tämän asetuksen 3 artiklassa määritellyn soveltamisalan puitteissa 9 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan 2 artiklaan sisältyviä määritelmiä, jotta voitaisiin ottaa huomioon kansainvälisellä tasolla ja erityisesti IMO:ssa tapahtunut kehitys ja parantaa tämän asetuksen tehokkuutta saatujen kokemusten ja tekniikan kehityksen perusteella.”

| 3) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”9 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*43) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 9 artiklan 1 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*43)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

3)

Lisätään artikla seuraavasti:

”9 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*43) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 9 artiklan 1 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*43)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*43

8.   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/44/EY, annettu 7 päivänä syyskuuta 2005, yhdenmukaistetuista jokitiedotuspalveluista (RIS) Euroopan yhteisön sisävesillä (47)

47

Jotta direktiivi 2005/44/EY voitaisiin mukauttaa tekniikan kehitykseen ja jotta voitaisiin ottaa huomioon sen soveltamisesta saadut kokemukset, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan kyseisen direktiivin liitteitä I ja II. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 2005/44/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 10 artikla seuraavasti:

  ”10 artikla
  Liitteiden I ja II muuttaminen
  Siirretään komissiolle valta antaa 10 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä I ja II tämän direktiivin soveltamisesta saatujen kokemusten perusteella ja niiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 10 artikla seuraavasti:

”10 artikla

Liitteiden I ja II muuttaminen

Siirretään komissiolle valta antaa 10 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä I ja II tämän direktiivin soveltamisesta saatujen kokemusten perusteella ja niiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen.”

| 2) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”10 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 10 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 10 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*44) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 10 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*44)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artikla seuraavasti:

”10 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 10 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 10 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*44) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 10 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*44)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*44

| 3) | Kumotaan 11 artiklan 4 kohta. |
| --- | --- |

3)

Kumotaan 11 artiklan 4 kohta.

9.   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/65/EY, annettu 26 päivänä lokakuuta 2005, satamien turvallisuuden parantamisesta (48)

48

Jotta satamaturvallisuuden varmistamiseksi tarvittavat tekniset toimenpiteet saatettaisiin säännöllisesti ajan tasalle, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan direktiivin 2005/65/EY liitteitä I–IV. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 2005/65/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 14 artikla seuraavasti:

  ”14 artikla
  Liitteiden I–IV muuttaminen
  Siirretään komissiolle valta antaa 14 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä I–IV niiden mukauttamiseksi niiden täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella tämän direktiivin soveltamisalaa laajentamatta.
  Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 14 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, joka liittyy liitteiden I–IV mukauttamiseksi tarvittaviin muutoksiin.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 14 artikla seuraavasti:

”14 artikla

Liitteiden I–IV muuttaminen

Siirretään komissiolle valta antaa 14 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä I–IV niiden mukauttamiseksi niiden täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella tämän direktiivin soveltamisalaa laajentamatta.

Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 14 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, joka liittyy liitteiden I–IV mukauttamiseksi tarvittaviin muutoksiin.”

| 2) | Lisätään artiklat seuraavasti:

  ”14 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 14 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 14 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*45) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 14 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  14 b artikla
  Kiireellinen menettely

  1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.


  2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 14 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.



  (*45)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”14 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 14 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 14 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*45) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 14 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

14 b artikla

Kiireellinen menettely

1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 14 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.

(*45)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*45

| 3) | Kumotaan 15 artikla. |
| --- | --- |

3)

Kumotaan 15 artikla.

10.   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2111/2005, annettu 14 päivänä joulukuuta 2005, yhteisössä toimintakieltoon asetettuja lentoliikenteen harjoittajia koskevan yhteisön luettelon laatimisesta ja lennon suorittavan lentoliikenteen harjoittajan ilmoittamisesta lentomatkustajille sekä direktiivin 2004/36/EY 9 artiklan kumoamisesta (49)

49

Komissiolle olisi asetuksen (EY) N:o 2111/2005 mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen ja uusien sovellettavien menettelyjen laatimiseksi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan kyseisen asetuksen liitettä ja joilla täydennetään kyseistä asetusta tiettyjä menettelyjä koskevilla yksityiskohtaisilla säännöillä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi asetus (EY) N:o 2111/2005 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 3 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Yhteiset perusteet, joita käytetään lentoliikenteen harjoittajia toimintakieltoon asetettaessa ja jotka perustuvat asianmukaisiin turvallisuusnormeihin, on esitetty liitteessä, jäljempänä ’yhteiset perusteet’.
  Siirretään komissiolle valta antaa 14 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä yhteisten perusteiden mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 3 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Yhteiset perusteet, joita käytetään lentoliikenteen harjoittajia toimintakieltoon asetettaessa ja jotka perustuvat asianmukaisiin turvallisuusnormeihin, on esitetty liitteessä, jäljempänä ’yhteiset perusteet’.

Siirretään komissiolle valta antaa 14 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä yhteisten perusteiden mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen.”

| 2) | Korvataan 8 artikla seuraavasti:

  ”8 artikla
  Yksityiskohtaiset säännöt
  Siirretään komissiolle valta antaa 14 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat tässä luvussa tarkoitettuja menettelyjä; tässä yhteydessä on otettava asianmukaisesti huomioon tarve tehdä ripeästi päätöksiä yhteisön luettelon ajantasaistamisesta.
  Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 14 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, joka liittyy ensimmäisessä kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 8 artikla seuraavasti:

”8 artikla

Yksityiskohtaiset säännöt

Siirretään komissiolle valta antaa 14 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat tässä luvussa tarkoitettuja menettelyjä; tässä yhteydessä on otettava asianmukaisesti huomioon tarve tehdä ripeästi päätöksiä yhteisön luettelon ajantasaistamisesta.

Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 14 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, joka liittyy ensimmäisessä kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin.”

| 3) | Lisätään artiklat seuraavasti:

  ”14 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 3 artiklan 2 kohdassa ja 8 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 3 artiklan 2 kohdassa ja 8 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*46) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 3 artiklan 2 kohdan ja 8 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kuukaudella.



  14 b artikla
  Kiireellinen menettely

  1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.


  2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 14 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.



  (*46)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

3)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”14 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 3 artiklan 2 kohdassa ja 8 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 3 artiklan 2 kohdassa ja 8 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*46) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 3 artiklan 2 kohdan ja 8 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kuukaudella.

14 b artikla

Kiireellinen menettely

1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 14 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.

(*46)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*46

| 4) | Kumotaan 15 artiklan 4 kohta. |
| --- | --- |

4)

Kumotaan 15 artiklan 4 kohta.

11.   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 336/2006, annettu 15 päivänä helmikuuta 2006, kansainvälisen turvallisuusjohtamissäännöstön täytäntöönpanosta yhteisössä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 3051/95 kumoamisesta (50)

50

Komissiolle olisi kansainvälisen turvallisuusjohtamissäännöstön täytäntöönpanosäännösten ajantasaistamiseksi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan asetuksen (EY) N:o 336/2006 liitettä II. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi asetus (EY) N:o 336/2006 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 11 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Siirretään komissiolle valta antaa tämän asetuksen 3 artiklassa määritellyn soveltamisalan puitteissa 11 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä II, jotta voitaisiin ottaa huomioon kansainvälisellä tasolla ja erityisesti IMO:ssa tapahtunut kehitys ja parantaa tämän asetuksen tehokkuutta sen täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 11 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Siirretään komissiolle valta antaa tämän asetuksen 3 artiklassa määritellyn soveltamisalan puitteissa 11 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä II, jotta voitaisiin ottaa huomioon kansainvälisellä tasolla ja erityisesti IMO:ssa tapahtunut kehitys ja parantaa tämän asetuksen tehokkuutta sen täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella.”

| 2) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”11 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*47) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 11 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*47)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artikla seuraavasti:

”11 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*47) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 11 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*47)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*47

| 3) | Kumotaan 12 artiklan 3 kohta. |
| --- | --- |

3)

Kumotaan 12 artiklan 3 kohta.

12.   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/68/EY, annettu 24 päivänä syyskuuta 2008, vaarallisten aineiden sisämaankuljetuksista (51)

51

Komissiolle olisi direktiivin 2008/68/EY mukauttamiseksi tekniikan ja tieteen kehitykseen siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan kyseisen direktiivin liitteitä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 2008/68/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 8 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Siirretään komissiolle valta antaa 8 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä ADR-sopimuksen, RID-ohjesäännön ja ADN-sopimuksen muutosten, erityisesti tieteen ja tekniikan kehitykseen, kuten seuranta- ja jäljitysteknologioiden käyttöön liittyvien muutosten, huomioon ottamiseksi.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 8 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Siirretään komissiolle valta antaa 8 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä ADR-sopimuksen, RID-ohjesäännön ja ADN-sopimuksen muutosten, erityisesti tieteen ja tekniikan kehitykseen, kuten seuranta- ja jäljitysteknologioiden käyttöön liittyvien muutosten, huomioon ottamiseksi.”

| 2) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”8 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*48) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 8 artiklan 1 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*48)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artikla seuraavasti:

”8 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*48) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 8 artiklan 1 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*48)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*48

| 3) | Kumotaan 9 artiklan 3 kohta. |
| --- | --- |

3)

Kumotaan 9 artiklan 3 kohta.

13.   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/15/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, alusten tarkastamiseen ja katsastamiseen valtuutettuja laitoksia sekä merenkulun viranomaisten asiaan liittyviä toimia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista (52)

52

Jotta direktiivi 2009/15/EY voitaisiin mukauttaa asianomaisten kansainvälisten oikeudellisten asiakirjojen kehitykseen ja jotta vahinkoa kärsineille maksettavia enimmäiskorvauksia voitaisiin muuttaa, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla

| — | sisällytetään kyseiseen direktiiviin siihen liittyvät, tiettyihin kansainvälisiin yleissopimuksiin, pöytäkirjoihin, säännöstöihin ja päätöslauselmiin myöhemmin tehdyt voimaan tulleet muutokset; |
| --- | --- |

—

sisällytetään kyseiseen direktiiviin siihen liittyvät, tiettyihin kansainvälisiin yleissopimuksiin, pöytäkirjoihin, säännöstöihin ja päätöslauselmiin myöhemmin tehdyt voimaan tulleet muutokset;

| — | muutetaan tiettyjä kyseisessä direktiivissä säädettyjä määriä. |
| --- | --- |

—

muutetaan tiettyjä kyseisessä direktiivissä säädettyjä määriä.

On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 2009/15/EY seuraavasti:

| 1) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”5 a artikla

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*49) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 7 artiklan 1 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*49)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

1)

Lisätään artikla seuraavasti:

”5 a artikla

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*49) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 7 artiklan 1 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*49)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*49

| 2) | Kumotaan 6 artiklan 3 kohta. |
| --- | --- |

2)

Kumotaan 6 artiklan 3 kohta.

| 3) | Korvataan 7 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Siirretään komissiolle valta antaa 5 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tätä direktiiviä sen soveltamisalaa laajentamatta






  a) | sisällyttämällä kyseiseen direktiiviin siihen liittyvät 2 artiklan d alakohdassa, 3 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin kansainvälisiin yleissopimuksiin, pöytäkirjoihin, säännöstöihin ja päätöslauselmiin myöhemmin tehdyt voimaan tulleet muutokset; |
| --- | --- | --- |

3)

Korvataan 7 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Siirretään komissiolle valta antaa 5 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tätä direktiiviä sen soveltamisalaa laajentamatta

a)

sisällyttämällä kyseiseen direktiiviin siihen liittyvät 2 artiklan d alakohdassa, 3 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin kansainvälisiin yleissopimuksiin, pöytäkirjoihin, säännöstöihin ja päätöslauselmiin myöhemmin tehdyt voimaan tulleet muutokset;

| b) | muuttamalla 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan ii ja iii alakohdassa säädettyjä määriä.” |
| --- | --- |

b)

muuttamalla 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan ii ja iii alakohdassa säädettyjä määriä.”

14.   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 391/2009, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, alusten tarkastamis- ja katsastamislaitoksia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista (53)

53

Komissiolle olisi asetuksen (EY) N:o 391/2009 täydentämiseksi ja sen mukauttamiseksi kansainvälisten sääntöjen kehitykseen siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla

| — | muutetaan kyseisen asetuksen liitteessä I vahvistettuja vähimmäisvaatimuksia siten, että muuttamisessa otetaan huomioon erityisesti asiaa koskevat IMO:n päätökset; |
| --- | --- |

—

muutetaan kyseisen asetuksen liitteessä I vahvistettuja vähimmäisvaatimuksia siten, että muuttamisessa otetaan huomioon erityisesti asiaa koskevat IMO:n päätökset;

| — | täydennetään kyseistä asetusta vaatimuksilla, joiden avulla arvioidaan sääntöjen ja menettelyjen tehokkuutta sekä hyväksyttyjen laitosten toiminnan laatua niiden luokittelemien alusten turvallisuuden ja kyseisistä aluksista aiheutuvan pilaantumisen ehkäisemisen suhteen, ottaen erityisesti huomioon satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan tai muiden vastaavien järjestelmien kautta saadut tiedot; |
| --- | --- |

—

täydennetään kyseistä asetusta vaatimuksilla, joiden avulla arvioidaan sääntöjen ja menettelyjen tehokkuutta sekä hyväksyttyjen laitosten toiminnan laatua niiden luokittelemien alusten turvallisuuden ja kyseisistä aluksista aiheutuvan pilaantumisen ehkäisemisen suhteen, ottaen erityisesti huomioon satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan tai muiden vastaavien järjestelmien kautta saadut tiedot;

| — | täydennetään kyseistä asetusta vaatimuksilla sen määrittelemiseksi, milloin toiminnan laadun on katsottava aiheuttavan turvallisuudelle tai ympäristölle uhan, jota ei voida hyväksyä; näissä vaatimuksissa voidaan ottaa huomioon pienempikokoisten tai pitkälle erikoistuneiden laitosten erityisolosuhteet; |
| --- | --- |

—

täydennetään kyseistä asetusta vaatimuksilla sen määrittelemiseksi, milloin toiminnan laadun on katsottava aiheuttavan turvallisuudelle tai ympäristölle uhan, jota ei voida hyväksyä; näissä vaatimuksissa voidaan ottaa huomioon pienempikokoisten tai pitkälle erikoistuneiden laitosten erityisolosuhteet;

| — | täydennetään kyseistä asetusta yksityiskohtaisilla säännöillä, jotka koskevat sakkoja ja uhkasakkoja ja alusten tarkastamis- ja katsastamislaitosten hyväksynnän peruuttamista. |
| --- | --- |

—

täydennetään kyseistä asetusta yksityiskohtaisilla säännöillä, jotka koskevat sakkoja ja uhkasakkoja ja alusten tarkastamis- ja katsastamislaitosten hyväksynnän peruuttamista.

On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi asetus (EY) N:o 391/2009 seuraavasti:

| 1) | Kumotaan 12 artiklan 4 kohta. |
| --- | --- |

1)

Kumotaan 12 artiklan 4 kohta.

| 2) | Korvataan 13 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Siirretään komissiolle valtaa antaa 14 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä I sen soveltamisalaa laajentamatta ajantasaistamalla siinä vahvistettuja vähimmäisvaatimuksia siten, että ajantasaistamisessa otetaan huomioon erityisesti asiaa koskevat IMO:n päätökset.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 13 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Siirretään komissiolle valtaa antaa 14 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä I sen soveltamisalaa laajentamatta ajantasaistamalla siinä vahvistettuja vähimmäisvaatimuksia siten, että ajantasaistamisessa otetaan huomioon erityisesti asiaa koskevat IMO:n päätökset.”

| 3) | Korvataan 14 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

  ”1.   Siirretään komissiolle valta antaa 14 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla






  a) | vaatimukset, joiden avulla arvioidaan sääntöjen ja menettelyjen tehokkuutta sekä hyväksyttyjen laitosten toiminnan laatua niiden luokittelemien alusten turvallisuuden ja kyseisistä aluksista aiheutuvan pilaantumisen ehkäisemisen suhteen, ottaen erityisesti huomioon satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan tai muiden vastaavien järjestelmien kautta saadut tiedot; |
| --- | --- | --- |

3)

Korvataan 14 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

”1.   Siirretään komissiolle valta antaa 14 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla

a)

vaatimukset, joiden avulla arvioidaan sääntöjen ja menettelyjen tehokkuutta sekä hyväksyttyjen laitosten toiminnan laatua niiden luokittelemien alusten turvallisuuden ja kyseisistä aluksista aiheutuvan pilaantumisen ehkäisemisen suhteen, ottaen erityisesti huomioon satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan tai muiden vastaavien järjestelmien kautta saadut tiedot;

| b) | vaatimukset sen määrittelemiseksi, milloin toiminnan laadun on katsottava aiheuttavan turvallisuudelle tai ympäristölle uhan, jota ei voida hyväksyä; vaatimuksissa voidaan ottaa huomioon pienempikokoisten tai pitkälle erikoistuneiden laitosten erityisolosuhteet. |
| --- | --- |

b)

vaatimukset sen määrittelemiseksi, milloin toiminnan laadun on katsottava aiheuttavan turvallisuudelle tai ympäristölle uhan, jota ei voida hyväksyä; vaatimuksissa voidaan ottaa huomioon pienempikokoisten tai pitkälle erikoistuneiden laitosten erityisolosuhteet.

2.   Siirretään komissiolle valta antaa 14 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat sakkojen ja uhkasakkojen määräämistä 6 artiklan mukaisesti ja tarvittaessa alusten tarkastamis- ja katsastamislaitosten hyväksynnän peruuttamista 7 artiklan mukaisesti.”

| 4) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”14 a artikla

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 13 artiklan 1 kohdassa sekä 14 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 13 artiklan 1 kohdassa ja 14 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*50) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 13 artiklan 1 kohdan ja 14 artiklan 1 ja 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*50)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

4)

Lisätään artikla seuraavasti:

”14 a artikla

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 13 artiklan 1 kohdassa sekä 14 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 13 artiklan 1 kohdassa ja 14 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*50) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 13 artiklan 1 kohdan ja 14 artiklan 1 ja 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*50)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*50

15.   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 392/2009, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, merten matkustajaliikenteen harjoittajan vastuusta onnettomuustapauksessa (54)

54

Komissiolle olisi asetuksen (EY) N:o 392/2009 mukauttamiseksi muihin unionin ja kansainvälisiin sääntöihin siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla

| — | muutetaan kyseisen asetuksen liitettä I matkustajien ja matkatavaroiden kuljettamisesta meritse vuonna 1974 tehtyyn Ateenan yleissopimukseen, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2002 pöytäkirjalla, tehtyjen muutosten sisällyttämiseksi siihen; |
| --- | --- |

—

muutetaan kyseisen asetuksen liitettä I matkustajien ja matkatavaroiden kuljettamisesta meritse vuonna 1974 tehtyyn Ateenan yleissopimukseen, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2002 pöytäkirjalla, tehtyjen muutosten sisällyttämiseksi siihen;

| — | muutetaan kyseisen asetuksen liitteessä I Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/45/EY (55) 4 artiklan mukaisesti B-luokkaan kuuluvia aluksia varten säädettyjä rajoja; |
| --- | --- |

—

muutetaan kyseisen asetuksen liitteessä I Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/45/EY (55) 4 artiklan mukaisesti B-luokkaan kuuluvia aluksia varten säädettyjä rajoja;

55

| — | muutetaan kyseisen asetuksen liitettä II IMO:n ohjeiden määräyksiin tehtyjen muutosten sisällyttämiseksi siihen. |
| --- | --- |

—

muutetaan kyseisen asetuksen liitettä II IMO:n ohjeiden määräyksiin tehtyjen muutosten sisällyttämiseksi siihen.

On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi asetus (EY) N:o 392/2009 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 9 artikla seuraavasti:

  ”9 artikla
  Liitteiden muuttaminen

  1.   Siirretään komissiolle valta antaa 9 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tämän asetuksen liitettä I sellaisten muutosten sisällyttämiseksi siihen, jotka on tehty Ateenan yleissopimuksen 3 artiklan 1 kohdassa, 4 a artiklan 1 kohdassa, 7 artiklan 1 kohdassa ja 8 artiklassa määriteltyihin vastuunrajoihin kyseisen yleissopimuksen 23 artiklan nojalla tehtyjen päätösten huomioon ottamiseksi.
  Siirretään komissiolle valta antaa 31 päivään joulukuuta 2016 mennessä asianmukaisen vaikutustenarvioinnin perusteella 9 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tämän asetuksen liitteessä I Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/45/EY (*51) 4 artiklan mukaisesti B-luokkaan kuuluvia aluksia varten säädettyjä rajoja siten, että muuttamisessa otetaan huomioon maksuihin kohdistuvat vaikutukset ja markkinoiden mahdollisuudet saada kohtuulliseen hintaan sen tasoista vakuutusturvaa, jota matkustajien oikeuksien laajentaminen ja joissakin tapauksissa liikenteen kausiluonteisuus edellyttävät.


  2.   Siirretään komissiolle valta antaa 9 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä II IMO:n ohjeiden määräyksiin tehtyjen muutosten sisällyttämiseksi siihen.



  (*51)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/45/EY, annettu 6 päivänä toukokuuta 2009, matkustaja-alusten turvallisuussäännöistä ja -määräyksistä (EUVL L 163, 25.6.2009, s. 1).”
  " |
| --- | --- |

1)

Korvataan 9 artikla seuraavasti:

”9 artikla

Liitteiden muuttaminen

1.   Siirretään komissiolle valta antaa 9 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tämän asetuksen liitettä I sellaisten muutosten sisällyttämiseksi siihen, jotka on tehty Ateenan yleissopimuksen 3 artiklan 1 kohdassa, 4 a artiklan 1 kohdassa, 7 artiklan 1 kohdassa ja 8 artiklassa määriteltyihin vastuunrajoihin kyseisen yleissopimuksen 23 artiklan nojalla tehtyjen päätösten huomioon ottamiseksi.

Siirretään komissiolle valta antaa 31 päivään joulukuuta 2016 mennessä asianmukaisen vaikutustenarvioinnin perusteella 9 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tämän asetuksen liitteessä I Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/45/EY (*51) 4 artiklan mukaisesti B-luokkaan kuuluvia aluksia varten säädettyjä rajoja siten, että muuttamisessa otetaan huomioon maksuihin kohdistuvat vaikutukset ja markkinoiden mahdollisuudet saada kohtuulliseen hintaan sen tasoista vakuutusturvaa, jota matkustajien oikeuksien laajentaminen ja joissakin tapauksissa liikenteen kausiluonteisuus edellyttävät.

2.   Siirretään komissiolle valta antaa 9 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä II IMO:n ohjeiden määräyksiin tehtyjen muutosten sisällyttämiseksi siihen.

(*51)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/45/EY, annettu 6 päivänä toukokuuta 2009, matkustaja-alusten turvallisuussäännöistä ja -määräyksistä (EUVL L 163, 25.6.2009, s. 1).”
  "

*51

| 2) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”9 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 9 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 9 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*52) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 9 artiklan 1 ja 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*52)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artikla seuraavasti:

”9 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 9 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 9 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*52) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 9 artiklan 1 ja 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*52)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*52

| 3) | Kumotaan 10 artikla. |
| --- | --- |

3)

Kumotaan 10 artikla.

X   TERVEYS JA ELINTARVIKETURVALLISUUS

1.   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 141/2000, annettu 16 päivänä joulukuuta 1999, harvinaislääkkeistä (56)

56

Komissiolle olisi asetuksen (EY) N:o 141/2000 tavoitteiden saavuttamiseksi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään kyseistä asetusta ilmaisujen ”samanlainen lääke” ja ”kliininen paremmuus” määritelmillä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi asetus (EY) N:o 141/2000 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 8 artiklan 4 kohta seuraavasti:

  ”4.   Siirretään komissiolle valta antaa 10 b artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta hyväksymällä ilmaisujen ”samanlainen lääke” ja ”kliininen paremmuus” määritelmät.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 8 artiklan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Siirretään komissiolle valta antaa 10 b artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta hyväksymällä ilmaisujen ”samanlainen lääke” ja ”kliininen paremmuus” määritelmät.”

| 2) | Kumotaan 10 a artiklan 3 kohta. |
| --- | --- |

2)

Kumotaan 10 a artiklan 3 kohta.

| 3) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”10 b artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*53) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 8 artiklan 4 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*53)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

3)

Lisätään artikla seuraavasti:

”10 b artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*53) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 8 artiklan 4 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*53)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*53

2.   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/18/EY, annettu 12 päivänä maaliskuuta 2001, geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/ETY kumoamisesta (57)

57

Komissiolle olisi direktiivin 2001/18/EY tavoitteiden saavuttamiseksi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan kyseisen direktiivin liitteitä ja täydennetään kyseistä direktiiviä

| — | poikkeuksellisilla arviointiperusteilla ja vaadittavilla tiedoilla, jotka koskevat määrättyjä geneettisesti muunnettuja organismeja (GMO) tehtäessä ilmoitusta niiden saattamiseksi markkinoille; |
| --- | --- |

—

poikkeuksellisilla arviointiperusteilla ja vaadittavilla tiedoilla, jotka koskevat määrättyjä geneettisesti muunnettuja organismeja (GMO) tehtäessä ilmoitusta niiden saattamiseksi markkinoille;

| — | vähimmäismäärillä, joiden alittuessa tuotteita, jotka sisältävät luvallisten GMO:en jäämiä satunnaisesti tai sellaisista teknisistä syistä, joita ei voida välttää, ei tarvitse merkitä GMO:eiksi; |
| --- | --- |

—

vähimmäismäärillä, joiden alittuessa tuotteita, jotka sisältävät luvallisten GMO:en jäämiä satunnaisesti tai sellaisista teknisistä syistä, joita ei voida välttää, ei tarvitse merkitä GMO:eiksi;

| — | 0,9 prosentin kynnysarvoa alhaisimmilla kynnysarvoilla, joiden alittuessa direktiivissä säädettyjä merkintää koskevia vaatimuksia ei sovelleta GMO:en jäämiin tuotteissa, jotka on tarkoitettu suoraan prosessointiin; |
| --- | --- |

—

0,9 prosentin kynnysarvoa alhaisimmilla kynnysarvoilla, joiden alittuessa direktiivissä säädettyjä merkintää koskevia vaatimuksia ei sovelleta GMO:en jäämiin tuotteissa, jotka on tarkoitettu suoraan prosessointiin;

| — | erityisillä merkintää koskevilla vaatimuksilla sellaisten GMO:en osalta, joita ei saateta markkinoille tämän direktiivin mukaisessa merkityksessä. |
| --- | --- |

—

erityisillä merkintää koskevilla vaatimuksilla sellaisten GMO:en osalta, joita ei saateta markkinoille tämän direktiivin mukaisessa merkityksessä.

On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 2001/18/EY seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 16 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”Siirretään komissiolle valta antaa 29 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä direktiiviä vahvistamalla 1 kohdassa tarkoitetut arviointiperusteet ja vaadittavat tiedot samoin kuin teknisen asiakirjan tiivistelmää koskevat aiheelliset vaatimukset asianomaisen tiedekomitean kuulemisen jälkeen. Arviointiperusteiden ja vaadittavien tietojen on oltava sellaisia, että varmistetaan ihmisten terveyden ja ympäristön turvallisuuden korkea taso, ja niiden on perustuttava turvallisuudesta saatuun tieteelliseen näyttöön sekä vastaavien GMO:en levittämisestä saatuihin kokemuksiin.” |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 16 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Siirretään komissiolle valta antaa 29 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä direktiiviä vahvistamalla 1 kohdassa tarkoitetut arviointiperusteet ja vaadittavat tiedot samoin kuin teknisen asiakirjan tiivistelmää koskevat aiheelliset vaatimukset asianomaisen tiedekomitean kuulemisen jälkeen. Arviointiperusteiden ja vaadittavien tietojen on oltava sellaisia, että varmistetaan ihmisten terveyden ja ympäristön turvallisuuden korkea taso, ja niiden on perustuttava turvallisuudesta saatuun tieteelliseen näyttöön sekä vastaavien GMO:en levittämisestä saatuihin kokemuksiin.”

| b) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Ennen delegoidun säädöksen antamista 2 kohdan mukaisesti komissio antaa ehdotuksen yleisön saataville. Yleisö voi esittää komissiolle huomautuksia 60 päivän kuluessa. Komissio toimittaa tällaiset huomautukset yhdessä niitä koskevan analyysin kanssa 29 a artiklan 4 kohdassa tarkoitetuille asiantuntijoille.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Ennen delegoidun säädöksen antamista 2 kohdan mukaisesti komissio antaa ehdotuksen yleisön saataville. Yleisö voi esittää komissiolle huomautuksia 60 päivän kuluessa. Komissio toimittaa tällaiset huomautukset yhdessä niitä koskevan analyysin kanssa 29 a artiklan 4 kohdassa tarkoitetuille asiantuntijoille.”

| 2) | Muutetaan 21 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Siirretään komissiolle valta antaa niiden tuotteiden osalta, jotka sisältävät luvallisten GMO:en jäämiä satunnaisesti tai sellaisista teknisistä syistä, joita ei voida välttää, 29 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä direktiiviä vahvistamalla vähimmäismäärät, joiden alittuessa tuotteita ei tarvitse merkitä tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti. Vähimmäismäärät vahvistetaan kulloisenkin tuotteen mukaan.” |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 21 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Siirretään komissiolle valta antaa niiden tuotteiden osalta, jotka sisältävät luvallisten GMO:en jäämiä satunnaisesti tai sellaisista teknisistä syistä, joita ei voida välttää, 29 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä direktiiviä vahvistamalla vähimmäismäärät, joiden alittuessa tuotteita ei tarvitse merkitä tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti. Vähimmäismäärät vahvistetaan kulloisenkin tuotteen mukaan.”

| b) | Korvataan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Siirretään komissiolle valta antaa 29 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä direktiiviä vahvistamalla tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut kynnysarvot.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Siirretään komissiolle valta antaa 29 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä direktiiviä vahvistamalla tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut kynnysarvot.”

| 3) | Korvataan 26 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Siirretään komissiolle valta antaa 29 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä IV vahvistamalla 1 kohdassa tarkoitetut erityiset merkintää koskevat vaatimukset välttäen päällekkäisyyttä tai epäjohdonmukaisuutta olemassa olevaan unionin lainsäädäntöön sisältyvien merkintää koskevien säännösten kanssa. Tällöin on tarvittaessa otettava huomioon jäsenvaltioiden unionin oikeuden mukaisesti antamat merkintää koskevat säännökset.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 26 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Siirretään komissiolle valta antaa 29 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä IV vahvistamalla 1 kohdassa tarkoitetut erityiset merkintää koskevat vaatimukset välttäen päällekkäisyyttä tai epäjohdonmukaisuutta olemassa olevaan unionin lainsäädäntöön sisältyvien merkintää koskevien säännösten kanssa. Tällöin on tarvittaessa otettava huomioon jäsenvaltioiden unionin oikeuden mukaisesti antamat merkintää koskevat säännökset.”

| 4) | Korvataan 27 artikla seuraavasti:

  ”27 artikla
  Liitteiden mukauttaminen tekniseen kehitykseen
  Siirretään komissiolle valta antaa 29 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteessä II olevia C ja D jaksoja, liitteitä III–VI ja liitteessä VII olevaa C jaksoa niiden mukauttamiseksi tekniseen kehitykseen.” |
| --- | --- |

4)

Korvataan 27 artikla seuraavasti:

”27 artikla

Liitteiden mukauttaminen tekniseen kehitykseen

Siirretään komissiolle valta antaa 29 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteessä II olevia C ja D jaksoja, liitteitä III–VI ja liitteessä VII olevaa C jaksoa niiden mukauttamiseksi tekniseen kehitykseen.”

| 5) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”29 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 16 artiklan 2 kohdassa, 21 artiklan 2 ja 3 kohdassa, 26 artiklan 2 kohdassa ja 27 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 16 artiklan 2 kohdassa, 21 artiklan 2 ja 3 kohdassa, 26 artiklan 2 kohdassa ja 27 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*54) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 16 artiklan 2 kohdan, 21 artiklan 2 ja 3 kohdan, 26 artiklan 2 kohdan ja 27 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*54)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

5)

Lisätään artikla seuraavasti:

”29 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 16 artiklan 2 kohdassa, 21 artiklan 2 ja 3 kohdassa, 26 artiklan 2 kohdassa ja 27 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 16 artiklan 2 kohdassa, 21 artiklan 2 ja 3 kohdassa, 26 artiklan 2 kohdassa ja 27 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*54) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 16 artiklan 2 kohdan, 21 artiklan 2 ja 3 kohdan, 26 artiklan 2 kohdan ja 27 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*54)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*54

| 6) | Kumotaan 30 artiklan 3 kohta. |
| --- | --- |

6)

Kumotaan 30 artiklan 3 kohta.

3.   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/83/EY, annettu 6 päivänä marraskuuta 2001, ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä (58)

58

Komissiolle olisi direktiivin 2001/83/EY tavoitteiden saavuttamiseksi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla

| — | muutetaan kyseistä direktiiviä jonkin sellaisen edellytyksen osalta, joka homeopaattisten lääkkeiden on täytettävä, jotta niihin voidaan soveltaa erityistä yksinkertaistettua rekisteröintimenettelyä, jos tämä on perusteltua uuden tieteellisen tietämyksen perusteella; |
| --- | --- |

—

muutetaan kyseistä direktiiviä jonkin sellaisen edellytyksen osalta, joka homeopaattisten lääkkeiden on täytettävä, jotta niihin voidaan soveltaa erityistä yksinkertaistettua rekisteröintimenettelyä, jos tämä on perusteltua uuden tieteellisen tietämyksen perusteella;

| — | muutetaan kyseistä direktiiviä tieteen ja tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi niiden toimintojen osalta, joiden katsotaan olevan lähtöaineina käytettävien vaikuttavien aineiden valmistamista; |
| --- | --- |

—

muutetaan kyseistä direktiiviä tieteen ja tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi niiden toimintojen osalta, joiden katsotaan olevan lähtöaineina käytettävien vaikuttavien aineiden valmistamista;

| — | muutetaan kyseisen direktiivin liitettä I tieteen ja tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi; |
| --- | --- |

—

muutetaan kyseisen direktiivin liitettä I tieteen ja tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi;

| — | täydennetään kyseistä direktiiviä lääkkeiden hyvien tuotantotapojen periaatteilla ja yleisohjeilla. |
| --- | --- |

—

täydennetään kyseistä direktiiviä lääkkeiden hyvien tuotantotapojen periaatteilla ja yleisohjeilla.

On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 2001/83/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 14 artiklan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Siirretään komissiolle valta antaa 121 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan ensimmäisen alakohdan kolmatta luetelmakohtaa, jos tämä on perusteltua uuden tieteellisen tietämyksen perusteella.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 14 artiklan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Siirretään komissiolle valta antaa 121 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan ensimmäisen alakohdan kolmatta luetelmakohtaa, jos tämä on perusteltua uuden tieteellisen tietämyksen perusteella.”

| 2) | Korvataan 46 a artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Siirretään komissiolle valta antaa 121 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan 1 kohtaa tieteen ja tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 46 a artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Siirretään komissiolle valta antaa 121 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan 1 kohtaa tieteen ja tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi.”

| 3) | Korvataan 47 artiklan ensimmäinen kohta seuraavasti:
  ”Siirretään komissiolle valta antaa 121 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä direktiiviä vahvistamalla 46 artiklan f alakohdassa tarkoitetut lääkkeiden hyvien tuotantotapojen periaatteet ja yleisohjeet.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 47 artiklan ensimmäinen kohta seuraavasti:

”Siirretään komissiolle valta antaa 121 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä direktiiviä vahvistamalla 46 artiklan f alakohdassa tarkoitetut lääkkeiden hyvien tuotantotapojen periaatteet ja yleisohjeet.”

| 4) | Korvataan 120 artikla seuraavasti:

  ”120 artikla
  Siirretään komissiolle valta antaa 121 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä I tieteen ja tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi.” |
| --- | --- |

4)

Korvataan 120 artikla seuraavasti:

”120 artikla

Siirretään komissiolle valta antaa 121 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä I tieteen ja tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi.”

| 5) | Kumotaan 121 artiklan 2 a kohta. |
| --- | --- |

5)

Kumotaan 121 artiklan 2 a kohta.

| 6) | Korvataan 121 a artikla seuraavasti:

  ”121 a artikla

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 14 artiklan 1 kohdassa, 22 b artiklassa, 23 b artiklassa, 46 a artiklassa, 47 artiklassa, 52 b artiklassa, 54 a artiklassa ja 120 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 14 artiklan 1 kohdassa, 22 b artiklassa, 23 b artiklassa, 46 a artiklassa, 47 artiklassa, 52 b artiklassa, 54 a artiklassa ja 120 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*55) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 14 artiklan 1 kohdan, 22 b artiklan, 23 b artiklan, 46 a artiklan, 47 artiklan, 52 b artiklan, 54 a artiklan ja 120 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*55)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

6)

Korvataan 121 a artikla seuraavasti:

”121 a artikla

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 14 artiklan 1 kohdassa, 22 b artiklassa, 23 b artiklassa, 46 a artiklassa, 47 artiklassa, 52 b artiklassa, 54 a artiklassa ja 120 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 14 artiklan 1 kohdassa, 22 b artiklassa, 23 b artiklassa, 46 a artiklassa, 47 artiklassa, 52 b artiklassa, 54 a artiklassa ja 120 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*55) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 14 artiklan 1 kohdan, 22 b artiklan, 23 b artiklan, 46 a artiklan, 47 artiklan, 52 b artiklan, 54 a artiklan ja 120 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*55)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*55

4.   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/32/EY, annettu 7 päivänä toukokuuta 2002, haitallisista aineista eläinten rehuissa (59)

59

Komissiolle olisi direktiivin 2002/32/EY tavoitteiden saavuttamiseksi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan kyseisen direktiivin liitteitä I ja II niiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen ja täydennetään kyseistä direktiiviä detoksikaatiomenetelmien hyväksymisperusteilla. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 2002/32/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 7 artiklan 2 kohdan ensimmäinen ja toinen alakohta seuraavasti:

  ”2.   Siitä, muutetaanko liitteitä I ja II, on tehtävä päätös välittömästi. Siirretään komissiolle valta antaa kyseisten liitteiden muuttamiseksi delegoituja säädöksiä 10 a artiklan mukaisesti.
  Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 10 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, joka liittyy kyseisiin muutoksiin.
  Jäsenvaltio voi pitää voimassa toteuttamansa toimenpiteet, kunnes komission päätös on tehty.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 7 artiklan 2 kohdan ensimmäinen ja toinen alakohta seuraavasti:

”2.   Siitä, muutetaanko liitteitä I ja II, on tehtävä päätös välittömästi. Siirretään komissiolle valta antaa kyseisten liitteiden muuttamiseksi delegoituja säädöksiä 10 a artiklan mukaisesti.

Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 10 b artiklassa säädettyä menettelyä, jos tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, joka liittyy kyseisiin muutoksiin.

Jäsenvaltio voi pitää voimassa toteuttamansa toimenpiteet, kunnes komission päätös on tehty.”

| 2) | Muutetaan 8 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Siirretään komissiolle valta antaa 10 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä I ja II niiden mukauttamiseksi tieteelliseen ja tekniseen kehitykseen.
  Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 10 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, joka liittyy kyseisiin muutoksiin.” |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 8 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Siirretään komissiolle valta antaa 10 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä I ja II niiden mukauttamiseksi tieteelliseen ja tekniseen kehitykseen.

Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 10 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, joka liittyy kyseisiin muutoksiin.”

| b) | Korvataan 2 kohdan toinen luetelmakohta seuraavasti:






  ”— | voi antaa 10 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä direktiiviä määrittelemällä detoksikaatiomenetelmien hyväksymisperusteita niiden perusteiden täydennykseksi, jotka on säädetty tällaisilla menetelmillä käsiteltyjä, eläinten rehuksi tarkoitettuja tuotteita varten.” |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan 2 kohdan toinen luetelmakohta seuraavasti:

”—

voi antaa 10 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä direktiiviä määrittelemällä detoksikaatiomenetelmien hyväksymisperusteita niiden perusteiden täydennykseksi, jotka on säädetty tällaisilla menetelmillä käsiteltyjä, eläinten rehuksi tarkoitettuja tuotteita varten.”

| 3) | Lisätään artiklat seuraavasti:

  ”10 a artikla

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 7 artiklan 2 kohdassa sekä 8 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 7 artiklan 2 kohdassa ja 8 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*56) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 7 artiklan 2 kohdan ja 8 artiklan 1 ja 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  10 b artikla

  1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.


  2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 10 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.



  (*56)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

3)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”10 a artikla

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 7 artiklan 2 kohdassa sekä 8 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 7 artiklan 2 kohdassa ja 8 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*56) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 7 artiklan 2 kohdan ja 8 artiklan 1 ja 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

10 b artikla

1.   Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 10 a artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.

(*56)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*56

| 4) | Kumotaan 11 artiklan 3 ja 4 kohta. |
| --- | --- |

4)

Kumotaan 11 artiklan 3 ja 4 kohta.

5.   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28 päivänä tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (60)

60

Komissiolle olisi asetuksen (EY) N:o 178/2002 tavoitteiden saavuttamiseksi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan kyseistä asetusta tiedelautakuntien määrän ja nimien osalta ja täydennetään sitä menettelyllä, jota elintarviketurvallisuusviranomainen soveltaa sille esitettyihin tieteellistä lausuntoa koskeviin pyyntöihin, ja perusteilla, joita käytetään sisällytettäessä laitoksia jäsenvaltioiden nimeämien toimivaltaisten organisaatioiden luetteloon, sekä yhdenmukaistettujen laatuvaatimusten asettamisessa noudatettavilla järjestelyillä ja taloudellisen tuen antamista koskevilla rahoitussäännöillä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi asetus (EY) N:o 178/2002 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 28 artiklan 4 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Siirretään komissiolle valta antaa 57 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan elintarviketurvallisuusviranomaisen pyynnöstä ensimmäistä alakohtaa tiedelautakuntien määrän ja nimien osalta teknisen ja tieteellisen kehityksen mukaisesti.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 28 artiklan 4 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Siirretään komissiolle valta antaa 57 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan elintarviketurvallisuusviranomaisen pyynnöstä ensimmäistä alakohtaa tiedelautakuntien määrän ja nimien osalta teknisen ja tieteellisen kehityksen mukaisesti.”

| 2) | Korvataan 29 artiklan 6 kohta seuraavasti:

  ”6.   Tämän artiklan soveltamiseksi komissio antaa elintarviketurvallisuusviranomaista kuultuaan






  a) | 57 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla elintarviketurvallisuusviranomaisen sille esitettyihin tieteellistä lausuntoa koskeviin pyyntöihin soveltama menettely; |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 29 artiklan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Tämän artiklan soveltamiseksi komissio antaa elintarviketurvallisuusviranomaista kuultuaan

a)

57 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla elintarviketurvallisuusviranomaisen sille esitettyihin tieteellistä lausuntoa koskeviin pyyntöihin soveltama menettely;

| b) | täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan suuntaviivat tieteellisen arvioinnin antamiselle sellaisista aineista, tuotteista tai prosesseista, joilla unionin lainsäädännön nojalla on oltava ennakkolupa tai jotka on sisällytettävä sallittujen aineiden, tuotteiden tai prosessien luetteloon, erityisesti tapauksissa, joissa unionin lainsäädännössä säädetään, että hakijan on esitettävä tätä koskeva hakemus, tai annetaan siihen valtuutus. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.” |
| --- | --- |

b)

täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan suuntaviivat tieteellisen arvioinnin antamiselle sellaisista aineista, tuotteista tai prosesseista, joilla unionin lainsäädännön nojalla on oltava ennakkolupa tai jotka on sisällytettävä sallittujen aineiden, tuotteiden tai prosessien luetteloon, erityisesti tapauksissa, joissa unionin lainsäädännössä säädetään, että hakijan on esitettävä tätä koskeva hakemus, tai annetaan siihen valtuutus. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.”

| 3) | Korvataan 36 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”Siirretään komissiolle valta antaa 57 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla perusteet jonkin laitoksen sisällyttämiselle jäsenvaltioiden nimeämien toimivaltaisten organisaatioiden luetteloon, järjestelyt yhdenmukaistettujen laatuvaatimusten asettamiselle ja rahoitussäännöt, jotka koskevat taloudellisen tuen antamista.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 36 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Siirretään komissiolle valta antaa 57 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla perusteet jonkin laitoksen sisällyttämiselle jäsenvaltioiden nimeämien toimivaltaisten organisaatioiden luetteloon, järjestelyt yhdenmukaistettujen laatuvaatimusten asettamiselle ja rahoitussäännöt, jotka koskevat taloudellisen tuen antamista.”

| 4) | Korvataan V luvun 1 jakson otsikko seuraavasti:

  ”1 JAKSO

  SIIRRETYN SÄÄDÖSVALLAN KÄYTTÄMINEN, KOMITEA- JA SOVITTELUMENETTELYT” |
| --- | --- |

4)

Korvataan V luvun 1 jakson otsikko seuraavasti:

”1 JAKSO

SIIRRETYN SÄÄDÖSVALLAN KÄYTTÄMINEN, KOMITEA- JA SOVITTELUMENETTELYT”

SIIRRETYN SÄÄDÖSVALLAN KÄYTTÄMINEN, KOMITEA- JA SOVITTELUMENETTELYT”

| 5) | Lisätään 1 jakson otsikon jälkeen artikla seuraavasti:

  ”57 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 28 artiklan 4 kohdassa, 29 artiklan 6 kohdassa ja 36 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 28 artiklan 4 kohdassa, 29 artiklan 6 kohdassa ja 36 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*57) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 28 artiklan 4 kohdan, 29 artiklan 6 kohdan ja 36 artiklan 3 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*57)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

5)

Lisätään 1 jakson otsikon jälkeen artikla seuraavasti:

”57 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 28 artiklan 4 kohdassa, 29 artiklan 6 kohdassa ja 36 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 28 artiklan 4 kohdassa, 29 artiklan 6 kohdassa ja 36 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*57) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 28 artiklan 4 kohdan, 29 artiklan 6 kohdan ja 36 artiklan 3 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*57)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*57

| 6) | Kumotaan 58 artiklan 3 kohta. |
| --- | --- |

6)

Kumotaan 58 artiklan 3 kohta.

6.   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1830/2003, annettu 22 päivänä syyskuuta 2003, muuntogeenisten organismien jäljitettävyydestä ja merkitsemisestä ja muuntogeenisistä organismeista valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen jäljitettävyydestä sekä direktiivin 2001/18/EY muuttamisesta (61)

61

Komissiolle olisi asetuksen (EY) N:o 1830/2003 tavoitteiden saavuttamiseksi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään kyseistä asetusta perustamalla järjestelmä yksilöllisten tunnisteiden kehittämiseksi ja osoittamiseksi muuntogeenisille organismeille. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi asetus (EY) N:o 1830/2003 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 8 artikla seuraavasti:

  ”8 artikla
  Yksilölliset tunnisteet
  Siirretään komissiolle valta antaa 9 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta perustamalla järjestelmä yksilöllisten tunnisteiden kehittämiseksi ja osoittamiseksi muuntogeenisille organismeille ja mukauttamalla sitä alan kansainvälinen kehitys huomioon ottaen.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 8 artikla seuraavasti:

”8 artikla

Yksilölliset tunnisteet

Siirretään komissiolle valta antaa 9 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta perustamalla järjestelmä yksilöllisten tunnisteiden kehittämiseksi ja osoittamiseksi muuntogeenisille organismeille ja mukauttamalla sitä alan kansainvälinen kehitys huomioon ottaen.”

| 2) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”9 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 8 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 8 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*58) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 8 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*58)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artikla seuraavasti:

”9 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 8 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 8 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*58) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 8 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*58)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*58

| 3) | Kumotaan 10 artiklan 2 kohta. |
| --- | --- |

3)

Kumotaan 10 artiklan 2 kohta.

| 4) | Kumotaan 13 artiklan 2 kohta. |
| --- | --- |

4)

Kumotaan 13 artiklan 2 kohta.

7.   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1831/2003, annettu 22 päivänä syyskuuta 2003, eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista (62)

62

Komissiolle olisi asetuksen (EY) N:o 1831/2003 tavoitteiden saavuttamiseksi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan kyseisen asetuksen liitteitä I-IV niiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen ja täydennetään kyseistä asetusta säännöillä, joilla mahdollistetaan yksinkertaisemmat säännökset elintarvikkeissa käytettäviksi hyväksyttyjen lisäaineiden hyväksymistä varten. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi asetus (EY) N:o 1831/2003 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 3 artiklan 5 kohta seuraavasti:

  ”5.   Siirretään komissiolle valta antaa 21 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä IV siinä olevien yleisten edellytysten mukauttamiseksi teknologian ja tieteen kehitykseen.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 3 artiklan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Siirretään komissiolle valta antaa 21 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä IV siinä olevien yleisten edellytysten mukauttamiseksi teknologian ja tieteen kehitykseen.”

| 2) | Korvataan 6 artiklan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Siirretään komissiolle valta antaa 21 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä I rehun lisäaineiden luokkien ja funktionaalisten ryhmien mukauttamiseksi teknologian ja tieteen kehityksen seurauksena.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 6 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Siirretään komissiolle valta antaa 21 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä I rehun lisäaineiden luokkien ja funktionaalisten ryhmien mukauttamiseksi teknologian ja tieteen kehityksen seurauksena.”

| 3) | Korvataan 7 artiklan 5 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:
  ”Siirretään komissiolle valta antaa 21 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla sellaiset säännöt, joilla mahdollistetaan yksinkertaisemmat säännökset elintarvikkeissa käytettäviksi hyväksyttyjen lisäaineiden hyväksymistä varten.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 7 artiklan 5 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:

”Siirretään komissiolle valta antaa 21 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla sellaiset säännöt, joilla mahdollistetaan yksinkertaisemmat säännökset elintarvikkeissa käytettäviksi hyväksyttyjen lisäaineiden hyväksymistä varten.”

| 4) | Korvataan 16 artiklan 6 kohta seuraavasti:

  ”6.   Siirretään komissiolle valta antaa 21 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä III teknologian ja tieteen kehityksen huomioon ottamiseksi.” |
| --- | --- |

4)

Korvataan 16 artiklan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Siirretään komissiolle valta antaa 21 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä III teknologian ja tieteen kehityksen huomioon ottamiseksi.”

| 5) | Korvataan 21 artiklan neljäs kohta seuraavasti:
  ”Siirretään komissiolle valta antaa liitteen II muuttamiseksi delegoituja säädöksiä 21 a artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- |

5)

Korvataan 21 artiklan neljäs kohta seuraavasti:

”Siirretään komissiolle valta antaa liitteen II muuttamiseksi delegoituja säädöksiä 21 a artiklan mukaisesti.”

| 6) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”21 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 3 artiklan 5 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 7 artiklan 5 kohdassa, 16 artiklan 6 kohdassa ja 21 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 3 artiklan 5 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 7 artiklan 5 kohdassa, 16 artiklan 6 kohdassa ja 21 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*59) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 3 artiklan 5 kohdan, 6 artiklan 3 kohdan, 7 artiklan 5 kohdan, 16 artiklan 6 kohdan ja 21 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*59)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

6)

Lisätään artikla seuraavasti:

”21 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 3 artiklan 5 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 7 artiklan 5 kohdassa, 16 artiklan 6 kohdassa ja 21 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 3 artiklan 5 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 7 artiklan 5 kohdassa, 16 artiklan 6 kohdassa ja 21 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*59) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 3 artiklan 5 kohdan, 6 artiklan 3 kohdan, 7 artiklan 5 kohdan, 16 artiklan 6 kohdan ja 21 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*59)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*59

| 7) | Kumotaan 22 artiklan 3 kohta. |
| --- | --- |

7)

Kumotaan 22 artiklan 3 kohta.

8.   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2065/2003, annettu 10 päivänä marraskuuta 2003, elintarvikkeissa käytettävistä tai käytettäviksi tarkoitetuista savuaromeista (63)

63

Komissiolle olisi asetuksen (EY) N:o 2065/2003 tavoitteiden saavuttamiseksi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan kyseisen asetuksen liitteitä sen jälkeen kun viranomaiselta on ensin pyydetty tieteellistä ja/tai teknistä apua ja joilla täydennetään kyseistä asetusta validoituja analyysimenetelmiä koskevilla laatukriteereillä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi asetus (EY) N:o 2065/2003 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 17 artiklan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Siirretään komissiolle valta antaa 18 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla laatukriteerejä liitteessä II olevassa 4 kohdassa tarkoitetuille validoiduille analyysimenetelmille, mitattavat aineet mukaan luettuina. Näissä delegoiduissa säädöksissä otetaan huomioon käytettävissä oleva tieteellinen tietämys.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 17 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Siirretään komissiolle valta antaa 18 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla laatukriteerejä liitteessä II olevassa 4 kohdassa tarkoitetuille validoiduille analyysimenetelmille, mitattavat aineet mukaan luettuina. Näissä delegoiduissa säädöksissä otetaan huomioon käytettävissä oleva tieteellinen tietämys.”

| 2) | Korvataan 18 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Siirretään komissiolle valta antaa 18 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä sen jälkeen kun viranomaiselta on pyydetty tieteellistä ja/tai teknistä apua.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 18 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Siirretään komissiolle valta antaa 18 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä sen jälkeen kun viranomaiselta on pyydetty tieteellistä ja/tai teknistä apua.”

| 3) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”18 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 17 artiklan 3 kohdassa ja 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 17 artiklan 3 kohdassa ja 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*60) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 17 artiklan 3 kohdan ja 18 artiklan 1 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*60)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

3)

Lisätään artikla seuraavasti:

”18 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 17 artiklan 3 kohdassa ja 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 17 artiklan 3 kohdassa ja 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*60) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 17 artiklan 3 kohdan ja 18 artiklan 1 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*60)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*60

| 4) | Kumotaan 19 artiklan 3 kohta. |
| --- | --- |

4)

Kumotaan 19 artiklan 3 kohta.

9.   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 853/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä (64)

64

Komissiolle olisi asetuksen (EY) N:o 853/2004 tavoitteiden saavuttamiseksi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan kyseisen asetuksen liitteitä II ja III ja täydennetään kyseistä asetusta siltä osin kuin on kyse muiden aineiden kuin juomakelpoisen veden käytöstä pintakontaminaation poistamiseksi eläinperäisistä tuotteista, joidenkin eläinperäisten elintarvikkeiden markkinoille saattamiseen Ruotsissa tai Suomessa liittyvien erityistakuiden muuttamisesta ja kyseisen asetuksen liitteistä II ja III myönnettävistä poikkeuksista. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi asetus (EY) N:o 853/2004 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 3 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Elintarvikealan toimijat eivät saa pintakontaminaation poistamiseksi eläinperäisistä tuotteista käyttää muita aineita kuin juomakelpoista vettä, tai puhdasta vettä, jos asetuksessa (EY) N:o 852/2004 tai tässä asetuksessa sallitaan sen käyttö, ellei komissio ole hyväksynyt aineen käyttöä. Siirretään komissiolle valta antaa tätä tarkoitusta varten 11 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta. Elintarvikealan toimijoiden on noudatettava myös kaikkia saman menettelyn mukaisesti mahdollisesti vahvistettavia käyttöä koskevia ehtoja. Hyväksytyn aineen käyttö ei vaikuta elintarvikealan toimijan velvollisuuteen noudattaa tämän asetuksen vaatimuksia.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 3 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Elintarvikealan toimijat eivät saa pintakontaminaation poistamiseksi eläinperäisistä tuotteista käyttää muita aineita kuin juomakelpoista vettä, tai puhdasta vettä, jos asetuksessa (EY) N:o 852/2004 tai tässä asetuksessa sallitaan sen käyttö, ellei komissio ole hyväksynyt aineen käyttöä. Siirretään komissiolle valta antaa tätä tarkoitusta varten 11 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta. Elintarvikealan toimijoiden on noudatettava myös kaikkia saman menettelyn mukaisesti mahdollisesti vahvistettavia käyttöä koskevia ehtoja. Hyväksytyn aineen käyttö ei vaikuta elintarvikealan toimijan velvollisuuteen noudattaa tämän asetuksen vaatimuksia.”

| 2) | Korvataan 8 artiklan 3 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | Siirretään komissiolle valta antaa 11 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tämän artiklan 1 ja 2 kohtaa kyseisissä kohdissa säädettyjen vaatimusten saattamiseksi ajan tasalle, ottaen huomioon jäsenvaltioiden valvontaohjelmien muutokset tai asetuksen (EY) N:o 852/2004 mukaisesti tapahtuvan mikrobiologisten vaatimusten vahvistamisen.” |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 8 artiklan 3 kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

Siirretään komissiolle valta antaa 11 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tämän artiklan 1 ja 2 kohtaa kyseisissä kohdissa säädettyjen vaatimusten saattamiseksi ajan tasalle, ottaen huomioon jäsenvaltioiden valvontaohjelmien muutokset tai asetuksen (EY) N:o 852/2004 mukaisesti tapahtuvan mikrobiologisten vaatimusten vahvistamisen.”

| 3) | Kumotaan 9 artikla. |
| --- | --- |

3)

Kumotaan 9 artikla.

| 4) | Korvataan 10 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

  ”1.   Siirretään komissiolle valta antaa 11 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä II ja III. Muutosten tavoitteena on oltava tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamisen varmistaminen ja helpottaminen asiaan liittyvät riskitekijät huomioon ottaen, ja niiden on oltava perusteltuja seuraavien seikkojen perusteella:






  a) | elintarvikealan toimijoiden ja/tai toimivaltaisten viranomaisten erityisesti 5 artiklan mukaisten HACCP-järjestelmien täytäntöönpanosta saamat kokemukset; |
| --- | --- | --- |

4)

Korvataan 10 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

”1.   Siirretään komissiolle valta antaa 11 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä II ja III. Muutosten tavoitteena on oltava tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamisen varmistaminen ja helpottaminen asiaan liittyvät riskitekijät huomioon ottaen, ja niiden on oltava perusteltuja seuraavien seikkojen perusteella:

a)

elintarvikealan toimijoiden ja/tai toimivaltaisten viranomaisten erityisesti 5 artiklan mukaisten HACCP-järjestelmien täytäntöönpanosta saamat kokemukset;

| b) | komission erityisesti tarkastustensa tulosten kautta saama kokemus; |
| --- | --- |

b)

komission erityisesti tarkastustensa tulosten kautta saama kokemus;

| c) | teknologinen kehitys ja sen käytännön seuraukset sekä kuluttajien odotukset elintarvikkeiden koostumuksen osalta; |
| --- | --- |

c)

teknologinen kehitys ja sen käytännön seuraukset sekä kuluttajien odotukset elintarvikkeiden koostumuksen osalta;

| d) | tieteelliset lausunnot, erityisesti uudet riskinarvioinnit; |
| --- | --- |

d)

tieteelliset lausunnot, erityisesti uudet riskinarvioinnit;

| e) | elintarvikkeiden mikrobiologiset ja lämpötilaa koskevat vaatimukset; |
| --- | --- |

e)

elintarvikkeiden mikrobiologiset ja lämpötilaa koskevat vaatimukset;

| f) | kulutustottumuksien muutokset. |
| --- | --- |

f)

kulutustottumuksien muutokset.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen muutosten on koskettava

| a) | eläinperäisten tuotteiden tunnistusmerkintävaatimuksia; |
| --- | --- |

a)

eläinperäisten tuotteiden tunnistusmerkintävaatimuksia;

| b) | HACCP-periaatteisiin perustuvien menettelyjen tavoitteita; |
| --- | --- |

b)

HACCP-periaatteisiin perustuvien menettelyjen tavoitteita;

| c) | elintarvikeketjua koskeviin tietoihin liittyviä vaatimuksia; |
| --- | --- |

c)

elintarvikeketjua koskeviin tietoihin liittyviä vaatimuksia;

| d) | erityisiä hygieniavaatimuksia tiloille, kuljetusvälineet mukaan luettuina, joissa eläinperäisiä tuotteita tuotetaan, käsitellään, jalostetaan, säilytetään tai jaellaan; |
| --- | --- |

d)

erityisiä hygieniavaatimuksia tiloille, kuljetusvälineet mukaan luettuina, joissa eläinperäisiä tuotteita tuotetaan, käsitellään, jalostetaan, säilytetään tai jaellaan;

| e) | erityisiä hygieniavaatimuksia toiminnoille, jotka liittyvät eläinperäisten tuotteiden tuotantoon, käsittelyyn, jalostukseen, säilytykseen, kuljetukseen tai jakeluun; |
| --- | --- |

e)

erityisiä hygieniavaatimuksia toiminnoille, jotka liittyvät eläinperäisten tuotteiden tuotantoon, käsittelyyn, jalostukseen, säilytykseen, kuljetukseen tai jakeluun;

| f) | lihan lämpimänä kuljettamista koskevia sääntöjä; |
| --- | --- |

f)

lihan lämpimänä kuljettamista koskevia sääntöjä;

| g) | terveysvaatimuksia tai -tarkastuksia, kun on tieteellisesti perusteltu, että näitä tarvitaan kansanterveyden suojaamiseksi; |
| --- | --- |

g)

terveysvaatimuksia tai -tarkastuksia, kun on tieteellisesti perusteltu, että näitä tarvitaan kansanterveyden suojaamiseksi;

| h) | liitteessä III olevan VII jakson IX luvun ulottamista muihin eläviin simpukoihin kuin kampasimpukoihin (Pectinidae); |
| --- | --- |

h)

liitteessä III olevan VII jakson IX luvun ulottamista muihin eläviin simpukoihin kuin kampasimpukoihin (Pectinidae);

| i) | perusteita sen määrittämiseksi, milloin epidemiologisen tiedon mukaan pyyntialue ei ole terveysuhka loisten osalta, ja näin ollen sen määrittämiseksi, milloin toimivaltainen viranomainen voi antaa elintarvikealan toimijalle luvan olla pakastamatta kalastustuotteita liitteessä III olevan VIII jakson III luvun D osan mukaisesti; |
| --- | --- |

i)

perusteita sen määrittämiseksi, milloin epidemiologisen tiedon mukaan pyyntialue ei ole terveysuhka loisten osalta, ja näin ollen sen määrittämiseksi, milloin toimivaltainen viranomainen voi antaa elintarvikealan toimijalle luvan olla pakastamatta kalastustuotteita liitteessä III olevan VIII jakson III luvun D osan mukaisesti;

| j) | muiden eläviä simpukoita koskevien terveysvaatimusten vahvistamista yhteistyössä unionin vertailulaboratorion kanssa, mukaan lukien:






  i) | muiden merellisten biotoksiinien raja-arvot ja analyysimenetelmät; |
| --- | --- | --- |

j)

muiden eläviä simpukoita koskevien terveysvaatimusten vahvistamista yhteistyössä unionin vertailulaboratorion kanssa, mukaan lukien:

i)

muiden merellisten biotoksiinien raja-arvot ja analyysimenetelmät;

| ii) | viruskokeiden menettelyt ja virologiset vaatimukset; ja |
| --- | --- |

ii)

viruskokeiden menettelyt ja virologiset vaatimukset; ja

| iii) | näytteenottosuunnitelmat sekä terveysvaatimusten noudattamisen tarkistamiseksi sovellettavat menetelmät ja analyyttiset vaihteluvälit. |
| --- | --- |

iii)

näytteenottosuunnitelmat sekä terveysvaatimusten noudattamisen tarkistamiseksi sovellettavat menetelmät ja analyyttiset vaihteluvälit.

2.   Siirretään komissiolle valta antaa 11 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta myöntämällä poikkeuksia liitteiden II ja III osalta ottaen huomioon asiaan liittyvät riskitekijät ja edellyttäen, että poikkeukset eivät vaikuta tämän asetuksen seuraavien tavoitteiden saavuttamiseen:

| a) | liitteissä säädettyjen vaatimusten täyttämisen helpottaminen pienissä yrityksissä; |
| --- | --- |

a)

liitteissä säädettyjen vaatimusten täyttämisen helpottaminen pienissä yrityksissä;

| b) | perinteisten menetelmien käytön jatkamisen mahdollistaminen kaikissa elintarvikkeiden tuotanto-, jalostus- ja jakeluvaiheissa; |
| --- | --- |

b)

perinteisten menetelmien käytön jatkamisen mahdollistaminen kaikissa elintarvikkeiden tuotanto-, jalostus- ja jakeluvaiheissa;

| c) | sellaisten elintarvikealan yritysten tarpeisiin vastaaminen, jotka sijaitsevat erityisten maantieteellisten haittojen alaisilla alueilla; |
| --- | --- |

c)

sellaisten elintarvikealan yritysten tarpeisiin vastaaminen, jotka sijaitsevat erityisten maantieteellisten haittojen alaisilla alueilla;

| d) | työn helpottaminen laitoksissa, jotka tuottavat raaka-ainetta, joka on tarkoitettu pitkälle jalostettujen elintarvikkeiden tuotantoon ja jolle on tehty käsittely, joka takaa sen turvallisuuden.” |
| --- | --- |

d)

työn helpottaminen laitoksissa, jotka tuottavat raaka-ainetta, joka on tarkoitettu pitkälle jalostettujen elintarvikkeiden tuotantoon ja jolle on tehty käsittely, joka takaa sen turvallisuuden.”

| 5) | Muutetaan 11 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan johdantolause seuraavasti:
  ”Rajoittamatta 9 artiklan ja 10 artiklan 1 kohdan yleistä soveltamista komissio voi vahvistaa täytäntöönpanosäädöksellä seuraavassa luetellut toimenpiteet. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen:” |
| --- | --- | --- |

5)

Muutetaan 11 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan johdantolause seuraavasti:

”Rajoittamatta 9 artiklan ja 10 artiklan 1 kohdan yleistä soveltamista komissio voi vahvistaa täytäntöönpanosäädöksellä seuraavassa luetellut toimenpiteet. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen:”

| b) | Kumotaan 1, 5, 6, 7 ja 8 kohta. |
| --- | --- |

b)

Kumotaan 1, 5, 6, 7 ja 8 kohta.

| 6) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”11 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 3 artiklan 2 kohdassa, 8 artiklan 3 kohdan a alakohdassa ja 10 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 3 artiklan 2 kohdassa, 8 artiklan 3 kohdan a alakohdassa ja 10 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*61) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 3 artiklan 2 kohdan, 8 artiklan 3 kohdan a alakohdan ja 10 artiklan 1 ja 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*61)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

6)

Lisätään artikla seuraavasti:

”11 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 3 artiklan 2 kohdassa, 8 artiklan 3 kohdan a alakohdassa ja 10 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 3 artiklan 2 kohdassa, 8 artiklan 3 kohdan a alakohdassa ja 10 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*61) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 3 artiklan 2 kohdan, 8 artiklan 3 kohdan a alakohdan ja 10 artiklan 1 ja 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*61)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*61

| 7) | Kumotaan 12 artiklan 3 kohta. |
| --- | --- |

7)

Kumotaan 12 artiklan 3 kohta.

10.   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 183/2005, annettu 12 päivänä tammikuuta 2005, rehuhygieniaa koskevista vaatimuksista (65)

65

Komissiolle olisi asetuksen (EY) N:o 183/2005 tavoitteiden saavuttamiseksi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan kyseisen asetuksen liitteitä I, II ja III niiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen ja täydennetään kyseistä asetusta määrittämällä erityiset mikrobiologiset vaatimukset ja päämäärät, vaatimalla hyväksyntää rehualan laitoksilta ja myöntämällä poikkeuksia kyseisen asetuksen liitteistä I, II ja III. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi asetus (EY) N:o 183/2005 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 5 artiklan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Siirretään komissiolle valta antaa 30 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta asettamalla ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdassa tarkoitetut vaatimukset ja päämäärät.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 5 artiklan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Siirretään komissiolle valta antaa 30 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta asettamalla ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdassa tarkoitetut vaatimukset ja päämäärät.”

| 2) | Korvataan 10 artiklan 3 kohta seuraavasti:






  ”3) | hyväksyntä vaaditaan delegoidussa säädöksessä, joka komissiolla on valta antaa 30 a artiklan mukaisesti ja jolla täydennetään tätä asetusta.” |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 10 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3)

hyväksyntä vaaditaan delegoidussa säädöksessä, joka komissiolla on valta antaa 30 a artiklan mukaisesti ja jolla täydennetään tätä asetusta.”

| 3) | Korvataan 27 artiklan toinen kohta seuraavasti:
  ”Siirretään komissiolle valta antaa liitteiden I, II ja III muuttamiseksi delegoituja säädöksiä 30 a artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 27 artiklan toinen kohta seuraavasti:

”Siirretään komissiolle valta antaa liitteiden I, II ja III muuttamiseksi delegoituja säädöksiä 30 a artiklan mukaisesti.”

| 4) | Korvataan 28 artikla seuraavasti:

  ”28 artikla
  Poikkeukset liitteistä I, II ja III
  Siirretään komissiolle valta antaa 30 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta myöntämällä erityisistä syistä poikkeuksia liitteistä I, II ja III edellyttäen, että tällaiset poikkeukset eivät vaikuta tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseen.” |
| --- | --- |

4)

Korvataan 28 artikla seuraavasti:

”28 artikla

Poikkeukset liitteistä I, II ja III

Siirretään komissiolle valta antaa 30 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta myöntämällä erityisistä syistä poikkeuksia liitteistä I, II ja III edellyttäen, että tällaiset poikkeukset eivät vaikuta tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseen.”

| 5) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”30 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 5 artiklan 3 kohdassa, 10 artiklan 3 kohdassa, 27 artiklassa ja 28 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 5 artiklan 3 kohdassa, 10 artiklan 3 kohdassa, 27 artiklassa ja 28 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*62) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 5 artiklan 3 kohdan, 10 artiklan 3 kohdan, 27 artiklan ja 28 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*62)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

5)

Lisätään artikla seuraavasti:

”30 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 5 artiklan 3 kohdassa, 10 artiklan 3 kohdassa, 27 artiklassa ja 28 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 5 artiklan 3 kohdassa, 10 artiklan 3 kohdassa, 27 artiklassa ja 28 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*62) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 5 artiklan 3 kohdan, 10 artiklan 3 kohdan, 27 artiklan ja 28 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*62)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*62

| 6) | Kumotaan 31 artiklan 3 kohta. |
| --- | --- |

6)

Kumotaan 31 artiklan 3 kohta.

11.   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1394/2007, annettu 13 päivänä marraskuuta 2007, pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävistä lääkkeistä sekä direktiivin 2001/83/EY ja asetuksen (EY) N:o 726/2004 muuttamisesta (66)

66

Komissiolle olisi asetuksen (EY) N:o 1394/2007 tavoitteiden saavuttamiseksi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan kyseisen asetuksen liitteitä niiden mukauttamiseksi tekniikan ja tieteen kehitykseen. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi asetus (EY) N:o 1394/2007 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 24 artikla seuraavasti:

  ”24 artikla
  Liitteiden muuttaminen
  Siirretään komissiolle valta antaa virastoa kuultuaan 25 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä niiden mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 24 artikla seuraavasti:

”24 artikla

Liitteiden muuttaminen

Siirretään komissiolle valta antaa virastoa kuultuaan 25 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteitä niiden mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen.”

| 2) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”25 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 24 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 24 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*63) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 24 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*63)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään artikla seuraavasti:

”25 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 24 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 24 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*63) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 24 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*63)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*63

| 3) | Kumotaan 26 artiklan 3 kohta. |
| --- | --- |

3)

Kumotaan 26 artiklan 3 kohta.

12.   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/128/EY, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, yhteisön politiikan puitteista torjunta-aineiden kestävän käytön aikaansaamiseksi (67)

67

Jotta voidaan vahvistaa unionin politiikan puitteet torjunta-aineiden kestävän käytön aikaansaamiseksi, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan direktiivin 2009/128/EY liitteitä I–IV tieteen ja tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Muutetaan sen vuoksi direktiivi 2009/128/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 5 artiklan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Siirretään komissiolle valta antaa 20 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä I tieteen ja tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 5 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Siirretään komissiolle valta antaa 20 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä I tieteen ja tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi.”

| 2) | Korvataan 8 artiklan 7 kohta seuraavasti:

  ”7.   Siirretään komissiolle valta antaa 20 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä II tieteen ja tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 8 artiklan 7 kohta seuraavasti:

”7.   Siirretään komissiolle valta antaa 20 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä II tieteen ja tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi.”

| 3) | Korvataan 14 artiklan 4 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Siirretään komissiolle valta antaa 20 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä III tieteen ja tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 14 artiklan 4 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Siirretään komissiolle valta antaa 20 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä III tieteen ja tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi.”

| 4) | Korvataan 15 artiklan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Siirretään komissiolle valta antaa 20 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä IV tieteen ja tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi.” |
| --- | --- |

4)

Korvataan 15 artiklan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Siirretään komissiolle valta antaa 20 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä IV tieteen ja tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi.”

| 5) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”20 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 5 artiklan 3 kohdassa, 8 artiklan 7 kohdassa, 14 artiklan 4 kohdassa ja 15 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 5 artiklan 3 kohdassa, 8 artiklan 7 kohdassa, 14 artiklan 4 kohdassa ja 15 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*64) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 5 artiklan 3 kohdan, 8 artiklan 7 kohdan, 14 artiklan 4 kohdan ja 15 artiklan 1 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*64)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  " |
| --- | --- |

5)

Lisätään artikla seuraavasti:

”20 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 5 artiklan 3 kohdassa, 8 artiklan 7 kohdassa, 14 artiklan 4 kohdassa ja 15 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 5 artiklan 3 kohdassa, 8 artiklan 7 kohdassa, 14 artiklan 4 kohdassa ja 15 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*64) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 5 artiklan 3 kohdan, 8 artiklan 7 kohdan, 14 artiklan 4 kohdan ja 15 artiklan 1 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*64)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  "

*64

| 6) | Kumotaan 21 artiklan 2 kohta. |
| --- | --- |

6)

Kumotaan 21 artiklan 2 kohta.

XI   VEROTUS JA TULLILIITTO

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 70/2008/EY, tehty 15 päivänä tammikuuta 2008, paperittomasta tullin ja kaupan toimintaympäristöstä (68)

68

Päätöksen N:o 70/2008/EY 15 artiklan nojalla komissiolla on valtuudet pidentää tiettyjä määräaikoja neuvoston päätöksen 1999/468/EY (69) mukaisesti. Kyseistä valtuutusta ei ole koskaan käytetty eikä sitä enää tarvita. Sen vuoksi komissiolle ei ole tarpeen antaa minkäänlaista valtuutusta, vaan valtuutus päätöksessä N:o 70/2008/EY olisi kumottava ja päätöksen 15 ja 16 artikla olisi poistettava.

69

Kumotaan sen vuoksi päätöksen N:o 70/2008/EY 15 ja 16 artikla.

---

(*1)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*1

(*2)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*2

(*3)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*3

(*4)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*4

(*5)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*5

(*6)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*6

(*7)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*7

(*8)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*8

(*9)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*9

(*10)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*10

(*11)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*11

(*12)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*12

(*13)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*13

(*14)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*14

(*15)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*15

(*16)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*16

(*17)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*17

(*18)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*18

(*19)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*19

(*20)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*20

(*21)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*21

(*22)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*22

(*23)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*23

(*24)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*24

(*25)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*25

(*26)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*26

(*27)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*27

(*28)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*28

(*29)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).”

*29

(*30)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*30

(*31)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*31

(*32)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*32

(*33)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*33

(*34)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*34

(*35)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*35

(*36)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/68/EY, annettu 24 päivänä syyskuuta 2008, vaarallisten aineiden sisämaankuljetuksista (EUVL L 260, 30.9.2008, s. 13).”

*36

(*37)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*37

(*38)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*38

(*39)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*39

(*40)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*40

(*41)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*41

(*42)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*42

(*43)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*43

(*44)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*44

(*45)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*45

(*46)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*46

(*47)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*47

(*48)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*48

(*49)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*49

(*50)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*50

(*51)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/45/EY, annettu 6 päivänä toukokuuta 2009, matkustaja-alusten turvallisuussäännöistä ja -määräyksistä (EUVL L 163, 25.6.2009, s. 1).”

*51

(*52)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*52

(*53)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*53

(*54)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*54

(*55)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*55

(*56)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*56

(*57)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*57

(*58)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*58

(*59)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*59

(*60)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*60

(*61)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*61

(*62)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*62

(*63)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”

*63

(*64)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”
  ”

*64

---

(1)  
  EYVL L 113, 30.4.2002, s. 1.

1

(2)  
  EUVL L 172, 2.7.2008, s. 15.

2

(3)  
  EYVL L 163, 2.7.1996, s. 1.

3

(4)  
  EYVL L 393, 30.12.1989, s. 1.

4

(5)  Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä heinäkuuta 2003, työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean perustamisesta (EUVL C 218, 13.9.2003, s. 1).

5

(6)  
  EYVL L 393, 30.12.1989, s. 18.

6

(7)  
  EYVL L 156, 21.6.1990, s. 9.

7

(8)  
  EYVL L 156, 21.6.1990, s. 14.

8

(9)  
  EYVL L 113, 30.4.1992, s. 19.

9

(10)  
  EYVL L 245, 26.8.1992, s. 6.

10

(11)  
  EYVL L 245, 26.8.1992, s. 23.

11

(12)  
  EYVL L 216, 20.8.1994, s. 12.

12

(13)  
  EYVL L 131, 5.5.1998, s. 11.

13

(14)  
  EYVL L 177, 6.7.2002, s. 13.

14

(15)  
  EUVL L 42, 15.2.2003, s. 38.

15

(16)  
  EUVL L 158, 30.4.2004, s. 50.

16

(17)  
  EUVL L 114, 27.4.2006, s. 38.

17

(18)  
  EUVL L 330, 16.12.2009, s. 28.

18

(19)  
  EUVL L 342, 22.12.2009, s. 46.

19

(20)  
  EYVL L 365, 31.12.1994, s. 24.

20

(21)  
  EYVL L 189, 18.7.2002, s. 12.

21

(22)  
  EUVL L 143, 30.4.2004, s. 87.

22

(23)  
  EUVL L 33, 4.2.2006, s. 1.

23

(24)  
  EUVL L 353, 31.12.2008, s. 1.

24

(25)  
  EUVL L 285, 31.10.2009, s. 36.

25

(26)  
  EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1.

26

(27)  
  EUVL L 145, 4.6.2008, s. 65.

27

(28)  
  EYVL L 46, 21.2.1976, s. 1.

28

(29)  
  EYVL L 162, 3.7.2000, s. 1.

29

(30)  
  EUVL L 50, 20.2.2004, s. 28.

30

(31)  
  EUVL L 157, 9.6.2006, s. 24.

31

(32)  
  EUVL L 106, 28.4.2009, s. 7.

32

(33)  
  EUVL L 146, 10.6.2009, s. 1.

33

(34)  
  EUVL L 35, 4.2.2009, s. 32.

34

(35)  
  EUVL L 216, 20.8.2009, s. 76.

35

(36)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/25/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243).

36

(37)  
  EYVL L 348, 28.11.1992, s. 1.

37

(38)  
  EUVL L 133, 22.5.2008, s. 66.

38

(39)  
  EYVL L 249, 17.10.1995, s. 35.

39

(40)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/68/EY, annettu 24 päivänä syyskuuta 2008, vaarallisten aineiden sisämaankuljetuksista (EUVL L 260, 30.9.2008, s. 13).

40

(41)  
  EYVL L 208, 5.8.2002, s. 10.

41

(42)  
  EYVL L 324, 29.11.2002, s. 1.

42

(43)  
  EUVL L 123, 17.5.2003, s. 22.

43

(44)  
  EUVL L 226, 10.9.2003, s. 4.

44

(45)  
  EUVL L 138, 30.4.2004, s. 1.

45

(46)  
  EUVL L 138, 30.4.2004, s. 19.

46

(47)  
  EUVL L 255, 30.9.2005, s. 152.

47

(48)  
  EUVL L 310, 25.11.2005, s. 28.

48

(49)  
  EUVL L 344, 27.12.2005, s. 15.

49

(50)  
  EUVL L 64, 4.3.2006, s. 1.

50

(51)  
  EUVL L 260, 30.9.2008, s. 13.

51

(52)  
  EUVL L 131, 28.5.2009, s. 47.

52

(53)  
  EUVL L 131, 28.5.2009, s. 11.

53

(54)  
  EUVL L 131, 28.5.2009, s. 24.

54

(55)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/45/EY, annettu 6 päivänä toukokuuta 2009, matkustaja-alusten turvallisuussäännöistä ja -määräyksistä (EUVL L 163, 25.6.2009, s. 1).

55

(56)  
  EYVL L 18, 22.1.2000, s. 1.

56

(57)  
  EYVL L 106, 17.4.2001, s. 1.

57

(58)  
  EYVL L 311, 28.11.2001, s. 67.

58

(59)  
  EYVL L 140, 30.5.2002, s. 10.

59

(60)  
  EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1.

60

(61)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 24.

61

(62)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

62

(63)  
  EUVL L 309, 26.11.2003, s. 1.

63

(64)  
  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 55.

64

(65)  
  EUVL L 35, 8.2.2005, s. 1.

65

(66)  
  EUVL L 324, 10.12.2007, s. 121.

66

(67)  
  EUVL L 309, 24.11.2009, s. 71.

67

(68)  
  EUVL L 23, 26.1.2008, s. 21.

68

(69)  Neuvoston päätös 1999/468/EY, tehty 28 päivänä kesäkuuta 1999, menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä (EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23).

69

---