# Eiropas Savienības L 184/2019

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 184 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 62. gadagājums2019. gada 10. jūlijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 184

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

62. gadagājums2019. gada 10. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/1172 (2019. gada 6. jūnijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lihtenšteinas Firstisti par dažu noteikumu piemērošanu, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību, Padomes Lēmumā 2008/616/TI par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši – apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību, un tā pielikumā, un Padomes Pamatlēmumā 2009/905/TI par tādu tiesu ekspertīžu pakalpojumu sniedzēju akreditāciju, kuri veic laboratoriju darbības, un lai provizoriski piemērotu dažus nolīguma noteikumus | 1 |
| | | Nolīgums starp Eiropas Savienību un Lihtenšteinas Firstisti par dažu noteikumu piemērošanu, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību, Padomes Lēmumā 2008/616/TI par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši – apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību, un tā pielikumā, un Padomes Pamatlēmumā 2009/905/TI par tādu tiesu ekspertīžu pakalpojumu sniedzēju akreditāciju, kuri veic laboratoriju darbības | 3 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1173 (2019. gada 2. jūlijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Ayrshire New Potatoes / Ayrshire Earlies (AĢIN)) | 11 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1174 (2019. gada 9. jūlijs), ar kuru nosaka maksimālos budžeta apjomus, kas 2019. gadā piemērojami dažām Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1307/2013 paredzētām tiešā atbalsta shēmām | 12 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1175 (2019. gada 9. jūlijs), ar ko brīvprātīgo shēmu Roundtable on Sustainable Palm Oil RED atzīst par derīgu tam, lai pierādītu atbilstību ilgtspējības kritērijiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/70/EK un 2009/28/EK | 21 |
| | | PROCESUĀLIE NOTEIKUMI |
| | * | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglaments – 2019. gada marts | 23 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/1172 (2019. gada 6. jūnijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lihtenšteinas Firstisti par dažu noteikumu piemērošanu, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību, Padomes Lēmumā 2008/616/TI par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši – apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību, un tā pielikumā, un Padomes Pamatlēmumā 2009/905/TI par tādu tiesu ekspertīžu pakalpojumu sniedzēju akreditāciju, kuri veic laboratoriju darbības, un lai provizoriski piemērotu dažus nolīguma noteikumus

1

Nolīgums starp Eiropas Savienību un Lihtenšteinas Firstisti par dažu noteikumu piemērošanu, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību, Padomes Lēmumā 2008/616/TI par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši – apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību, un tā pielikumā, un Padomes Pamatlēmumā 2009/905/TI par tādu tiesu ekspertīžu pakalpojumu sniedzēju akreditāciju, kuri veic laboratoriju darbības

3

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1173 (2019. gada 2. jūlijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Ayrshire New Potatoes / Ayrshire Earlies (AĢIN))

11

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1174 (2019. gada 9. jūlijs), ar kuru nosaka maksimālos budžeta apjomus, kas 2019. gadā piemērojami dažām Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1307/2013 paredzētām tiešā atbalsta shēmām

12

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1175 (2019. gada 9. jūlijs), ar ko brīvprātīgo shēmu Roundtable on Sustainable Palm Oil RED atzīst par derīgu tam, lai pierādītu atbilstību ilgtspējības kritērijiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/70/EK un 2009/28/EK

Roundtable on Sustainable Palm Oil RED

21

PROCESUĀLIE NOTEIKUMI

*

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglaments – 2019. gada marts

23

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 10.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 184/1

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/1172

(2019. gada 6. jūnijs)

par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lihtenšteinas Firstisti par dažu noteikumu piemērošanu, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību, Padomes Lēmumā 2008/616/TI par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši – apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību, un tā pielikumā, un Padomes Pamatlēmumā 2009/905/TI par tādu tiesu ekspertīžu pakalpojumu sniedzēju akreditāciju, kuri veic laboratoriju darbības, un lai provizoriski piemērotu dažus nolīguma noteikumus

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 82. panta 1. punkta otrās daļas d) apakšpunktu un 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2016. gada 10. jūnijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lihtenšteinas Firstisti par dažu noteikumu piemērošanu, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību, Padomes Lēmumā 2008/616/TI par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši – apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību, un tā pielikumā, un Padomes Pamatlēmumā 2009/905/TI par tādu tiesu ekspertīžu pakalpojumu sniedzēju akreditāciju, kuri veic laboratoriju darbības (“Nolīgums”). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2016. gada 10. jūnijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lihtenšteinas Firstisti par dažu noteikumu piemērošanu, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību, Padomes Lēmumā 2008/616/TI par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši – apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību, un tā pielikumā, un Padomes Pamatlēmumā 2009/905/TI par tādu tiesu ekspertīžu pakalpojumu sniedzēju akreditāciju, kuri veic laboratoriju darbības (“Nolīgums”).

| (2) | Sarunas tika sekmīgi noslēgtas, 2018. gada 24. maijā parafējot Nolīgumu. |
| --- | --- |

(2)

Sarunas tika sekmīgi noslēgtas, 2018. gada 24. maijā parafējot Nolīgumu.

| (3) | Rīkojoties atsevišķi, dalībvalstis nevar pietiekami uzlabot informācijas apmaiņu tiesībaizsardzības jomā, lai saglabātu drošību Savienībā, ņemot vērā starptautiskās noziedzības būtību, kuru neaptur Savienības robežas. Iespēja visām dalībvalstīm un Lihtenšteinas Firstistei nodrošināt savstarpēju piekļuvi valstu datubāzēm attiecībā uz DNS analīzes datnēm, pirkstu nospiedumu identifikācijas sistēmām un transportlīdzekļu reģistrācijas datiem ir ļoti svarīga, lai veicinātu pārrobežu sadarbību tiesībaizsardzības jomā. |
| --- | --- |

(3)

Rīkojoties atsevišķi, dalībvalstis nevar pietiekami uzlabot informācijas apmaiņu tiesībaizsardzības jomā, lai saglabātu drošību Savienībā, ņemot vērā starptautiskās noziedzības būtību, kuru neaptur Savienības robežas. Iespēja visām dalībvalstīm un Lihtenšteinas Firstistei nodrošināt savstarpēju piekļuvi valstu datubāzēm attiecībā uz DNS analīzes datnēm, pirkstu nospiedumu identifikācijas sistēmām un transportlīdzekļu reģistrācijas datiem ir ļoti svarīga, lai veicinātu pārrobežu sadarbību tiesībaizsardzības jomā.

| (4) | Īrijai ir saistošs Padomes Lēmums 2008/615/TI (1), Padomes Lēmums 2008/616/TI (2) un tā pielikums, un Padomes Pamatlēmums 2009/905/TI (3), un tāpēc tā piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā. |
| --- | --- |

(4)

Īrijai ir saistošs Padomes Lēmums 2008/615/TI (1), Padomes Lēmums 2008/616/TI (2) un tā pielikums, un Padomes Pamatlēmums 2009/905/TI (3), un tāpēc tā piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

| (5) | Apvienotajai Karalistei ir saistošs Lēmums 2008/615/TI, Lēmums 2008/616/TI un tā pielikums, un Pamatlēmums 2009/905/TI, un tāpēc tā piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā. |
| --- | --- |

(5)

Apvienotajai Karalistei ir saistošs Lēmums 2008/615/TI, Lēmums 2008/616/TI un tā pielikums, un Pamatlēmums 2009/905/TI, un tāpēc tā piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

| (6) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

| (7) | Nolīgums būtu jāparaksta, un tam pievienotā deklarācija būtu jāapstiprina. Daži Nolīguma noteikumi būtu jāpiemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras, lai tas stātos spēkā, |
| --- | --- |

(7)

Nolīgums būtu jāparaksta, un tam pievienotā deklarācija būtu jāapstiprina. Daži Nolīguma noteikumi būtu jāpiemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras, lai tas stātos spēkā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lihtenšteinas Firstisti par dažu noteikumu piemērošanu, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību, Padomes Lēmumā 2008/616/TI par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši – apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību, un tā pielikumā, un Padomes Pamatlēmumā 2009/905/TI par tādu tiesu ekspertīžu pakalpojumu sniedzēju akreditāciju, kuri veic laboratoriju darbības, ņemot vērā minētā Nolīguma noslēgšanu.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināta Nolīgumam pievienotā deklarācija.

3. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu.

4. pants

Saskaņā ar Nolīguma 8. panta 3. punktu Nolīguma 5. panta 1. un 2. punktu provizoriski piemēro no Nolīguma parakstīšanas dienas (4), kamēr tiek pabeigtas procedūras, lai tas stātos spēkā.

5. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2019. gada 6. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

A. BIRCHALL

---

(1)  Padomes Lēmums 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums 2008/616/TI (2008. gada 23. jūnijs) par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši – apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (OV L 210, 6.8.2008., 12. lpp.).

2

(3)  Padomes Pamatlēmums 2009/905/TI (2009. gada 30. novembris) par tādu tiesu ekspertīžu pakalpojumu sniedzēju akreditāciju, kuri veic laboratoriju darbības (OV L 322, 9.12.2009., 14. lpp.).

3

(4)  Nolīguma parakstīšanas dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

| 10.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 184/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 184/3

---

NOLĪGUMS

starp Eiropas Savienību un Lihtenšteinas Firstisti par dažu noteikumu piemērošanu, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību, Padomes Lēmumā 2008/616/TI par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši – apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību, un tā pielikumā, un Padomes Pamatlēmumā 2009/905/TI par tādu tiesu ekspertīžu pakalpojumu sniedzēju akreditāciju, kuri veic laboratoriju darbības

EIROPAS SAVIENĪBA,

no vienas puses, un

LIHTENŠTEINAS FIRSTISTE,

no otras puses,

abas kopā turpmāk “Līgumslēdzējas puses”,

VĒLOTIES uzlabot Eiropas Savienības dalībvalstu un Lihtenšteinas Firstistes policijas un tiesu iestāžu sadarbību, neskarot normas, ar ko aizsargā personisko brīvību,

ŅEMOT VĒRĀ, ka Līgumslēdzēju pušu pašreizējās attiecības, īpaši Protokols starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (1), liecina par ciešu sadarbību cīņā pret noziedzību,

UZSVEROT Līgumslēdzēju pušu kopēju ieinteresētību nodrošināt, lai Eiropas Savienības dalībvalstu un Lihtenšteinas Firstistes policijas sadarbība būtu ātra, efektīva un saskaņā ar attiecīgo valstu tiesību sistēmu pamatprincipiem un ievērotu individuālās tiesības un principus, kas noteikti Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā, kura parakstīta 1950. gada 4. novembrī Romā,

ATZĪSTOT, ka Padomes Pamatlēmumā 2006/960/TI (2006. gada 18. decembris) par Eiropas Savienības dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu informācijas un izlūkdatu apmaiņas vienkāršošanu (2) jau ir izklāstīti noteikumi, ar kuru palīdzību Eiropas Savienības dalībvalstu un Lihtenšteinas Firstistes tiesībaizsardzības iestādes var paātrināti un efektīvi veikt apmaiņu ar esošo informāciju un izlūkdatiem, izmeklējot noziedzīgus nodarījumus vai vācot izlūkdatus par tiem,

ATZĪSTOT, ka starptautiskās sadarbības veicināšanai tiesībaizsardzības jomā ir ārkārtīgi svarīgi, lai būtu iespējams ātri un efektīvi apmainīties ar precīzu informāciju,

ATZĪSTOT, ka mērķis ir ieviest procedūras, lai veicinātu ātrus, efektīvus un lētus datu apmaiņas līdzekļus, un ka, lai varētu kopīgi lietot datus, uz minētajām procedūrām būtu jāattiecina pienākums atskaitīties un tajās būtu jāiekļauj atbilstīgas garantijas attiecībā uz datu precizitāti un drošību pārsūtīšanas un glabāšanas laikā, kā arī procedūras datu apmaiņas reģistrācijai un ierobežojumi apmaiņas ceļā iegūtās informācijas izmantošanai,

NORĀDOT, ka tādēļ šajā nolīgumā ir iekļauti noteikumi, kuru pamatā ir galvenie noteikumi Padomes Lēmumā 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (3), Padomes Lēmumā 2008/616/TI (2008. gada 23. jūnijs) par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši – apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (4), un tā pielikumā, un Padomes Pamatlēmumā 2009/905/TI (2009. gada 30. novembris) par tādu tiesu ekspertīžu pakalpojumu sniedzēju akreditāciju, kuri veic laboratoriju darbības (5), kuru mērķis ir uzlabot informācijas apmaiņu un saskaņā ar kuriem Eiropas Savienības dalībvalstis un Lihtenšteinas Firstiste piešķir cita citai tiesības piekļūt savām automatizētajām DNS analīzes datnēm, automatizētajām pirkstu nospiedumu identifikācijas sistēmām un transportlīdzekļu reģistrācijas datiem,

NORĀDOT, ka attiecībā uz datiem, kas iegūti no valstu DNS analīzes datnēm un automatizētajām pirkstu nospiedumu identifikācijas sistēmām, sistēmai “atbilst/neatbilst” būtu jādod iespēja informācijas meklētājai valstij otrajā posmā pieprasīt konkrētus saistītos personas datus no tās valsts, kura pārvalda attiecīgo datni, un vajadzības gadījumā pieprasīt papildu informāciju, izmantojot savstarpējās palīdzības procedūras, tostarp tās, kas pieņemtas, ievērojot Padomes Pamatlēmumu 2006/960/TI,

ŅEMOT VĒRĀ, ka minētie noteikumi ievērojami paātrinātu esošās procedūras, dodot Eiropas Savienības dalībvalstīm un Lihtenšteinas Firstistei iespēju noskaidrot, vai kādai citai valstij ir vajadzīgā informācija un, ja ir, tieši kurai valstij,

ŅEMOT VĒRĀ, ka pārrobežu datu salīdzināšana pavērs jaunas iespējas noziedzības apkarošanā un ka datu salīdzināšanā iegūtā informācija dos iespēju izmantot jaunus izmeklēšanas paņēmienus un tādējādi tai būs ļoti svarīga nozīme, palīdzot valstu tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm,

ŅEMOT VĒRĀ, ka šo noteikumu pamatā ir valstu datubāzu saslēgšana tīklā,

ŅEMOT VĒRĀ, ka, ievērojot konkrētus nosacījumus, valstīm vajadzētu būt iespējai sniegt personas datus un citus datus, lai uzlabotu informācijas apmaiņu nolūkā novērst noziedzīgus nodarījumus un uzturēt sabiedrisko kārtību un drošību saistībā ar nozīmīgiem pārrobežu rakstura notikumiem,

ATZĪSTOT, ka papildus informācijas apmaiņas uzlabošanai ir nepieciešams reglamentēt citus ciešākas policijas iestāžu sadarbības veidus, jo īpaši kopīgas drošības operācijas (piemēram, kopīgas patruļas),

ŅEMOT VĒRĀ, ka sistēma “atbilst/neatbilst” nodrošina struktūru anonīmu profilu salīdzināšanai, kurā apmaiņa ar papildu personas datiem notiek tikai pēc atbilstīgu datu atrašanas, un minēto datu nodošanu un saņemšanu reglamentē valstu tiesību akti, tostarp noteikumi par tiesisko palīdzību; šāda struktūra nodrošina atbilstīgu sistēmu datu aizsardzībai, saprotot, ka, lai varētu nodot personas datus citai valstij, ir vajadzīgs pietiekams datu aizsardzības līmenis saņēmējā valstī,

ŅEMOT VĒRĀ, ka Lihtenšteinas Firstistei būtu jāsedz izmaksas, kas rodas tās iestādēm saistībā ar šā nolīguma piemērošanu,

ATZĪSTOT, ka tādu tiesu ekspertīžu pakalpojumu sniedzēju akreditācija, kuri veic laboratoriju darbības, ir svarīgs solis pretim drošākai un efektīvākai tiesu ekspertīzes informācijas apmaiņai, tāpēc Lihtenšteinas Firstistei būtu jāievēro konkrēti Padomes Pamatlēmuma 2009/905/TI noteikumi,

ŅEMOT VĒRĀ, ka personas datu apstrādei, ko, ievērojot šo nolīgumu, veic Lihtenšteinas Firstistes iestādes, lai novērstu, atklātu vai izmeklētu terorismu un pārrobežu noziedzību, būtu jāpiemēro personas datu aizsardzības standarts saskaņā ar Lihtenšteinas Firstistes tiesību aktiem, kurš atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai (ES) 2016/680 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (6),

PAMATOJOTIES uz Eiropas Savienības dalībvalstu un Lihtenšteinas Firstistes savstarpēju uzticēšanos savu tiesību sistēmu uzbūvei un darbībai,

IEVĒROJOT, ka saskaņā ar Nolīgumu starp Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti, kurš attiecas uz sadarbību Šveices pirkstu nospiedumu datu un DNS profilu informācijas sistēmu ietvarā (7), abām valstīm ir kopīga datubāze un informācijas apmaiņas sistēmas attiecīgi DNS un pirkstu nospiedumu datiem,

ATZĪSTOT, ka divpusējo un daudzpusējo nolīgumu noteikumus turpina piemērot visiem jautājumiem, uz kuriem neattiecas šis nolīgums,

IR NOLĒMUŠAS NOSLĒGT ŠO NOLĪGUMU.

1. pants

Priekšmets un mērķis

1.   Ievērojot šo nolīgumu, divpusējās attiecībās starp Lihtenšteinas Firstisti un katru no dalībvalstīm piemēro 1.–24. pantu, 25. panta 1. punktu, 26.–32. pantu un 34. pantu Padomes Lēmumā 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību.

2.   Ievērojot šo nolīgumu, divpusējās attiecībās starp Lihtenšteinas Firstisti un katru no dalībvalstīm piemēro 1.–19. pantu un 21. pantu Padomes Lēmumā 2008/616/TI par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši – apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību, un tā pielikumu, izņemot tā 4. nodaļas 1. punktu.

3.   Dalībvalstu divpusējās attiecībās ar Lihtenšteinas Firstisti piemēro arī deklarācijas, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Padomes Lēmumu 2008/615/TI un Padomes Lēmumu 2008/616/TI.

4.   Ievērojot šo nolīgumu, divpusējās attiecībās starp Lihtenšteinas Firstisti un katru no dalībvalstīm piemēro 1.–5. pantu un 6. panta 1. punktu Padomes Pamatlēmumā 2009/905/TI par tādu tiesu ekspertīžu pakalpojumu sniedzēju akreditāciju, kuri veic laboratoriju darbības.

2. pants

Definīcijas

Šajā nolīgumā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “Līgumslēdzējas puses” ir Eiropas Savienība un Lihtenšteinas Firstiste; |
| --- | --- |

1)

“Līgumslēdzējas puses” ir Eiropas Savienība un Lihtenšteinas Firstiste;

| 2) | “dalībvalsts” ir Eiropas Savienības dalībvalsts; |
| --- | --- |

2)

“dalībvalsts” ir Eiropas Savienības dalībvalsts;

| 3) | “valsts” ir dalībvalsts vai Lihtenšteinas Firstiste. |
| --- | --- |

3)

“valsts” ir dalībvalsts vai Lihtenšteinas Firstiste.

3. pants

Vienāda piemērošana un interpretācija

1.   Lai nodrošinātu, ka 1. pantā minētie noteikumi tiek piemēroti un interpretēti pēc iespējas vienādi, Līgumslēdzējas puses pastāvīgi pārskata Eiropas Savienības Tiesas un Lihtenšteinas Firstistes kompetento tiesu judikatūras attīstību attiecībā uz minētajiem noteikumiem. Šim nolūkam izveido mehānismu, lai nodrošinātu šādas tiesu judikatūras regulāru savstarpēju apmaiņu.

2.   Lihtenšteinas Firstiste var iesniegt lietas izklāstus vai rakstiskus apsvērumus Eiropas Savienības Tiesā lietās, kurās dalībvalsts tiesa tai ir iesniegusi jautājumu, lai saņemtu prejudiciālu nolēmumu saistībā ar jebkura 1. pantā minētā noteikuma interpretāciju.

4. pants

Strīdu izšķiršana

Jebkuru strīdu starp Lihtenšteinas Firstisti un kādu dalībvalsti attiecībā uz šā nolīguma vai jebkura no 1. pantā minētajiem noteikumiem un to grozījumu interpretāciju vai piemērošanu strīdā iesaistītā puse var nodot apspriešanai dalībvalstu un Lihtenšteinas Firstistes valdību pārstāvju sanāksmē, lai strīdu ātri izšķirtu.

5. pants

Grozījumi

1.   Ja ir nepieciešams grozīt 1. pantā minētos noteikumus, Eiropas Savienība iespējami drīz informē Lihtenšteinas Firstisti un apkopo tās iespējamās piezīmes.

2.   Eiropas Savienība Lihtenšteinas Firstistei paziņo visus 1. pantā minēto noteikumu grozījumus, tiklīdz grozījums ir pieņemts.

Lihtenšteinas Firstiste neatkarīgi lemj par to, vai grozījuma saturu akceptēt un vai to īstenot savā iekšējā tiesību sistēmā. Par lēmumu Eiropas Savienībai paziņo trīs mēnešos no pirmajā daļā minētās paziņošanas dienas.

3.   Ja grozījuma saturs Lihtenšteinas Firstistei var kļūt saistošs vienīgi pēc konstitucionālo prasību izpildes, Lihtenšteinas Firstiste tā paziņošanas brīdī par to informē Eiropas Savienību. Lihtenšteinas Firstiste nekavējoties un rakstiski informē Eiropas Savienību par visu konstitucionālo prasību izpildi. Gadījumā, ja nav nepieciešams referendums, paziņojumu sniedz tūlīt pēc referenduma ierosināšanas termiņa beigām. Ja referendums ir nepieciešams, Lihtenšteinas Firstistes rīcībā paziņojuma sniegšanai ir ilgākais 18 mēneši no Eiropas Savienības paziņojuma brīža. No noteiktās dienas, kad grozījumam jāstājas spēkā attiecībā uz Lihtenšteinas Firstisti, līdz brīdim, kad tā paziņo, ka konstitucionālās prasības ir izpildītas, Lihtenšteinas Firstiste, kur tas iespējams, provizoriski piemēro grozījuma saturu.

4.   Ja Lihtenšteinas Firstiste neakceptē grozījuma saturu, šā nolīguma darbību aptur. Sasauc Līgumslēdzēju pušu sanāksmi, lai izskatītu visas turpmākās iespējas, kā šis nolīgums var turpināt sekmīgi darboties, tostarp iespēju atzīt tiesību aktu līdzvērtību. Nolīguma darbības apturēšanu atceļ, tiklīdz Lihtenšteinas Firstiste paziņo par to, ka akceptē grozījuma saturu, vai ja Līgumslēdzējas puses nolemj atkal piemērot nolīgumu.

5.   Ja pēc sešu mēnešu apturēšanas perioda Līgumslēdzējas puses nav nolēmušas atkal piemērot nolīgumu, to beidz piemērot.

6.   Šā panta 4. un 5. punktu nepiemēro grozījumiem, kas attiecas uz Padomes Lēmuma 2008/615/TI 3., 4. vai 5. nodaļu vai Padomes Lēmuma 2008/616/TI 17. pantu, par ko Lihtenšteinas Firstiste, norādot iemeslus, paziņojusi Eiropas Savienībai, ka tā neakceptē grozījumu. Tādos gadījumos un neskarot šā nolīguma 10. pantu, attiecīgos noteikumus pirms to grozījumiem turpina piemērot divpusējās attiecībās starp Lihtenšteinas Firstisti un katru no dalībvalstīm.

6. pants

Pārskatīšana

Līgumslēdzējas puses vienojas kopīgi pārskatīt šo nolīgumu vēlākais piecus gadus pēc tā stāšanās spēkā. Pārskatīšanā īpaši pievēršas nolīguma praktiskajai īstenošanai, interpretācijai un pilnveidošanai, un tā ietver arī tādus jautājumus kā Eiropas Savienības attīstības sekas saistībā ar šā nolīguma priekšmetu.

7. pants

Saistība ar citiem instrumentiem

1.   Lihtenšteinas Firstiste var turpināt piemērot divpusējus vai daudzpusējus nolīgumus vai režīmus, kas skar pārrobežu sadarbību ar dalībvalstīm un ir spēkā šā nolīguma noslēgšanas dienā, ciktāl tādu nolīgumu vai režīmu mērķi nav pretrunā šā nolīguma mērķiem. Lihtenšteinas Firstiste paziņo Eiropas Savienībai par visiem šādiem nolīgumiem vai režīmiem, ko turpinās piemērot.

2.   Lihtenšteinas Firstiste pēc šā nolīguma stāšanās spēkā var noslēgt vai nodrošināt, ka stājas spēkā turpmāki divpusēji vai daudzpusēji nolīgumi vai režīmi par pārrobežu sadarbību ar dalībvalstīm, ciktāl tādos nolīgumos vai režīmos paredzēts paplašināt šā nolīguma mērķus vai pagarināt to īstenošanas termiņus. Lihtenšteinas Firstiste paziņo Eiropas Savienībai par visiem šādiem jauniem nolīgumiem vai režīmiem trīs mēnešos pēc to parakstīšanas vai – attiecībā uz nolīgumiem vai režīmiem, kas parakstīti pirms šā nolīguma stāšanās spēkā, – trijos mēnešos pēc to stāšanās spēkā.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētie nolīgumi un režīmi neietekmē attiecības ar dalībvalstīm, kuras nav to puses.

4.   Šis nolīgums neskar esošus nolīgumus par tiesisko palīdzību vai tiesas spriedumu savstarpēju atzīšanu.

8. pants

Paziņojumi, deklarācijas un stāšanās spēkā

1.   Līgumslēdzējas puses cita citai paziņo par to procedūru pabeigšanu, kas vajadzīgas, lai izteiktu savu piekrišanu tam, ka šis nolīgums tām ir saistošs.

2.   Eiropas Savienība var izteikt piekrišanu tam, ka šis nolīgums tai ir saistošs, arī tad, ja lēmumi attiecībā uz to personas datu apstrādi, kas tiek vai tikuši sniegti, ievērojot Padomes Lēmumu 2008/615/TI, vēl nav pieņemti attiecībā uz visām dalībvalstīm.

3.   Nolīguma 5. panta 1. un 2. punktu piemēro provizoriski no nolīguma parakstīšanas dienas.

4.   Attiecībā uz 1. pantā minēto noteikumu grozījumiem, kas pieņemti pēc šā nolīguma parakstīšanas, bet pirms tā stāšanās spēkā, šā nolīguma 5. panta 2. punkta otrajā daļā minēto trīs mēnešu periodu skaita no dienas, kad šis nolīgums stājas spēkā.

5.   Veicot paziņošanu saskaņā ar 1. punktu vai vēlāk, ja tā noteikts, Lihtenšteinas Firstiste nāk klajā ar 1. panta 3. punktā minētajām deklarācijām.

6.   Šis nolīgums stājas spēkā trešā mēneša pirmajā dienā pēc pēdējā paziņojuma saskaņā ar 1. punktu.

7.   Dalībvalstis un Lihtenšteinas Firstiste personas datus saskaņā ar šo nolīgumu sniedz tikai pēc tam, kad to valstu tiesību aktos, kuras ir iesaistītas datu sniegšanā, ir īstenoti Padomes Lēmuma 2008/615/TI 6. nodaļas noteikumi.

Lai pārliecinātos, vai tas ir veikts Lihtenšteinas Firstistē, veic izvērtējuma inspekciju un izmēģinājuma darbību attiecībā uz Lihtenšteinas Firstisti saskaņā ar nosacījumiem un kārtību, kas Lihtenšteinas Firstistei ir pieņemama, – līdzīgi tiem, kas veikti attiecībā uz dalībvalstīm, ievērojot Padomes Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 4. nodaļu.

Pamatojoties uz vispārēju izvērtējuma ziņojumu un pēc tiem pašiem pasākumiem, kādi attiecas uz datu automatizētas apmaiņas sākšanu dalībvalstīs, Padome nosaka dienu vai dienas, no kuras vai kurām dalībvalstis saskaņā ar šo nolīgumu var sniegt personas datus Lihtenšteinas Firstistei.

8.   Lihtenšteinas Firstiste īsteno un piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/680 noteikumus. Lihtenšteinas Firstiste paziņo Eiropas Komisijai galvenos noteikumus, kas pieņemti jomā, uz kuru attiecas minētā direktīva.

9.   Lihtenšteinas Firstiste īsteno un piemēro Padomes Pamatlēmuma 2009/905/TI 1.–24. pantu, 25. panta 1. punktu, 26.–32. pantu un 34. pantu. Lihtenšteinas Firstiste paziņo Eiropas Komisijai galvenos noteikumus, kas pieņemti jomā, uz kuru attiecas minētais Padomes pamatlēmums.

10.   Lihtenšteinas Firstistes kompetentās iestādes nepiemēro Padomes Lēmuma 2008/615/TI 2. nodaļas noteikumus, pirms Lihtenšteinas Firstiste nav īstenojusi un piemērojusi šā panta 8. un 9. punktā minētos pasākumus.

9. pants

Jaunu dalībvalstu pievienošanās Eiropas Savienībai

Jaunu dalībvalstu pievienošanās Eiropas Savienībai starp minētajām jaunajām dalībvalstīm un Lihtenšteinas Firstisti rada tiesības un pienākumus saskaņā ar šo nolīgumu.

10. pants

Izbeigšana

1.   Šā nolīguma darbību jebkurā brīdī var izbeigt viena no Līgumslēdzējām pusēm, deponējot izbeigšanas paziņojumu otrai Līgumslēdzējai pusei.

2.   Šā nolīguma darbības izbeigšana saskaņā ar 1. punktu stājas spēkā sešus mēnešus pēc izbeigšanas paziņojuma deponēšanas.

Sagatavots divos oriģināleksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā; visi teksti ir vienlīdz autentiski.

Съставено в Брюксел на двадесет и седми юни две хиляди и деветнадесета година.

Hecho en Bruselas, el veintisiete de junio de dos mil diecinueve.

V Bruselu dne dvacátého sedmého června dva tisíce devatenáct.

Udfærdiget i Bruxelles den syvogtyvende juni to tusind og nitten.

Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten Juni zweitausendneunzehn.

Kahe tuhande üheksateistkümnenda aasta juunikuu kahekümne seitsmendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εφτά Ιουνίου δύο χιλιάδες δεκαεννέα.

Done at Brussels on the twenty-seventh day of June in the year two thousand and nineteen.

Fait à Bruxelles, le vingt-sept juin deux mille dix-neuf.

Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset sedmog lipnja godine dvije tisuće devetnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì ventisette giugno duemiladiciannove.

Briselē, divi tūkstoši deviņpadsmitā gada divdesmit septītajā jūnijā.

Priimta du tūkstančiai devynioliktų metų birželio dvidešimt septintą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkilencedik év június havának huszonhetedik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-sebgħa u għoxrin jum ta' Ġunju fis-sena elfejn u dsatax.

Gedaan te Brussel, zevenentwintig juni tweeduizend negentien.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego siódmego czerwca roku dwa tysiące dziewiętnastego.

Feito em Bruxelas, em vinte e sete de junho de dois mil e dezanove.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci și șapte iunie două mii nouăsprezece.

V Bruseli dvadsiateho siedmeho júna dvetisícdevätnásť.

V Bruslju, dne sedemindvajsetega junija leta dva tisoč devetnajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattayhdeksäntoista.

Som skedde i Bryssel den tjugosjunde juni år tjugohundranitton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 1

За Княжество Лихтенщайн

Por el Principado de Liechtenstein

Za Lichtenštejnské knížectví

For Fyrstendømmet Liechtenstein

Für das Fürstentum Liechtenstein

Liechtensteini Vürstiriigi nimel

Για το Πριγκιπάτο του Λιχτενστάιν

For the Principality of Liechtenstein

Pour la Principauté de Liechtenstein

Za Kneževinu Lihtenštajn

Per il Principato del Liechtenstein

Lihtenšteinas Firstistes vārdā –

Lichtenšteino Kunigaikštystės vardu

A Liechtensteini Hercegség részéről

Għall-Prinċipat tal-Liechtenstein

Voor het Vorstendom Liechtenstein

W imieniu Księstwa Liechtensteinu

Pelo Principado do Listenstaine

Pentru Principatul Liechtenstein

Za Lichtenštajnské kniežatstvo

Za Kneževino Lihtenštajn

Liechtensteinin ruhtinaskunnan puolesta

För Furstendömet Liechtenstein

---

(1)  ES OV L 160, 18.6.2011., 3. lpp.

1

(2)  ES OV L 386, 29.12.2006., 89. lpp.

2

(3)  
  ES OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

3

(4)  
  ES OV L 210, 6.8.2008., 12. lpp.

4

(5)  
  ES OV L 322, 9.12.2009., 14. lpp.

5

(6)  
  ES OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.

6

(7)  Lihtenšteinas oficiālais apkopojums LGBl. 2006 Nr. 75; Lihtenšteinas klasificētais apkopojums LR 0.369.101.2.

7

---

Līgumslēdzēju pušu deklarācija, parakstot Nolīgumu

Eiropas Savienība un Lihtenšteinas Firstiste, Līgumslēdzējas puses Nolīgumam par dažu noteikumu piemērošanu, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību, Padomes Lēmumā 2008/616/TI par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši – apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību, un tā pielikumā, un Padomes Pamatlēmumā 2009/905/TI par tādu tiesu ekspertīžu pakalpojumu sniedzēju akreditāciju, kuri veic laboratoriju darbības (turpmāk “Nolīgums”), deklarē:

| | DNS profilu, pirkstu nospiedumu un transportlīdzekļu reģistrācijas datu apmaiņai vajadzīgs, lai Lihtenšteinas Firstiste izveidotu divpusējas attiecības katrā no šīm kategorijām ar katru no dalībvalstīm. |
| --- | --- |

DNS profilu, pirkstu nospiedumu un transportlīdzekļu reģistrācijas datu apmaiņai vajadzīgs, lai Lihtenšteinas Firstiste izveidotu divpusējas attiecības katrā no šīm kategorijām ar katru no dalībvalstīm.

| | Lai atvieglotu šo uzdevumu, Lihtenšteinas Firstistei sniegs visu iespējamo dokumentāciju, īpašu programmatūru un noderīgu kontaktu sarakstu. |
| --- | --- |

Lai atvieglotu šo uzdevumu, Lihtenšteinas Firstistei sniegs visu iespējamo dokumentāciju, īpašu programmatūru un noderīgu kontaktu sarakstu.

| | Lihtenšteinas Firstiste varēs iesaistīties neoficiālās partnerattiecībās ar dalībvalstīm, kas jau ir īstenojušas šādu apmaiņu, lai apmainītos ar gūto pieredzi un tādējādi saņemtu praktisku un tehnisku palīdzību. Šādu partnerattiecību praktiskus nosacījumus nosaka, attiecīgām valstīm tieši vienojoties. |
| --- | --- |

Lihtenšteinas Firstiste varēs iesaistīties neoficiālās partnerattiecībās ar dalībvalstīm, kas jau ir īstenojušas šādu apmaiņu, lai apmainītos ar gūto pieredzi un tādējādi saņemtu praktisku un tehnisku palīdzību. Šādu partnerattiecību praktiskus nosacījumus nosaka, attiecīgām valstīm tieši vienojoties.

| | Lihtenšteinas Firstiste eksperti jebkurā brīdī var sazināties ar Padomes prezidentvalsti, Eiropas Komisiju vai atzītiem ekspertiem jomās, kurās viņi vēlas iegūt informāciju, skaidrojumu vai jebkādu citu palīdzību. Arī Komisija, gatavojot priekšlikumus vai paziņojumus, saistībā ar kuriem tā sazinās ar dalībvalstīm, var līdzīgā kārtā sazināties ar Lihtenšteinas Firstisti. |
| --- | --- |

Lihtenšteinas Firstiste eksperti jebkurā brīdī var sazināties ar Padomes prezidentvalsti, Eiropas Komisiju vai atzītiem ekspertiem jomās, kurās viņi vēlas iegūt informāciju, skaidrojumu vai jebkādu citu palīdzību. Arī Komisija, gatavojot priekšlikumus vai paziņojumus, saistībā ar kuriem tā sazinās ar dalībvalstīm, var līdzīgā kārtā sazināties ar Lihtenšteinas Firstisti.

| | Lihtenšteinas Firstistes ekspertus var uzaicināt piedalīties sanāksmēs, kurās dalībvalstu eksperti apspriež tehniskus aspektus, kas tieši saistīti ar minēto Padomes lēmumu piemērošanu un pilnveidošanu. |
| --- | --- |

Lihtenšteinas Firstistes ekspertus var uzaicināt piedalīties sanāksmēs, kurās dalībvalstu eksperti apspriež tehniskus aspektus, kas tieši saistīti ar minēto Padomes lēmumu piemērošanu un pilnveidošanu.

---

REGULAS

| 10.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 184/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 184/11

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1173

(2019. gada 2. jūlijs)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Ayrshire New Potatoes” / “Ayrshire Earlies” (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Apvienotās Karalistes pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Ayrshire New Potatoes” / “Ayrshire Earlies”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Apvienotās Karalistes pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Ayrshire New Potatoes” / “Ayrshire Earlies”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Ayrshire New Potatoes” / “Ayrshire Earlies” būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Ayrshire New Potatoes” / “Ayrshire Earlies” būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums “Ayrshire New Potatoes” / “Ayrshire Earlies” (AĢIN) tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.6. grupas “Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 2. jūlijā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 94, 12.3.2019., 5. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 10.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 184/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 184/12

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/1174

(2019. gada 9. jūlijs),

ar kuru nosaka maksimālos budžeta apjomus, kas 2019. gadā piemērojami dažām Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1307/2013 paredzētām tiešā atbalsta shēmām

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 (1), un jo īpaši tās 22. panta 1. punktu, 36. panta 4. punktu, 42. panta 2. punktu, 47. panta 3. punktu, 49. panta 2. punktu, 51. panta 4. punktu un 53. panta 7. punktu,

tā kā:

| (1) | Attiecībā uz katru dalībvalsti, kas īsteno Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas 1. nodaļā paredzēto pamata maksājuma shēmu, tās pašas regulas 22. panta 1. punktā minētais valsts gada maksimālais apjoms 2019. gadam Komisijai jānosaka, no minētās regulas II pielikumā noteiktā valsts gada maksimālā apjoma atņemot maksimālos apjomus, kas noteikti saskaņā ar minētās regulas 42., 47., 49., 51. un 53. pantu. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 22. panta 2. punktu ir jāņem vērā ikviens palielinājums, ko dalībvalstis piemērojušas atbilstīgi minētajam noteikumam. |
| --- | --- |

(1)

Attiecībā uz katru dalībvalsti, kas īsteno Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas 1. nodaļā paredzēto pamata maksājuma shēmu, tās pašas regulas 22. panta 1. punktā minētais valsts gada maksimālais apjoms 2019. gadam Komisijai jānosaka, no minētās regulas II pielikumā noteiktā valsts gada maksimālā apjoma atņemot maksimālos apjomus, kas noteikti saskaņā ar minētās regulas 42., 47., 49., 51. un 53. pantu. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 22. panta 2. punktu ir jāņem vērā ikviens palielinājums, ko dalībvalstis piemērojušas atbilstīgi minētajam noteikumam.

| (2) | Attiecībā uz katru dalībvalsti, kas īsteno Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas 1. nodaļā paredzēto vienotā platībmaksājuma shēmu, tās pašas regulas 36. panta 4. punktā minētais valsts gada maksimālais apjoms 2019. gadam Komisijai jānosaka, no minētās regulas II pielikumā noteiktā valsts gada maksimālā apjoma atņemot maksimālos apjomus, kas noteikti saskaņā ar minētās regulas 42., 47., 49., 51. un 53. pantu. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 36. panta 4. punkta otro daļu Komisijai, kad tā nosaka vienotā platībmaksājuma shēmas valsts gada maksimālo apjomu, jāņem vērā ikviens palielinājums, ko dalībvalstis piemērojušas atbilstīgi minētajam noteikumam. |
| --- | --- |

(2)

Attiecībā uz katru dalībvalsti, kas īsteno Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas 1. nodaļā paredzēto vienotā platībmaksājuma shēmu, tās pašas regulas 36. panta 4. punktā minētais valsts gada maksimālais apjoms 2019. gadam Komisijai jānosaka, no minētās regulas II pielikumā noteiktā valsts gada maksimālā apjoma atņemot maksimālos apjomus, kas noteikti saskaņā ar minētās regulas 42., 47., 49., 51. un 53. pantu. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 36. panta 4. punkta otro daļu Komisijai, kad tā nosaka vienotā platībmaksājuma shēmas valsts gada maksimālo apjomu, jāņem vērā ikviens palielinājums, ko dalībvalstis piemērojušas atbilstīgi minētajam noteikumam.

| (3) | Attiecībā uz katru dalībvalsti, kas piešķir Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas 2. nodaļā paredzēto pārdalošo maksājumu, tās pašas regulas 42. panta 2. punktā minētais valsts gada maksimālais apjoms 2019. gadam Komisijai jānosaka, pamatojoties uz procentuālo daļu, kuru šīs dalībvalstis paziņojušas atbilstīgi minētās regulas 42. panta 1. punktam. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz katru dalībvalsti, kas piešķir Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas 2. nodaļā paredzēto pārdalošo maksājumu, tās pašas regulas 42. panta 2. punktā minētais valsts gada maksimālais apjoms 2019. gadam Komisijai jānosaka, pamatojoties uz procentuālo daļu, kuru šīs dalībvalstis paziņojušas atbilstīgi minētās regulas 42. panta 1. punktam.

| (4) | Saistībā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas 3. nodaļā paredzēto maksājumu par klimatam un videi labvēlīgām lauksaimniecības praksēm 2019. gadā tās pašas regulas 47. panta 3. punktā minētie valsts gada maksimālie apjomi 2019. gadam ir jāaprēķina saskaņā ar minētās regulas 47. panta 1. punktu, un tie ir 30 % no valsts maksimālā apjoma, kas attiecīgajai dalībvalstij noteikts minētās regulas II pielikumā. |
| --- | --- |

(4)

Saistībā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas 3. nodaļā paredzēto maksājumu par klimatam un videi labvēlīgām lauksaimniecības praksēm 2019. gadā tās pašas regulas 47. panta 3. punktā minētie valsts gada maksimālie apjomi 2019. gadam ir jāaprēķina saskaņā ar minētās regulas 47. panta 1. punktu, un tie ir 30 % no valsts maksimālā apjoma, kas attiecīgajai dalībvalstij noteikts minētās regulas II pielikumā.

| (5) | Attiecībā uz dalībvalstīm, kas piešķir Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas 4. nodaļā paredzēto maksājumu par apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi, tās pašas regulas 49. panta 2. punktā minētie valsts gada maksimālie apjomi 2019. gadam Komisijai jānosaka, pamatojoties uz procentuālo daļu, kuru attiecīgās dalībvalstis paziņojušas atbilstīgi minētās regulas 49. panta 1. punktam. |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz dalībvalstīm, kas piešķir Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas 4. nodaļā paredzēto maksājumu par apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi, tās pašas regulas 49. panta 2. punktā minētie valsts gada maksimālie apjomi 2019. gadam Komisijai jānosaka, pamatojoties uz procentuālo daļu, kuru attiecīgās dalībvalstis paziņojušas atbilstīgi minētās regulas 49. panta 1. punktam.

| (6) | Saistībā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas 5. nodaļā paredzēto maksājumu gados jaunajiem lauksaimniekiem tās pašas regulas 51. panta 4. punktā minētie valsts gada maksimālie apjomi 2019. gadam Komisijai jānosaka, pamatojoties uz procentuālo daļu, kuru attiecīgās dalībvalstis paziņojušas atbilstīgi minētās regulas 51. panta 1. punktam, un tie nedrīkst pārsniegt 2 % no gada maksimālā apjoma, kas noteikts II pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

Saistībā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 III sadaļas 5. nodaļā paredzēto maksājumu gados jaunajiem lauksaimniekiem tās pašas regulas 51. panta 4. punktā minētie valsts gada maksimālie apjomi 2019. gadam Komisijai jānosaka, pamatojoties uz procentuālo daļu, kuru attiecīgās dalībvalstis paziņojušas atbilstīgi minētās regulas 51. panta 1. punktam, un tie nedrīkst pārsniegt 2 % no gada maksimālā apjoma, kas noteikts II pielikumā.

| (7) | Ja gados jaunajiem lauksaimniekiem paredzētā maksājuma kopējā summa, par kuru 2019. gadā iesniegti pieteikumi, kādā dalībvalstī pārsniedz atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1307/2013 51. panta 4. punktam noteikto maksimālo apjomu, saskaņā ar minētās regulas 51. panta 2. punktu starpība jāfinansē attiecīgajai dalībvalstij, nepārsniedzot minētās regulas 51. panta 1. punktā noteikto maksimālo summu. Skaidrības labad ir lietderīgi šo maksimālo summu noteikt katrai dalībvalstij atsevišķi. |
| --- | --- |

(7)

Ja gados jaunajiem lauksaimniekiem paredzētā maksājuma kopējā summa, par kuru 2019. gadā iesniegti pieteikumi, kādā dalībvalstī pārsniedz atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1307/2013 51. panta 4. punktam noteikto maksimālo apjomu, saskaņā ar minētās regulas 51. panta 2. punktu starpība jāfinansē attiecīgajai dalībvalstij, nepārsniedzot minētās regulas 51. panta 1. punktā noteikto maksimālo summu. Skaidrības labad ir lietderīgi šo maksimālo summu noteikt katrai dalībvalstij atsevišķi.

| (8) | Attiecībā uz katru dalībvalsti, kas 2019. gadā piešķir Regulas (ES) Nr. 1307/2013 IV sadaļas 1. nodaļā paredzēto brīvprātīgo saistīto atbalstu, tās pašas regulas 53. panta 7. punktā minētie valsts gada maksimālie apjomi 2019. gadam Komisijai jānosaka, pamatojoties uz procentuālo daļu, kuru attiecīgā dalībvalsts paziņojusi atbilstīgi minētās regulas 54. panta 1. punktam. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz katru dalībvalsti, kas 2019. gadā piešķir Regulas (ES) Nr. 1307/2013 IV sadaļas 1. nodaļā paredzēto brīvprātīgo saistīto atbalstu, tās pašas regulas 53. panta 7. punktā minētie valsts gada maksimālie apjomi 2019. gadam Komisijai jānosaka, pamatojoties uz procentuālo daļu, kuru attiecīgā dalībvalsts paziņojusi atbilstīgi minētās regulas 54. panta 1. punktam.

| (9) | Attiecībā uz 2019. gadu Regulā (ES) Nr. 1307/2013 paredzētā tiešā atbalsta shēmu īstenošana ir sākusies 2019. gada 1. janvārī. Lai nodrošinātu saskanību starp minētās regulas piemērojamību 2019. pieprasījumu gadam un attiecīgo maksimālo budžeta apjomu piemērojamību, šī regula būtu jāpiemēro no tās pašas dienas. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz 2019. gadu Regulā (ES) Nr. 1307/2013 paredzētā tiešā atbalsta shēmu īstenošana ir sākusies 2019. gada 1. janvārī. Lai nodrošinātu saskanību starp minētās regulas piemērojamību 2019. pieprasījumu gadam un attiecīgo maksimālo budžeta apjomu piemērojamību, šī regula būtu jāpiemēro no tās pašas dienas.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Regulas (ES) Nr. 1307/2013 22. panta 1. punktā minētie pamata maksājuma shēmas valsts gada maksimālie apjomi 2019. gadam ir noteikti šīs regulas pielikuma I punktā.

2.   Regulas (ES) Nr. 1307/2013 36. panta 4. punktā minētie vienotā platībmaksājuma shēmas valsts gada maksimālie apjomi 2019. gadam ir noteikti šīs regulas pielikuma II punktā.

3.   Regulas (ES) Nr. 1307/2013 42. panta 2. punktā minētie pārdalošā maksājuma valsts gada maksimālie apjomi 2019. gadam ir noteikti šīs regulas pielikuma III punktā.

4.   Regulas (ES) Nr. 1307/2013 47. panta 3. punktā minētie valsts gada maksimālie apjomi maksājumam par klimatam un videi labvēlīgām lauksaimniecības praksēm 2019. gadam ir noteikti šīs regulas pielikuma IV punktā.

5.   Regulas (ES) Nr. 1307/2013 49. panta 2. punktā minētie valsts gada maksimālie apjomi maksājumam par apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi, 2019. gadam ir noteikti šīs regulas pielikuma V punktā.

6.   Regulas (ES) Nr. 1307/2013 51. panta 4. punktā minētie valsts gada maksimālie apjomi maksājumam gados jaunajiem lauksaimniekiem 2019. gadam ir noteikti šīs regulas pielikuma VI punktā.

7.   Regulas (ES) Nr. 1307/2013 51. panta 1. punktā minētās maksimālās summas maksājumam gados jaunajiem lauksaimniekiem 2019. gadam ir noteiktas šīs regulas pielikuma VII punktā.

8.   Regulas (ES) Nr. 1307/2013 53. panta 7. punktā minētie brīvprātīgā saistītā atbalsta valsts gada maksimālie apjomi 2019. gadam ir noteikti šīs regulas pielikuma VIII punktā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2019. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 9. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 608. lpp.

1

---

PIELIKUMS

I.   Pamata maksājuma shēmas valsts gada maksimālie apjomi, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1307/2013 22. panta 1. punktā

| (tūkstošos EUR) |
| --- |
| Kalendārais gads | 2019 |
| Beļģija | 211 289 |
| Dānija | 531 810 |
| Vācija | 2 988 165 |
| Īrija | 825 611 |
| Grieķija | 1 091 170 |
| Spānija | 2 845 377 |
| Francija | 3 025 958 |
| Horvātija | 143 257 |
| Itālija | 2 155 184 |
| Luksemburga | 22 741 |
| Malta | 650 |
| Nīderlande | 466 930 |
| Austrija | 470 383 |
| Portugāle | 279 562 |
| Slovēnija | 75 223 |
| Somija | 262 840 |
| Zviedrija | 403 066 |
| Apvienotā Karaliste | 2 092 657 |

(tūkstošos EUR)

Kalendārais gads

2019

Beļģija

211 289

Dānija

531 810

Vācija

2 988 165

Īrija

825 611

Grieķija

1 091 170

Spānija

2 845 377

Francija

3 025 958

Horvātija

143 257

Itālija

2 155 184

Luksemburga

22 741

Malta

650

Nīderlande

466 930

Austrija

470 383

Portugāle

279 562

Slovēnija

75 223

Somija

262 840

Zviedrija

403 066

Apvienotā Karaliste

2 092 657

II.   Vienotā platībmaksājuma shēmas valsts gada maksimālie apjomi, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1307/2013 36. panta 4. punktā

| (tūkstošos EUR) |
| --- |
| Kalendārais gads | 2019 |
| Bulgārija | 378 884 |
| Čehija | 472 211 |
| Igaunija | 93 655 |
| Kipra | 29 672 |
| Latvija | 148 482 |
| Lietuva | 187 426 |
| Ungārija | 733 206 |
| Polija | 1 576 884 |
| Rumānija | 987 609 |
| Slovākija | 253 038 |

(tūkstošos EUR)

Kalendārais gads

2019

Bulgārija

378 884

Čehija

472 211

Igaunija

93 655

Kipra

29 672

Latvija

148 482

Lietuva

187 426

Ungārija

733 206

Polija

1 576 884

Rumānija

987 609

Slovākija

253 038

III.   Pārdalošā maksājuma valsts gada maksimālie apjomi, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1307/2013 42. panta 2. punktā

| (tūkstošos EUR) |
| --- |
| Kalendārais gads | 2019 |
| Beļģija | 46 100 |
| Bulgārija | 55 900 |
| Vācija | 335 480 |
| Francija | 687 718 |
| Horvātija | 31 765 |
| Lietuva | 72 552 |
| Polija | 298 036 |
| Portugāle | 23 050 |
| Rumānija | 101 799 |
| Apvienotā Karaliste | 81 479 |

(tūkstošos EUR)

Kalendārais gads

2019

Beļģija

46 100

Bulgārija

55 900

Vācija

335 480

Francija

687 718

Horvātija

31 765

Lietuva

72 552

Polija

298 036

Portugāle

23 050

Rumānija

101 799

Apvienotā Karaliste

81 479

IV.   Par klimatam un videi labvēlīgām lauksaimniecības praksēm paredzētā maksājuma valsts gada maksimālie apjomi, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1307/2013 47. panta 3. punktā

| (tūkstošos EUR) |
| --- |
| Kalendārais gads | 2019 |
| Beļģija | 144 557 |
| Bulgārija | 238 888 |
| Čehija | 258 509 |
| Dānija | 245 627 |
| Vācija | 1 437 770 |
| Igaunija | 43 190 |
| Īrija | 363 320 |
| Grieķija | 550 385 |
| Spānija | 1 468 030 |
| Francija | 2 063 154 |
| Horvātija | 95 294 |
| Itālija | 1 111 301 |
| Kipra | 14 593 |
| Latvija | 84 046 |
| Lietuva | 145 104 |
| Luksemburga | 10 030 |
| Ungārija | 402 860 |
| Malta | 1 573 |
| Nīderlande | 201 261 |
| Austrija | 207 521 |
| Polija | 1 035 154 |
| Portugāle | 179 807 |
| Rumānija | 570 959 |
| Slovēnija | 40 283 |
| Slovākija | 135 498 |
| Somija | 157 389 |
| Zviedrija | 209 930 |
| Apvienotā Karaliste | 961 573 |

(tūkstošos EUR)

Kalendārais gads

2019

Beļģija

144 557

Bulgārija

238 888

Čehija

258 509

Dānija

245 627

Vācija

1 437 770

Igaunija

43 190

Īrija

363 320

Grieķija

550 385

Spānija

1 468 030

Francija

2 063 154

Horvātija

95 294

Itālija

1 111 301

Kipra

14 593

Latvija

84 046

Lietuva

145 104

Luksemburga

10 030

Ungārija

402 860

Malta

1 573

Nīderlande

201 261

Austrija

207 521

Polija

1 035 154

Portugāle

179 807

Rumānija

570 959

Slovēnija

40 283

Slovākija

135 498

Somija

157 389

Zviedrija

209 930

Apvienotā Karaliste

961 573

V.   Apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi, paredzētā maksājuma valsts gada maksimālie apjomi, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1307/2013 49. panta 2. punktā

| (tūkstošos EUR) |
| --- |
| Kalendārais gads | 2019 |
| Dānija | 2 857 |
| Slovēnija | 2 122 |

(tūkstošos EUR)

Kalendārais gads

2019

Dānija

2 857

Slovēnija

2 122

VI.   Gados jaunajiem lauksaimniekiem paredzētā maksājuma valsts gada maksimālie apjomi, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1307/2013 51. panta 4. punktā

| (tūkstošos EUR) |
| --- |
| Kalendārais gads | 2019 |
| Beļģija | 9 095 |
| Bulgārija | 3 176 |
| Čehija | 1 723 |
| Dānija | 14 328 |
| Vācija | 47 926 |
| Igaunija | 979 |
| Īrija | 24 221 |
| Grieķija | 36 692 |
| Spānija | 97 869 |
| Francija | 68 772 |
| Horvātija | 6 353 |
| Itālija | 37 043 |
| Kipra | 657 |
| Latvija | 5 603 |
| Lietuva | 6 046 |
| Luksemburga | 501 |
| Ungārija | 5 371 |
| Malta | 21 |
| Nīderlande | 13 417 |
| Austrija | 13 835 |
| Polija | 34 505 |
| Portugāle | 11 987 |
| Rumānija | 23 752 |
| Slovēnija | 2 014 |
| Slovākija | 1 706 |
| Somija | 5 246 |
| Zviedrija | 10 497 |
| Apvienotā Karaliste | 16 405 |

(tūkstošos EUR)

Kalendārais gads

2019

Beļģija

9 095

Bulgārija

3 176

Čehija

1 723

Dānija

14 328

Vācija

47 926

Igaunija

979

Īrija

24 221

Grieķija

36 692

Spānija

97 869

Francija

68 772

Horvātija

6 353

Itālija

37 043

Kipra

657

Latvija

5 603

Lietuva

6 046

Luksemburga

501

Ungārija

5 371

Malta

21

Nīderlande

13 417

Austrija

13 835

Polija

34 505

Portugāle

11 987

Rumānija

23 752

Slovēnija

2 014

Slovākija

1 706

Somija

5 246

Zviedrija

10 497

Apvienotā Karaliste

16 405

VII.   Gados jaunajiem lauksaimniekiem paredzētā maksājuma maksimālās summas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1307/2013 51. panta 1. punktā

| (tūkstošos EUR) |
| --- |
| Kalendārais gads | 2019 |
| Beļģija | 9 637 |
| Bulgārija | 15 926 |
| Čehija | 17 234 |
| Dānija | 16 375 |
| Vācija | 95 851 |
| Igaunija | 2 879 |
| Īrija | 24 221 |
| Grieķija | 36 692 |
| Spānija | 97 869 |
| Francija | 137 544 |
| Horvātija | 6 353 |
| Itālija | 74 087 |
| Kipra | 973 |
| Latvija | 5 603 |
| Lietuva | 9 674 |
| Luksemburga | 669 |
| Ungārija | 26 857 |
| Malta | 105 |
| Nīderlande | 13 417 |
| Austrija | 13 835 |
| Polija | 69 010 |
| Portugāle | 11 987 |
| Rumānija | 38 064 |
| Slovēnija | 2 686 |
| Slovākija | 9 033 |
| Somija | 10 493 |
| Zviedrija | 13 995 |
| Apvienotā Karaliste | 64 105 |

(tūkstošos EUR)

Kalendārais gads

2019

Beļģija

9 637

Bulgārija

15 926

Čehija

17 234

Dānija

16 375

Vācija

95 851

Igaunija

2 879

Īrija

24 221

Grieķija

36 692

Spānija

97 869

Francija

137 544

Horvātija

6 353

Itālija

74 087

Kipra

973

Latvija

5 603

Lietuva

9 674

Luksemburga

669

Ungārija

26 857

Malta

105

Nīderlande

13 417

Austrija

13 835

Polija

69 010

Portugāle

11 987

Rumānija

38 064

Slovēnija

2 686

Slovākija

9 033

Somija

10 493

Zviedrija

13 995

Apvienotā Karaliste

64 105

VIII.   Brīvprātīga saistītā atbalsta valsts gada maksimālie apjomi, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1307/2013 53. panta 7. punktā

| (tūkstošos EUR) |
| --- |
| Kalendārais gads | 2019 |
| Beļģija | 80 935 |
| Bulgārija | 119 444 |
| Čehija | 129 255 |
| Dānija | 24 135 |
| Igaunija | 6 142 |
| Īrija | 3 000 |
| Grieķija | 182 056 |
| Spānija | 584 919 |
| Francija | 1 031 577 |
| Horvātija | 47 647 |
| Itālija | 478 600 |
| Kipra | 3 891 |
| Latvija | 42 023 |
| Lietuva | 72 552 |
| Luksemburga | 160 |
| Ungārija | 201 430 |
| Malta | 3 000 |
| Nīderlande | 3 350 |
| Austrija | 14 526 |
| Polija | 505 933 |
| Portugāle | 117 535 |
| Rumānija | 259 043 |
| Slovēnija | 17 456 |
| Slovākija | 67 740 |
| Somija | 102 828 |
| Zviedrija | 90 970 |
| Apvienotā Karaliste | 53 129 |

(tūkstošos EUR)

Kalendārais gads

2019

Beļģija

80 935

Bulgārija

119 444

Čehija

129 255

Dānija

24 135

Igaunija

6 142

Īrija

3 000

Grieķija

182 056

Spānija

584 919

Francija

1 031 577

Horvātija

47 647

Itālija

478 600

Kipra

3 891

Latvija

42 023

Lietuva

72 552

Luksemburga

160

Ungārija

201 430

Malta

3 000

Nīderlande

3 350

Austrija

14 526

Polija

505 933

Portugāle

117 535

Rumānija

259 043

Slovēnija

17 456

Slovākija

67 740

Somija

102 828

Zviedrija

90 970

Apvienotā Karaliste

53 129

---

LĒMUMI

| 10.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 184/21 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 184/21

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/1175

(2019. gada 9. jūlijs),

ar ko brīvprātīgo shēmu Roundtable on Sustainable Palm Oil RED atzīst par derīgu tam, lai pierādītu atbilstību ilgtspējības kritērijiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/70/EK un 2009/28/EK

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 13. oktobra Direktīvu 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/12/EEK (1), un jo īpaši tās 7.c panta 4. punkta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (2), un jo īpaši tās 18. panta 4. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 98/70/EK 7.b un 7.c pantā un IV pielikumā un Direktīvas 2009/28/EK 17. un 18. pantā un V pielikumā ir noteikti līdzīgi biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo ilgtspējības kritēriji, kā arī līdzīgas procedūras, ar kurām verificē biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo atbilstību minētajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 98/70/EK 7.b un 7.c pantā un IV pielikumā un Direktīvas 2009/28/EK 17. un 18. pantā un V pielikumā ir noteikti līdzīgi biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo ilgtspējības kritēriji, kā arī līdzīgas procedūras, ar kurām verificē biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo atbilstību minētajiem kritērijiem.

| (2) | Ja Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunkta vajadzībām ir jāņem vērā biodegvielas un bioloģiskie šķidrie kurināmie, dalībvalstīm būtu jāprasa, lai uzņēmēji pierāda, ka biodegvielas un bioloģiskie šķidrie kurināmie atbilst minētās direktīvas 17. panta 2. līdz 5. punktā noteiktajiem ilgtspējības kritērijiem. |
| --- | --- |

(2)

Ja Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunkta vajadzībām ir jāņem vērā biodegvielas un bioloģiskie šķidrie kurināmie, dalībvalstīm būtu jāprasa, lai uzņēmēji pierāda, ka biodegvielas un bioloģiskie šķidrie kurināmie atbilst minētās direktīvas 17. panta 2. līdz 5. punktā noteiktajiem ilgtspējības kritērijiem.

| (3) | Komisija var pieņemt lēmumu, ka brīvprātīgās valstu vai starptautiskās shēmas, kurās noteikti standarti biomasas produktu ražošanai, sniedz precīzus datus Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 2. punkta vajadzībām un/vai apliecina, ka biodegvielas vai bioloģiskā šķidrā kurināmā sūtījumi atbilst 17. panta 3., 4. un 5. punktā noteiktajiem ilgtspējības kritērijiem un/vai ka materiāli nav tīši modificēti vai pārvērsti par atkritumiem, lai uz sūtījumu vai tā daļu attiektos IX pielikums. Ja uzņēmējs iesniedz apliecinājumu vai datus, kas iegūti saskaņā ar Komisijas atzītu brīvprātīgu shēmu, dalībvalstij nebūtu jāpieprasa no piegādātāja papildu pierādījumi par atbilstību ilgtspējības kritērijiem, ciktāl uz to attiecas atzīšanas lēmums. |
| --- | --- |

(3)

Komisija var pieņemt lēmumu, ka brīvprātīgās valstu vai starptautiskās shēmas, kurās noteikti standarti biomasas produktu ražošanai, sniedz precīzus datus Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 2. punkta vajadzībām un/vai apliecina, ka biodegvielas vai bioloģiskā šķidrā kurināmā sūtījumi atbilst 17. panta 3., 4. un 5. punktā noteiktajiem ilgtspējības kritērijiem un/vai ka materiāli nav tīši modificēti vai pārvērsti par atkritumiem, lai uz sūtījumu vai tā daļu attiektos IX pielikums. Ja uzņēmējs iesniedz apliecinājumu vai datus, kas iegūti saskaņā ar Komisijas atzītu brīvprātīgu shēmu, dalībvalstij nebūtu jāpieprasa no piegādātāja papildu pierādījumi par atbilstību ilgtspējības kritērijiem, ciktāl uz to attiecas atzīšanas lēmums.

| (4) | Pieprasījums atzīt, ka brīvprātīgā shēma Roundtable on Sustainable Palm Oil RED apliecina biodegvielas sūtījumu atbilstību Direktīvā 98/70/EK un Direktīvā 2009/28/EK noteiktajiem ilgtspējības kritērijiem, Komisijai pirmoreiz tika iesniegts 2018. gada 24. aprīlī. Šī shēma (bāzēta šādā adresē: Menara UOA Bangsar, No. 5, Jalan Bangsar Utama 1, 59000 Kuala Lumpur, Malaizija) attiecas uz produktiem, kuru pamatā ir palmu eļļa, un aptver visu pārraudzības ķēdi. Atzītās shēmas dokumenti būtu jāpublisko pārredzamības platformā, kas izveidota saskaņā ar Direktīvu 2009/28/EK. |
| --- | --- |

(4)

Pieprasījums atzīt, ka brīvprātīgā shēma Roundtable on Sustainable Palm Oil RED apliecina biodegvielas sūtījumu atbilstību Direktīvā 98/70/EK un Direktīvā 2009/28/EK noteiktajiem ilgtspējības kritērijiem, Komisijai pirmoreiz tika iesniegts 2018. gada 24. aprīlī. Šī shēma (bāzēta šādā adresē: Menara UOA Bangsar, No. 5, Jalan Bangsar Utama 1, 59000 Kuala Lumpur, Malaizija) attiecas uz produktiem, kuru pamatā ir palmu eļļa, un aptver visu pārraudzības ķēdi. Atzītās shēmas dokumenti būtu jāpublisko pārredzamības platformā, kas izveidota saskaņā ar Direktīvu 2009/28/EK.

| (5) | Brīvprātīgās shēmas Roundtable on Sustainable Palm Oil RED novērtējumā Komisija konstatēja, ka tā pienācīgi aptver Direktīvā 98/70/EK un Direktīvā 2009/28/EK noteiktos ilgtspējības kritērijus un ka tajā izmanto masu bilances metodiku, kas atbilst Direktīvas 98/70/EK 7.c panta 1. punkta un Direktīvas 2009/28/EK 18. panta 1. punkta prasībām. |
| --- | --- |

(5)

Brīvprātīgās shēmas Roundtable on Sustainable Palm Oil RED novērtējumā Komisija konstatēja, ka tā pienācīgi aptver Direktīvā 98/70/EK un Direktīvā 2009/28/EK noteiktos ilgtspējības kritērijus un ka tajā izmanto masu bilances metodiku, kas atbilst Direktīvas 98/70/EK 7.c panta 1. punkta un Direktīvas 2009/28/EK 18. panta 1. punkta prasībām.

| (6) | Brīvprātīgās shēmas Roundtable on Sustainable Palm Oil RED novērtējums apliecināja, ka tā atbilst pienācīgiem ticamības, pārredzamības un neatkarīgas revīzijas standartiem un Direktīvas 98/70/EK IV pielikumā un Direktīvas 2009/28/EK V pielikumā noteiktajām metodiskajām prasībām. |
| --- | --- |

(6)

Brīvprātīgās shēmas Roundtable on Sustainable Palm Oil RED novērtējums apliecināja, ka tā atbilst pienācīgiem ticamības, pārredzamības un neatkarīgas revīzijas standartiem un Direktīvas 98/70/EK IV pielikumā un Direktīvas 2009/28/EK V pielikumā noteiktajām metodiskajām prasībām.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo ilgtspējības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo ilgtspējības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Brīvprātīgā shēma Roundtable on Sustainable Palm Oil RED (turpmāk “shēma”), kuras atzīšanas pieprasījums Komisijai tika iesniegts 2018. gada 24. aprīlī, apliecina, ka atbilstoši shēmā noteiktajiem biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo ražošanas standartiem saražoto biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo sūtījumi atbilst ilgtspējības kritērijiem, kas noteikti Direktīvas 98/70/EK 7.b panta 3., 4. un 5. punktā un Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 3., 4. un 5. punktā.

Turklāt shēma satur precīzus datus Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 2. punkta un Direktīvas 98/70/EK 7.b panta 2. punkta vajadzībām.

2. pants

Ja shēmā, kura 2018. gada 24. aprīlī tika iesniegta atzīšanai Komisijā, tiek izdarītas tādas saturiskas izmaiņas, kas var ietekmēt šā lēmuma pieņemšanas pamatu, par šādām izmaiņām nekavējoties paziņo Komisijai. Komisija paziņotās izmaiņas izvērtē, lai noteiktu, vai shēma vēl joprojām pienācīgi aptver tos ilgtspējības kritērijus, attiecībā uz kuriem tā ir atzīta.

3. pants

Komisija var šo lēmumu atcelt cita starpā šādos apstākļos:

| a) | ja ir skaidri pierādījumi, ka ar shēmu nav īstenoti elementi, kurus šā lēmumā sakarā uzskata par izšķirīgiem, vai ja shēmas elementi ir nopietni un strukturāli pārkāpti; |
| --- | --- |

a)

ja ir skaidri pierādījumi, ka ar shēmu nav īstenoti elementi, kurus šā lēmumā sakarā uzskata par izšķirīgiem, vai ja shēmas elementi ir nopietni un strukturāli pārkāpti;

| b) | ja par shēmu Komisijai netiek iesniegti gada ziņojumi, kā noteikts Direktīvas 98/70/EK 7.c panta 6. punktā un Direktīvas 2009/28/EK 18. panta 6. punktā; |
| --- | --- |

b)

ja par shēmu Komisijai netiek iesniegti gada ziņojumi, kā noteikts Direktīvas 98/70/EK 7.c panta 6. punktā un Direktīvas 2009/28/EK 18. panta 6. punktā;

| c) | ja shēmā netiek īstenoti neatkarīgas revīzijas standarti, kas norādīti Direktīvas 98/70/EK 7.c panta 5. punkta trešajā daļā un Direktīvas 2009/28/EK 18. panta 5. punkta trešajā daļā minētajos īstenošanas aktos, vai citu shēmas elementu uzlabojumi, kurus uzskata par izšķirīgiem atzīšanas saglabāšanai. |
| --- | --- |

c)

ja shēmā netiek īstenoti neatkarīgas revīzijas standarti, kas norādīti Direktīvas 98/70/EK 7.c panta 5. punkta trešajā daļā un Direktīvas 2009/28/EK 18. panta 5. punkta trešajā daļā minētajos īstenošanas aktos, vai citu shēmas elementu uzlabojumi, kurus uzskata par izšķirīgiem atzīšanas saglabāšanai.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro līdz 2021. gada 30. jūnijam.

Briselē, 2019. gada 9. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 350, 28.12.1998., 58. lpp.

1

(2)  
  OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.

2

---

PROCESUĀLIE NOTEIKUMI

| 10.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 184/23 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 184/23

---

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS REGLAMENTS

2019. gada marts

PIRMĀ DAĻA

PAMATDOKUMENTI

PAMATDOKUMENTI

Ievada piezīmes

Ievada piezīmes

| 1. | Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ir izveidota ar Eiropas Ekonomikas kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumiem, kuri parakstīti Romā 1957. gada 25. martā un stājās spēkā 1958. gada 1. janvārī.
  Kopš tā laika abi līgumi ir grozīti vairākas reizes. |
| --- | --- |

1.

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ir izveidota ar Eiropas Ekonomikas kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumiem, kuri parakstīti Romā 1957. gada 25. martā un stājās spēkā 1958. gada 1. janvārī.

Kopš tā laika abi līgumi ir grozīti vairākas reizes.

| 2. | Kad stājas spēkā pašreizējā Reglamenta kodificētā versija (2019. gada 15. martā), pamatdokumenti, kas attiecas uz Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, ir ietverti Līgumā par Eiropas Savienību (13. pants) un Līgumā par Eiropas Savienības darbību (300.-304. pants), kuri attiecīgi grozīti un pieņemti ar Lisabonas līgumu, kurš parakstīts 2007. gada 13. decembrī un stājies spēkā 2009. gada 1. decembrī. |
| --- | --- |

2.

Kad stājas spēkā pašreizējā Reglamenta kodificētā versija (2019. gada 15. martā), pamatdokumenti, kas attiecas uz Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, ir ietverti Līgumā par Eiropas Savienību (13. pants) un Līgumā par Eiropas Savienības darbību (300.-304. pants), kuri attiecīgi grozīti un pieņemti ar Lisabonas līgumu, kurš parakstīts 2007. gada 13. decembrī un stājies spēkā 2009. gada 1. decembrī.

| NB! | Ar jautājumiem vai piezīmēm par šo Reglamentu vai tā piemērošanas noteikumiem un to izpildi lūdzam vērsties EESK Lietvedībā. (UniteGreffeCESE@eesc.europa.eu) |
| --- | --- |

NB!

NB!

Ar jautājumiem vai piezīmēm par šo Reglamentu vai tā piemērošanas noteikumiem un to izpildi lūdzam vērsties EESK Lietvedībā. (UniteGreffeCESE@eesc.europa.eu)

LĪGUMS PAR EIROPAS SAVIENĪBU

LĪGUMS PAR EIROPAS SAVIENĪBU

13. pants

1.   Savienībā ir iestāžu sistēma, kuras uzdevumi ir stiprināt tās vērtības, sekmēt tās mērķu sasniegšanu, kalpot Savienības, tās pilsoņu un dalībvalstu interesēm, kā arī nodrošināt tās politiku un darbību saskaņotību, efektivitāti un nepārtrauktību.

Savienības iestādes ir šādas:

| — | Eiropas Parlaments, |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlaments,

| — | Eiropadome, |
| --- | --- |

—

Eiropadome,

| — | Padome, |
| --- | --- |

—

Padome,

| — | Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”), |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”),

| — | Eiropas Savienības Tiesa, |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības Tiesa,

| — | Eiropas Centrālā banka, |
| --- | --- |

—

Eiropas Centrālā banka,

| — | Revīzijas palāta. |
| --- | --- |

—

Revīzijas palāta.

2.   Katra iestāde darbojas saskaņā ar Līgumos noteiktajām pilnvarām un atbilstīgi tajos izklāstītajām procedūrām, nosacījumiem un mērķiem. Iestādes īsteno pilnīgu savstarpēju sadarbību.

3.   Noteikumi attiecībā uz Eiropas Centrālo banku un Revīzijas palātu, kā arī sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz citām iestādēm, ir izklāstīti Līgumā par Eiropas Savienības darbību.

4.   Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai palīdz Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja, kuras pilda padomdevējas funkcijas.

LĪGUMS PAR EIROPAS SAVIENĪBAS DARBĪBU

LĪGUMS PAR EIROPAS SAVIENĪBAS DARBĪBU

3. NODAĻA – SAVIENĪBAS PADOMDEVĒJAS STRUKTŪRAS

3. NODAĻA – SAVIENĪBAS PADOMDEVĒJAS STRUKTŪRAS

300. pants

1.   Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai palīdz Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja, kas veic padomdevēju funkcijas.

2.   Ekonomikas un sociālo lietu komitejā ir pārstāvji no darba devēju organizācijām, darba ņēmēju organizācijām un citām organizācijām, kas pārstāv pilsonisku sabiedrību, jo īpaši sociāli ekonomiskajā, pilsoniskajā, profesionālajā un kultūras jomā.

3.   Reģionu komitejas sastāvā ir reģionālo un vietējo struktūru pārstāvji, kam ir vai nu reģionālas, vai vietējas vēlētas varas pilnvaras, vai arī kuri ir politiski atbildīgi kādam vēlētam forumam.

4.   Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas locekļiem nevar būt saistoši nekādi obligāti norādījumi. Viņi pilda pienākumus pilnīgi neatkarīgi un Savienības vispārējās interesēs.

5.   Noteikumus, kas izklāstīti 2. un 3. punktā un kas reglamentē šo komiteju sastāvu, Padome regulāri pārskata, ņemot vērā ekonomiskās, sociālās un demogrāfiskās pārmaiņas Savienībā. Padome, pamatojoties uz Komisijas ierosinājumu, šajā nolūkā pieņem lēmumus.

1. IEDAĻA

1. IEDAĻA

EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

301. pants

Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļu skaits nepārsniedz 350.

Padome vienprātīgi pēc Komisijas priekšlikuma pieņem lēmumu, nosakot Komitejas sastāvu.

Padome nosaka Komitejas locekļu atalgojumu.

302. pants

1.   Komitejas locekļus ieceļ uz pieciem gadiem. Padome apstiprina locekļu sarakstu, kuru izstrādā saskaņā ar visu dalībvalstu priekšlikumiem. Komitejas locekļus var iecelt amatā atkārtoti.

2.   Padome pieņem lēmumu pēc apspriešanās ar Komisiju. Tā var saņemt atzinumus no Eiropas organizācijām, kas pārstāv dažādas tautsaimniecības un sociālās jomas, kā arī pilsonisko sabiedrību un ir ieinteresētas Savienības darbībās.

303. pants

Komiteja no savu locekļu vidus uz divarpus gadiem ievēlē priekšsēdētāju un prezidiju.

Komiteja pieņem savu reglamentu.

Komiteju sasauc tās priekšsēdētājs pēc Eiropas Parlamenta, Padomes vai Komisijas lūguma. Tā var sanākt arī pēc pašas ierosmes.

304. pants

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija apspriežas ar Komiteju gadījumos, kad to paredz Līgumi. Šīs iestādes var apspriesties ar Komiteju vienmēr, kad uzskata to par lietderīgu. Tā pēc savas ierosmes var sniegt atzinumu, ja uzskata to par lietderīgu.

Eiropas Parlaments, Padome vai Komisija, ja uzskata to par lietderīgu, Komitejas atzinuma iesniegšanai nosaka termiņu, kas nedrīkst būt mazāks par vienu mēnesi no dienas, kad priekšsēdētājs saņēmis par to paziņojumu. Ja līdz termiņa beigām atzinums nav iesniegts, tas neliedz veikt turpmāku rīcību.

Komitejas atzinumu kopā ar sēdes protokolu nodod Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.

LĪGUMA PAR EIROPAS SAVIENĪBAS DARBĪBU 7. PROTOKOLS PAR PRIVILĒĢIJĀM UN IMUNITĀTI EIROPAS SAVIENĪBĀ — IV NODAĻA (IZVILKUMS)

LĪGUMA PAR EIROPAS SAVIENĪBAS DARBĪBU 7. PROTOKOLS PAR PRIVILĒĢIJĀM UN IMUNITĀTI EIROPAS SAVIENĪBĀ — IV NODAĻA (IZVILKUMS)

10. pants

Dalībvalstu pārstāvjiem, kas piedalās Savienības iestāžu darbā, viņu padomdevējiem un tehniskiem ekspertiem, veicot pienākumus, kā arī dodoties uz sanāksmes vietu un prom no tās, ir parastās privilēģijas, imunitāte un atvieglojumi.

Šis pants attiecas arī uz Savienības padomdevēju struktūru locekļiem.

PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/1157 (2015. GADA 14. JŪLIJS), AR KO NOSAKA EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS SASTĀVU (IZVILKUMS)

PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/1157 (2015. GADA 14. JŪLIJS), AR KO NOSAKA EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS SASTĀVU (IZVILKUMS)

1. pants

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļu skaits ir šāds:

| Beļģija | 12 |
| --- | --- |
| Bulgārija | 12 |
| Čehijas Republika | 12 |
| Dānija | 9 |
| Vācija | 24 |
| Igaunija | 6 |
| Īrija | 9 |
| Grieķija | 12 |
| Spānija | 21 |
| Francija | 24 |
| Horvātija | 9 |
| Itālija | 24 |
| Kipra | 5 |
| Latvija | 7 |
| Lietuva | 9 |
| Luksemburga | 5 |
| Ungārija | 12 |
| Malta | 5 |
| Nīderlande | 12 |
| Austrija | 12 |
| Polija | 21 |
| Portugāle | 12 |
| Rumānija | 15 |
| Slovēnija | 7 |
| Slovākijai | 9 |
| Somija | 9 |
| Zviedrija | 12 |
| Apvienotā Karaliste | 24 |

Beļģija

12

Bulgārija

12

Čehijas Republika

12

Dānija

9

Vācija

24

Igaunija

6

Īrija

9

Grieķija

12

Spānija

21

Francija

24

Horvātija

9

Itālija

24

Kipra

5

Latvija

7

Lietuva

9

Luksemburga

5

Ungārija

12

Malta

5

Nīderlande

12

Austrija

12

Polija

21

Portugāle

12

Rumānija

15

Slovēnija

7

Slovākijai

9

Somija

9

Zviedrija

12

Apvienotā Karaliste

24

OTRĀ DAĻA

REGLAMENTS

REGLAMENTS

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS REGLAMENTA KODIFICĒTA VERSIJA (STĀJAS SPĒKĀ 2019. GADA 15. MARTĀ)

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS REGLAMENTA KODIFICĒTA VERSIJA (STĀJAS SPĒKĀ 2019. GADA 15. MARTĀ)

– PIEZĪMES –

| A. | Šajā dokumentā iekļauti:






  — | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglaments, kas pieņemts plenārsesijā 2002. gada 17. jūlijā (OV L 268, 2002. gada 4. oktobris) un saskaņā ar tā 78. panta noteikumiem stājies spēkā 2002. gada 1. augustā, |
| --- | --- | --- |

A.

Šajā dokumentā iekļauti:

—

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglaments, kas pieņemts plenārsesijā 2002. gada 17. jūlijā (OV L 268, 2002. gada 4. oktobris) un saskaņā ar tā 78. panta noteikumiem stājies spēkā 2002. gada 1. augustā,

| — | šādi Reglamenta grozījumi:






  1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglamenta 2003. gada 27. februāra grozījumi (OV L 258, 2003. gada 10. oktobris), |
| --- | --- | --- |

—

šādi Reglamenta grozījumi:

1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglamenta 2003. gada 27. februāra grozījumi (OV L 258, 2003. gada 10. oktobris),

| 2. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglamenta 2004. gada 31. marta grozījumi (OV L 310, 2004. gada 7. oktobris), |
| --- | --- |

2.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglamenta 2004. gada 31. marta grozījumi (OV L 310, 2004. gada 7. oktobris),

| 3. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglamenta 2006. gada 6. jūlija grozījumi (OV L 93, 2007. gada 3. aprīlis), |
| --- | --- |

3.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglamenta 2006. gada 6. jūlija grozījumi (OV L 93, 2007. gada 3. aprīlis),

| 4. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglamenta 2008. gada 12. marta grozījumi (OV L 159, 2009. gada 20. jūnijs), |
| --- | --- |

4.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglamenta 2008. gada 12. marta grozījumi (OV L 159, 2009. gada 20. jūnijs),

| 5. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglamenta 2010. gada 14. jūlija grozījumi, |
| --- | --- |

5.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglamenta 2010. gada 14. jūlija grozījumi,

| 6. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglamenta 2019. gada 20. februāra grozījumi, |
| --- | --- |

6.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglamenta 2019. gada 20. februāra grozījumi,

| — | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļu rīcības kodekss, kas pievienots Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglamentam saskaņā ar Komitejas pilnsapulces 2019. gada 20. februāra lēmumu. |
| --- | --- |

—

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļu rīcības kodekss, kas pievienots Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglamentam saskaņā ar Komitejas pilnsapulces 2019. gada 20. februāra lēmumu.

| B. | Šo dokumentu sagatavojis Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ģenerālsekretariāts, un tajā apkopoti Komitejas pilnsapulces apstiprinātie grozījumi. |
| --- | --- |

B.

Šo dokumentu sagatavojis Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ģenerālsekretariāts, un tajā apkopoti Komitejas pilnsapulces apstiprinātie grozījumi.

| C. | Reglamenta piemērošanas noteikumi, kurus Komitejas Birojs pieņēmis saskaņā ar 86. panta 3. punkta noteikumiem, ir izklāstīti atsevišķi. |
| --- | --- |

C.

Reglamenta piemērošanas noteikumi, kurus Komitejas Birojs pieņēmis saskaņā ar 86. panta 3. punkta noteikumiem, ir izklāstīti atsevišķi.

PREAMBULA

| 1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja nodrošina organizētas pilsoniskās sabiedrības dažādu ekonomisko un sociālo aprindu pārstāvību. Komiteja ir institucionāla konsultatīva iestāde, kas izveidota ar 1957. gada Romas līgumu. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja nodrošina organizētas pilsoniskās sabiedrības dažādu ekonomisko un sociālo aprindu pārstāvību. Komiteja ir institucionāla konsultatīva iestāde, kas izveidota ar 1957. gada Romas līgumu.

| 2. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas konsultatīvā funkcija dod iespēju tās locekļiem un līdz ar to arī viņu pārstāvētajām organizācijām piedalīties Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas procesā. Dažādu, dažkārt diametrāli pretēju, viedokļu apspriešanā un locekļu rosinātajā dialogā iesaistīti ne vien tradicionālie/parastie sociālie partneri, t.i., darba devēji (I grupa) un darba ņēmēji (II grupa), bet arī visu citu sociālo un profesionālo interešu pārstāvji (III grupa). Pieredze, dialogs un kopēja viedokļa meklējumi tā gaitā var uzlabot Eiropas Savienības politisko lēmumu kvalitāti un vairot uzticību tiem, padarot tos Eiropas pilsoņiem saprotamākus un pieņemamākus, kā arī palielināt pārredzamību, kas nepieciešama demokrātijai. |
| --- | --- |

2.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas konsultatīvā funkcija dod iespēju tās locekļiem un līdz ar to arī viņu pārstāvētajām organizācijām piedalīties Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas procesā. Dažādu, dažkārt diametrāli pretēju, viedokļu apspriešanā un locekļu rosinātajā dialogā iesaistīti ne vien tradicionālie/parastie sociālie partneri, t.i., darba devēji (I grupa) un darba ņēmēji (II grupa), bet arī visu citu sociālo un profesionālo interešu pārstāvji (III grupa). Pieredze, dialogs un kopēja viedokļa meklējumi tā gaitā var uzlabot Eiropas Savienības politisko lēmumu kvalitāti un vairot uzticību tiem, padarot tos Eiropas pilsoņiem saprotamākus un pieņemamākus, kā arī palielināt pārredzamību, kas nepieciešama demokrātijai.

| 3. | Eiropas institucionālajā sistēmā Komitejai ir īpašs uzdevums: tā ir nozīmīgs organizētas pilsoniskās sabiedrības pārstāvības un debašu forums un vispiemērotākais starpnieks organizētas pilsoniskās sabiedrības un Eiropas Savienības iestāžu attiecībās. |
| --- | --- |

3.

Eiropas institucionālajā sistēmā Komitejai ir īpašs uzdevums: tā ir nozīmīgs organizētas pilsoniskās sabiedrības pārstāvības un debašu forums un vispiemērotākais starpnieks organizētas pilsoniskās sabiedrības un Eiropas Savienības iestāžu attiecībās.

| 4. | Tā kā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja vienlaikus ir forums un atzinumu izstrādes vieta, tā palīdz ievērot prasību par labāku demokrātijas izpausmi Eiropas Savienības darbībā, tostarp arī attiecībās ar trešo valstu ekonomiskajām un sociālajām aprindām. Tādējādi tā piedalās patiesi eiropeiskas apziņas veidošanā. |
| --- | --- |

4.

Tā kā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja vienlaikus ir forums un atzinumu izstrādes vieta, tā palīdz ievērot prasību par labāku demokrātijas izpausmi Eiropas Savienības darbībā, tostarp arī attiecībās ar trešo valstu ekonomiskajām un sociālajām aprindām. Tādējādi tā piedalās patiesi eiropeiskas apziņas veidošanā.

| 5. | Lai varētu sekmīgi pildīt tai uzticētos pienākumus un saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 260. panta 2. punktu Komiteja 2002. gada 17. jūlijā pieņēma savu Reglamentu (1). |
| --- | --- |

5.

Lai varētu sekmīgi pildīt tai uzticētos pienākumus un saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 260. panta 2. punktu Komiteja 2002. gada 17. jūlijā pieņēma savu Reglamentu (1

| 6. | Komiteja 2019. gada 20. februāra plenārsesijā pieņēma šā Reglamenta jaunāko versiju. |
| --- | --- |

6.

Komiteja 2019. gada 20. februāra plenārsesijā pieņēma šā Reglamenta jaunāko versiju.

I SADAĻA

KOMITEJAS STRUKTŪRA

KOMITEJAS STRUKTŪRA

I NODAĻA

I NODAĻA

KOMITEJAS IZVEIDE

KOMITEJAS IZVEIDE

1. pants

1.   Komitejas pilnvaru termiņš ir pieci gadi.

2.   Pēc katras sastāva atjaunošanas reizi piecos gados Komitejas pirmo sesiju sasauc tās gados vecākais loceklis, ja iespējams, ne vēlāk kā mēneša laikā pēc tam, kad Komitejas locekļiem ir paziņots par to, ka Padome viņus ir apstiprinājusi.

3.   Komitejas locekļiem nevar būt saistoši nekādi obligāti norādījumi. Viņi pilda pienākumus pilnīgi neatkarīgi un Eiropas Savienības vispārējās interesēs. Pienākumu veikšanas laikā, kā arī ceļā uz sanāksmi vai no sanāksmes uz viņiem attiecas privilēģijas un imunitāte, kas noteiktas Protokolā par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā. Konkrēti viņi bauda pārvietošanās brīvību, personas neaizskaramību un imunitāti. Komitejas locekļi ar cieņu izturas pret Komiteju un nekaitē tās reputācijai.

4.   Pildīdami savus pienākumus, Komitejas locekļi ievēro cieņpilnu attieksmi darbavietā. Viņi atturas no jebkāda veida aizskarošas izturēšanās un nosoda tādu rīcību. Komitejas locekļi apņemas ievērot un paraksta Rīcības kodeksu, kas pievienots šā Reglamenta pielikumā.

Ja Komitejas loceklis nav parakstījis deklarāciju par minēto kodeksu, viņu nevar ievēlēt amatā Komitejas struktūrās, iecelt par ziņotāju un viņš nevar piedalīties oficiālos komandējumos.

5.   Komiteja visās savās politikas jomās garantē Eiropas Savienības tiesībās noteikto dzimumu līdztiesības un nediskriminācijas principu ievērošanu. Komiteja cenšas nodrošināt, ka visās tās struktūrvienībās sieviešu skaits ir proporcionāli lielāks nekā pilnsapulcē. Birojs izvērtē sieviešu un vīriešu pārstāvības situāciju un, ja nepieciešams, pieņem konkrētus ieteikumus. Katra divarpus gadu pilnvaru termiņa beigās Birojam iesniedz ziņojumu šīs situācijas izvērtēšanai.

2. pants

1.   Komitejā ir šādas struktūrvienības: pilnsapulce, Birojs, priekšsēdētājs un specializētās nodaļas.

2.   Komitejā izveidotas trīs grupas, kuru sastāvs un funkcijas ir noteiktas 30. pantā.

3.   Komitejas locekļiem nav saistoši nekādi obligāti norādījumi. Viņi pilda pienākumus pilnīgi neatkarīgi un Savienības vispārējās interesēs. Pienākumu veikšanas laikā, kā arī ceļā uz sanāksmi vai no sanāksmes uz viņiem attiecas privilēģijas un imunitāte, kas noteiktas Protokolā par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā. Konkrēti viņi bauda pārvietošanās brīvību, personas neaizskaramību un imunitāti.

3. pants

1.   Komiteja atzīst un pieņem šādus Eiropas Savienības simbolus:

| a) | karogu, kurā ir divpadsmit zelta zvaigžņu aplis uz zila fona; |
| --- | --- |

a)

karogu, kurā ir divpadsmit zelta zvaigžņu aplis uz zila fona;

| b) | himnu, kas ir fragments no “Odas priekam” no Ludviga van Bēthovena Devītās simfonijas; |
| --- | --- |

b)

himnu, kas ir fragments no “Odas priekam” no Ludviga van Bēthovena Devītās simfonijas;

| c) | moto “Vienoti dažādībā”. |
| --- | --- |

c)

moto “Vienoti dažādībā”.

2.   Komiteja svin Eiropas dienu 9. maijā.

3.   Karogs ir pacelts visās Komitejas ēkās un oficiālu pasākumu laikā.

4.   Himnu atskaņo, atklājot konstitutīvo sēdi pilnvaru termiņa sākumā, kā arī citu svinīgu sēžu gadījumos, tostarp, uzņemot valstu un valdību vadītājus vai jaunos Komitejas locekļus pēc ES paplašināšanās.

II NODAĻA

II NODAĻA

BIROJS

BIROJS

4. pants

1.   Biroja locekļus ievēlē, ievērojot vispārējo un ģeogrāfisko līdzsvaru starp grupām, un tā, lai no katras dalībvalsts būtu vismaz viens un ne vairāk par trim pārstāvjiem. Grupas apspriežas un pilnsapulcei izvirza priekšlikumu par Biroja sastāvu.

Komitejas Biroja sastāvā ir

| a) | priekšsēdētājs un divi priekšsēdētāja vietnieki, |
| --- | --- |

a)

priekšsēdētājs un divi priekšsēdētāja vietnieki,

| b) | triju grupu priekšsēdētāji, kas ievēlēti saskaņā ar 30. pantā paredzēto kārtību, |
| --- | --- |

b)

triju grupu priekšsēdētāji, kas ievēlēti saskaņā ar 30. pantā paredzēto kārtību,

| c) | specializēto nodaļu priekšsēdētāji, |
| --- | --- |

c)

specializēto nodaļu priekšsēdētāji,

| d) | mainīgs skaits locekļu, tam nepārsniedzot dalībvalstu skaitu. |
| --- | --- |

d)

mainīgs skaits locekļu, tam nepārsniedzot dalībvalstu skaitu.

2.   Priekšsēdētāju ievēlē pēc kārtas no triju grupu locekļu vidus.

3.   Priekšsēdētāju un viņa vietniekus attiecīgajos amatos nevar ievēlēt atkārtoti. Divarpus gadus pēc pilnvaru termiņa beigām priekšsēdētājs nevar būt Biroja loceklis priekšsēdētāja vietnieka, grupas vai specializētās nodaļas priekšsēdētāja statusā.

4.   Priekšsēdētāja vietniekus ievēlē no to divu grupu locekļu vidus, kurām nav piederīgs priekšsēdētājs.

5. pants

1.   Pirmajā sēdē, ko sasauc saskaņā ar 1. panta noteikumiem, Komiteja pagaidu priekšsēdētāja vadībā no savu locekļu vidus ievēlē priekšsēdētāju, divus priekšsēdētāja vietniekus, specializēto nodaļu priekšsēdētājus un pārējos Biroja locekļus, izņemot grupu priekšsēdētājus, uz diviem ar pusi gadiem, sākot no dienas, kad Komiteja ir oficiāli uzsākusi darbu.

2.   Pagaidu priekšsēdētāja vadībā var apspriest jautājumus tikai saistībā ar minētajām vēlēšanām.

6. pants

Sēdi, kurā ievēlē Komitejas Biroju uz piecu gadu pilnvaru termiņa pēdējiem divarpus gadiem, sasauc priekšsēdētājs, kura pilnvaru termiņš beidzas. Tā notiek plenārsesijas sākumā tajā mēnesī, kurā beidzas iepriekšējā Biroja pilnvaru termiņš, un to vada priekšsēdētājs, kura pilnvaru termiņš beidzas.

7. pants

1.   Komiteja no savu locekļu vidus var izveidot vēlēšanu komisiju, kuras sastāvā ir pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts un kuras uzdevums ir pieņemt kandidatūras un iesniegt pilnsapulcei kandidātu sarakstu, ievērojot 4. panta noteikumus.

2.   Saskaņā ar šā panta noteikumiem Komiteja lemj par priekšsēdētāja un Biroja locekļu amatu kandidātu sarakstu vai sarakstiem.

3.   Komiteja ievēlē Biroja locekļus, kas nav grupu priekšsēdētāji, vajadzības gadījumā balsojot vairākkārt, saskaņā ar procedūru, kas paredzēta balsošanai par visu sarakstu kopumā.

4.   Balsošanai derīgi tikai pilnīgi kandidātu saraksti, kas atbilst 4. panta noteikumiem un kuriem pievienots katra kandidāta paziņojums par piekrišanu balotēties vēlēšanās.

5.   Par Biroja locekļiem ievēlētus pasludina kandidātus no tā saraksta, kas ieguvis vislielāko balsu skaitu un vismaz vienu ceturtdaļu derīgo balsu.

6.   Pēc tam pilnsapulce ar vienkāršu balsu vairākumu ievēlē Komitejas priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietniekus.

7.   Pēc tam Komiteja ar vienkāršu balsu vairākumu ievēlē specializēto nodaļu priekšsēdētājus.

8.   Noslēgumā Komiteja balso par visiem Biroja locekļiem kopumā. Viņus uzskata par ievēlētiem, ja viņi saņem vismaz divas trešdaļas derīgo balsu.

8. pants

Ja Biroja loceklis nevar pildīt savus amata pienākumus vai gadījumos, kas paredzēti 75. panta 2. punktā, viņu nomaina līdz pilnvaru termiņa beigām saskaņā ar 7. pantu. Par nomaiņu balso pilnsapulce, pamatojoties uz attiecīgās grupas priekšlikumu.

9. pants

1.   Biroja sēdi sasauc priekšsēdētājs vai nu administratīvā kārtībā, vai arī pēc desmit Biroja locekļu lūguma.

2.   Katru Biroja sēdi protokolē. Protokolu iesniedz Birojam apstiprināšanai.

3.   Birojs izstrādā savus darbības noteikumus.

4.   Birojs nosaka Komitejas organizāciju un iekšējo darbību. Pēc apspriešanās ar grupām Birojs pieņem Reglamenta piemērošanas noteikumus.

5.   Birojs un priekšsēdētājs īsteno Finanšu regulā un Komitejas Reglamentā paredzētās pilnvaras budžeta un finanšu jomā.

6.   Ievērojot budžeta un finanšu procedūras, Birojs pieņem noteikumus par Komitejas locekļu, viņu aizvietotāju, kas iecelti saskaņā ar 21. pantu, delegātu un viņu aizvietotāju, kas iecelti saskaņā ar 27. pantu, un ekspertu, kas iecelti saskaņā ar 26. pantu, ceļa un uzturēšanās izdevumiem.

7.   Birojs ir politiski atbildīgs par Komitejas vispārējo vadību. To īstenojot, Birojs īpaši raugās, lai Komitejas, tās struktūrvienību un personāla darbība atbilstu Komitejas institucionālajiem mērķiem.

8.   Birojs ir atbildīgs par to, lai Līgumā paredzēto uzdevumu izpildē Komiteja pienācīgi izmantotu tai pieejamos cilvēkresursus, budžeta un tehniskos līdzekļus. Birojs piedalās budžeta procedūrā un sekretariāta darba organizēšanā.

9.   Birojs no savu locekļu vidus var izveidot ad hoc grupas jebkuru tā kompetencē esošu jautājumu izskatīšanai. Šo grupu darbā var iesaistīt arī pārējos locekļus, izņemot gadījumus, kad tiek apspriesti jautājumi par ierēdņu iecelšanu amatā.

10.   Reizi sešos mēnešos Birojs, pamatojoties uz šim nolūkam izstrādātu ziņojumu, izvērtē Komitejas pieņemto atzinumu ietekmi.

11.   Pēc Komitejas locekļa vai ģenerālsekretāra pieprasījuma Birojs precizē Reglamenta un tā piemērošanas noteikumu skaidrojumu. Biroja secinājumi ir saistoši, taču tos var apstrīdēt, iesniedzot apelāciju pilnsapulcei, kam ir galīgā lēmuma tiesības.

12.   Kad reizi piecos gados atjauno Komitejas sastāvu, Birojs, kura pilnvaru termiņš beidzas, veic kārtējos pienākumus līdz jaunās Komitejas pirmajai sēdei. Izņēmuma gadījumos Birojs var uzticēt kādam Komitejas loceklim, kura pilnvaru termiņš beidzas, atsevišķus vai noteiktā termiņā izpildāmus pienākumus, kuru veikšanai vajadzīgas īpašas zināšanas.

10. pants

Iestāžu sadarbības jomā Birojs var pilnvarot priekšsēdētāju slēgt sadarbības līgumus ar Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām.

11. pants

1.   Lai īstenotu padomdevēja funkciju attiecībā uz Biroju un Komitejas priekšsēdētāju un lai sagatavotu projektus visiem lēmumiem, ko Birojs pieņem finanšu un budžeta vai organizatoriskajā jomā, izveido Finanšu un budžeta lietu komisiju (CAF).

2.   Finanšu un budžeta lietu komisiju vada viens no diviem priekšsēdētāja vietniekiem.

Tās sastāvā ir divpadsmit locekļi, ko Birojs ieceļ pēc grupu priekšlikuma.

3.   Finanšu un budžeta lietu komisija izstrādā Komitejas budžeta projektu, ko iesniedz Birojam apstiprināšanai, nodrošina pienācīgu budžeta izpildi un gādā par ziņošanas pienākuma ievērošanu.

Finanšu un budžeta lietu komisija sniedz konsultācijas

| — | par jebkādu svarīgu jautājumu, kas varētu apdraudēt apropriāciju labu pārvaldību vai kavēt izvirzīto mērķu sasniegšanu, it īpaši attiecībā uz apropriāciju izmantošanas prognozēm; |
| --- | --- |

—

par jebkādu svarīgu jautājumu, kas varētu apdraudēt apropriāciju labu pārvaldību vai kavēt izvirzīto mērķu sasniegšanu, it īpaši attiecībā uz apropriāciju izmantošanas prognozēm;

| — | par kārtējā budžeta izpildi, apropriāciju pārvietojumu, štatu sarakstu ietekmi uz budžetu, administratīvajām apropriācijām un ar nekustamā īpašuma projektiem saistītiem darījumiem, sniedzot arī stāvokļa novērtējumu un priekšlikumus par turpmākām darbībām; |
| --- | --- |

—

par kārtējā budžeta izpildi, apropriāciju pārvietojumu, štatu sarakstu ietekmi uz budžetu, administratīvajām apropriācijām un ar nekustamā īpašuma projektiem saistītiem darījumiem, sniedzot arī stāvokļa novērtējumu un priekšlikumus par turpmākām darbībām;

| — | par budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras uzraudzību ciešā sadarbībā ar ģenerālsekretāru un Eiropas Parlamenta referentu. |
| --- | --- |

—

par budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras uzraudzību ciešā sadarbībā ar ģenerālsekretāru un Eiropas Parlamenta referentu.

4.   Komitejas budžetā tiek ievēroti vienotības, budžeta precizitātes, gada pārskata, līdzsvara, norēķinu vienības, universāluma, specifikācijas, pareizas finanšu pārvaldības un pārredzamības principi.

5.   Atsevišķu papildu jautājumu risināšanai Birojs var piešķirt Finanšu un budžeta lietu komisijai arī citas pilnvaras.

6.   Finanšu un budžeta lietu komisija lēmumus pieņem saskaņā ar tās iekšējiem darbības noteikumiem, tostarp šādiem:

| a) | priekšlikumus, kurus tā pieņem vienprātīgi, iesniedz Birojam apstiprināšanai bez debatēm; |
| --- | --- |

a)

priekšlikumus, kurus tā pieņem vienprātīgi, iesniedz Birojam apstiprināšanai bez debatēm;

| b) | priekšlikumi, kurus tā pieņem ar vienkāršu balsu vairākumu, un noraidītie priekšlikumi jāpamato, lai tos vēlāk varētu izskatīt Birojs. |
| --- | --- |

b)

priekšlikumi, kurus tā pieņem ar vienkāršu balsu vairākumu, un noraidītie priekšlikumi jāpamato, lai tos vēlāk varētu izskatīt Birojs.

7.   Finanšu un budžeta lietu komisija iesniedz Birojam gada pārskatu.

8.   Finanšu un budžeta lietu komisijas priekšsēdētājs vada delegāciju sarunām ar Eiropas Savienības budžeta lēmējinstitūciju un par šo sarunu norisi ziņo Birojam.

9.   Sekretariāts nodrošina Finanšu un budžeta lietu komisijai visu informāciju, kas tai nepieciešama, lai īstenotu padomdevēja funkciju attiecībā uz Biroju un Komitejas priekšsēdētāju.

12. pants

1.   Komitejas komunikācijas stratēģijas veicināšanai un pārraudzībai izveido Komunikācijas komisiju (COCOM). Komunikācijas komisijas pienākumos ir paredzēta padomdevēja funkcija attiecībā uz Biroju un Komitejas priekšsēdētāju.

2.   Komunikācijas komisiju vada viens no diviem Komitejas priekšsēdētāja vietniekiem. Tās sastāvā ir divpadsmit locekļi, ko Birojs ieceļ pēc grupu priekšlikuma.

3.   Komunikācijas komisija koordinē par komunikāciju, attiecībām ar plašsaziņas līdzekļiem un kultūru atbildīgo struktūrvienību darbu, nodrošinot, ka tas atbilst apstiprinātajai stratēģijai un plāniem.

4.   Komunikācijas komisija katru gadu iesniedz Birojam pārskatu par savu pienākumu izpildi, kā arī pasākumu plānu nākamajam gadam.

III NODAĻA

III NODAĻA

PREZIDIJS UN PRIEKŠSĒDĒTĀJS

PREZIDIJS UN PRIEKŠSĒDĒTĀJS

13. pants

1.   Prezidija sastāvā ir Komitejas priekšsēdētājs un divi priekšsēdētāja vietnieki.

2.   Komitejas prezidijs tiekas ar grupu priekšsēdētājiem, lai sagatavotu Biroja un pilnsapulces darbu. Šajās sanāksmēs var uzaicināt piedalīties specializēto nodaļu priekšsēdētājus.

3.   Lai izstrādātu Komitejas darba plānu un izvērtētu tā izpildi, Komitejas prezidijs vismaz divas reizes gadā sanāksmē tiekas ar grupu priekšsēdētājiem un specializēto nodaļu priekšsēdētājiem.

14. pants

1.   Priekšsēdētājs vada visu Komitejas un tās struktūrvienību darbu saskaņā ar Līgumu un šo Reglamentu. Viņam ir visas nepieciešamās pilnvaras, lai vadītu Komitejas debates un nodrošinātu to netraucētu norisi.

2.   Priekšsēdētājs pastāvīgi iesaista savā darbā priekšsēdētāja vietniekus un var viņiem uzticēt konkrētus uzdevumus vai pienākumus, kas ietilpst viņa kompetencē.

3.   Priekšsēdētājs var uzticēt ģenerālsekretāram konkrētus un noteiktā termiņā izpildāmus uzdevumus.

4.   Priekšsēdētājs pārstāv Komiteju. Pārstāvības pilnvaras viņš var deleģēt priekšsēdētāja vietniekam vai, ja nepieciešams, kādam Komitejas loceklim.

5.   Priekšsēdētājs informē Komiteju par tās vārdā veikto darbību un pasākumiem sesiju starplaikā. Sniegtajai informācijai neseko debates.

6.   Pēc ievēlēšanas amatā priekšsēdētājs plenārsesijā izklāsta darba plānu savam pilnvaru termiņam. Pilnvaru termiņa beigās viņš sniedz pārskatu par paveikto.

Abus minētos ziņojumus var apspriest pilnsapulcē.

15. pants

Abi priekšsēdētāja vietnieki attiecīgi ir Finanšu un budžeta lietu komisijas priekšsēdētājs un Komunikācijas komisijas priekšsēdētājs un par šo pienākumu izpildi atskaitās Komitejas priekšsēdētājam.

16. pants

1.   Paplašināto prezidiju veido Komitejas priekšsēdētājs, abi Komitejas priekšsēdētāja vietnieki un grupu priekšsēdētāji.

2.   Paplašinātā prezidija uzdevums ir:

| a) | sagatavot un sekmēt Biroja un pilnsapulces darbu, |
| --- | --- |

a)

sagatavot un sekmēt Biroja un pilnsapulces darbu,

| b) | palīdzēt pieņemt nepieciešamos lēmumus steidzamības gadījumos vai ārkārtas apstākļos. |
| --- | --- |

b)

palīdzēt pieņemt nepieciešamos lēmumus steidzamības gadījumos vai ārkārtas apstākļos.

Šajā nolūkā paplašinātā prezidija sanāksmēs var uzaicināt piedalīties specializēto nodaļu un konsultatīvo komisiju priekšsēdētājus, kā arī citas personas.

3.   Vismaz divreiz gadā paplašinātais prezidijs sanāksmē tiekas ar specializēto nodaļu un konsultatīvo komisiju priekšsēdētājiem, lai izstrādātu Komitejas darba programmu un novērtētu tās izpildi.

IV NODAĻA

IV NODAĻA

SPECIALIZĒTĀS NODAĻAS

SPECIALIZĒTĀS NODAĻAS

17. pants

1.   Komitejā ir sešas specializētās nodaļas. Pēc Biroja priekšlikuma pilnsapulce var izveidot arī citas specializētās nodaļas jomās, uz kurām attiecas Līgumi.

2.   Komiteja specializētās nodaļas izveido konstitutīvajā sesijā pēc Komitejas sastāva atjaunošanas reizi piecos gados.

3.   Specializēto nodaļu sarakstu un to kompetences jomas var pārskatīt, atjaunojot Komitejas sastāvu reizi piecos gados.

18. pants

1.   Komiteja pēc Biroja priekšlikuma nosaka specializēto nodaļu locekļu skaitu.

2.   Katram Komitejas loceklim, izņemot priekšsēdētāju, jāpiedalās vismaz vienas specializētās nodaļas darbā.

3.   Neviens loceklis nevar būt piederīgs vairāk nekā divām specializētajām nodaļām, ja vien viņš nav no dalībvalsts, kuru pārstāv deviņi vai mazāk par deviņiem locekļiem. Neviens Komitejas loceklis tomēr nevar būt piederīgs vairāk nekā trim specializētajām nodaļām.

4.   Komiteja ieceļ specializēto nodaļu locekļus uz divarpus gadiem, un to var darīt atkārtoti.

5.   Specializētās nodaļas locekļa nomaiņa notiek tādā pašā kārtībā kā viņa iecelšana.

19. pants

1.   Specializētās nodaļas birojā, ko ievēl uz divarpus gadiem, ir divpadsmit locekļu, to skaitā priekšsēdētājs un trīs priekšsēdētāja vietnieki, no katras grupas pa vienam.

2.   Specializēto nodaļu priekšsēdētājus un pārējos specializēto nodaļu biroju locekļus ievēlē Komiteja.

3.   Specializēto nodaļu priekšsēdētājus un pārējos biroja locekļus var ievēlēt atkārtoti.

4.   Ik pa divarpus gadiem triju specializēto nodaļu priekšsēdētāju amatiem piemēro rotāciju starp grupām. Viena un tā pati grupa nevar vadīt specializēto nodaļu vairāk nekā piecus gadus pēc kārtas.

20. pants

1.   Specializēto nodaļu pienākums ir pieņemt atzinumus vai informatīvos ziņojumus par jautājumiem, kuri tām nodoti izskatīšanai saskaņā ar šā Reglamenta 37. pantu.

2.   Lai izskatītu šos jautājumus, specializētās nodaļas var izveidot izpētes grupu vai dokumenta izstrādes grupu, vai iecelt vienīgo ziņotāju.

3.   Specializētās nodaļas, pamatojoties uz grupu iesniegtajiem priekšlikumiem, ieceļ ziņotājus un, ja nepieciešams, līdzziņotājus un nosaka izpētes grupu un dokumenta izstrādes grupu sastāvu.

4.   Lai ātri izveidotu izpētes grupas un panāktu triju grupu priekšsēdētāju vienošanos par priekšlikumu ziņotāja un iespējamā līdzziņotāja iecelšanai, kā arī par izpētes vai dokumenta izstrādes grupas sastāvu, specializēto nodaļu priekšsēdētāji veic vajadzīgos pasākumus, lai varētu uzsākt darbu.

5.   Ziņotājs (attiecīgā gadījumā ar eksperta palīdzību) ir atbildīgs par turpmāko darbu, kas saistīts ar plenārsesijā pieņemto atzinumu. Šajā darbā viņam palīdz attiecīgās specializētās nodaļas sekretariāts. Par šo darbu informē attiecīgo specializēto nodaļu.

6.   Izpētes grupas nevar būt pastāvīgas struktūrvienības, izņemot gadījumus, kad Birojs tam devis iepriekšēju piekrišanu uz to pašu divarpus gadu termiņu.

21. pants

1.   Ikvienu Komitejas locekli, kas nevar piedalīties sagatavošanas darbā, var pārstāvēt viņa aizvietotājs.

2.   Aizvietotājiem nav balsstiesību.

3.   Komitejas locekli, kurš ir specializētās nodaļas vai izpētes grupas priekšsēdētājs, specializētās nodaļas biroja loceklis vai ziņotājs, šo funkciju izpildē nevar aizstāt aizvietotājs.

4.   Izraudzītā aizvietotāja vārdu, uzvārdu un amatu dara zināmu Komitejas Birojam apstiprināšanai.

5.   Sagatavošanas darbā aizvietotājs veic tādas pašas funkcijas kā loceklis, kuru viņš aizvieto, un uz viņu attiecas tādi paši noteikumi par ceļa un uzturēšanās izdevumiem.

V NODAĻA

V NODAĻA

APAKŠKOMITEJAS UN GALVENAIS ZIŅOTĀJS

APAKŠKOMITEJAS UN GALVENAIS ZIŅOTĀJS

22. pants

1.   Pēc Biroja ierosmes Komiteja izņēmuma gadījumos var izveidot apakškomitejas, kas izstrādā atzinuma vai informatīva ziņojuma projektu par vispārīgiem horizontāliem jautājumiem. To vispirms iesniedz Birojam un pēc tam apspriešanai Komitejā.

2.   Plenārsesiju starplaikā apakškomitejas var izveidot Birojs, taču tās vēlāk jāapstiprina Komitejai. Apakškomiteju var izveidot tikai viena jautājuma izskatīšanai. Apakškomiteju automātiski likvidē, tiklīdz Komiteja ir nobalsojusi par tās sagatavoto atzinuma vai informatīva ziņojuma projektu.

3.   Ja jautājums ir vairāku specializēto nodaļu kompetencē, apakškomitejas sastāvā ir attiecīgo specializēto nodaļu locekļi.

4.   Noteikumus, kas attiecas uz specializētajām nodaļām, pēc analoģijas piemēro apakškomitejām.

23. pants

Ja ir pieprasīts atzinums par otršķirīgas nozīmes tematu vai steidzami izstrādājams atzinums, Komiteja var iecelt galveno ziņotāju, kurš ziņo pilnsapulcei, iepriekš neizskatot atzinuma projektu specializētajā nodaļā.

VI NODAĻA

VI NODAĻA

NOVĒROŠANAS CENTRI, UZKLAUSĪŠANAS SĒDES, EKSPERTI

NOVĒROŠANAS CENTRI, UZKLAUSĪŠANAS SĒDES, EKSPERTI

24. pants

1.   Komiteja var izveidot novērošanas centrus, ja izskatāmā jautājuma rakstura, apjoma un sarežģītības dēļ ir vajadzīga īpaša elastība darba metodēs, procedūrās un līdzekļu izmantošanā.

2.   Novērošanas centru izveido ar pilnsapulces lēmumu, ar kuru apstiprina lēmumu, ko Birojs pieņēmis iepriekš pēc grupas vai specializētās nodaļas priekšlikuma.

3.   Lēmumā par novērošanas centra izveidi jānorāda tā mērķi, struktūra, sastāvs un darbības ilgums.

4.   Novērošanas centri var izstrādāt ikgadēju informatīvu dokumentu par Līguma horizontālo klauzulu (sociālās klauzulas, vides klauzulas un patērētāju tiesību aizsardzības klauzulas) piemērošanu un to ietekmi uz Eiropas Savienības politiku. Pilnsapulcei pieņemot attiecīgu lēmumu, šo dokumentu var iesniegt Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.

5.   Katrs novērošanas centrs darbojas kādas specializētās nodaļas vadībā un uzraudzībā.

25. pants

Ja apspriežamais jautājums ir pietiekami svarīgs, Komitejas darba struktūras un struktūrvienības var uzklausīt Komitejai nepiederošas personas. Ja minēto personu ierašanās ir saistīta ar papildu izdevumiem, attiecīgā struktūrvienība iepriekš lūdz Komitejas Biroja piekrišanu un iesniedz programmu, kurā precizēti jautājumi, kuros būtu nepieciešama pieaicinātu personu palīdzība.

26. pants

1.   Vajadzības gadījumā un konkrētu uzdevumu veikšanai grupu priekšsēdētāji pēc ziņotāju un/vai līdzziņotāju priekšlikuma var iecelt ekspertus.

2.   Grupu priekšsēdētāji var iecelt arī grupu ekspertus.

3.   Ekspertiem, kas piedalās sagatavošanas darbā, piemēro tādus pašus noteikumus par ceļa un uzturēšanās izdevumiem kā Komitejas locekļiem.

4.   Vajadzības gadījumā ziņotāju vai līdzziņotāju eksperti pēc ziņotāju vai līdzziņotāju priekšlikuma var piedalīties specializētās nodaļas vai konsultatīvās komisijas sanāksmēs, kurās izskata tos atzinumus vai informatīvos ziņojumus, kuru sagatavošanai viņi ir iecelti.

Attiecīgās specializētās nodaļas vai konsultatīvās komisijas priekšsēdētājs pirms tam dod savu piekrišanu.

5.   Eksperti nepārstāv Komiteju un nav tiesīgi izteikties tās vārdā.

6.   Komitejas locekli nevar iecelt par ekspertu.

Locekļa aizvietotāju var iecelt par ekspertu. Tādā gadījumā uz laiku tiek apturētas locekļa aizvietotāja pilnvaras.

Konsultatīvās komisijas delegātu var iecelt par ekspertu tikai tai grupai, kura delegātu iecēlusi, vai ziņotājam no šīs grupas.

VII NODAĻA

VII NODAĻA

KONSULTATĪVĀS KOMISIJAS

KONSULTATĪVĀS KOMISIJAS

27. pants

1.   Komiteja ir tiesīga izveidot konsultatīvās komisijas. To sastāvā ir Komitejas locekļi un delegāti, kas pārstāv organizētas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kuras Komiteja vēlas iesaistīt savā darbā.

2.   Minētās komisijas izveido ar pilnsapulces lēmumu, ar kuru apstiprina Biroja pieņemto lēmumu. Lēmumā par konsultatīvās komisijas izveidi norāda tās mērķi, struktūru, sastāvu, darbības ilgumu un noteikumus.

3.   Saskaņā ar šā panta 1. un 2. punkta noteikumiem var izveidot “Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvo komisiju” (CCMI), kuras sastāvā ir Komitejas locekļi un delegāti no organizācijām, kas pārstāv dažādas ekonomikas un sociālās jomas un pilsonisko sabiedrību, ko skar rūpniecības pārmaiņas. CCMI priekšsēdētājs ir Komitejas Biroja loceklis. Reizi divarpus gados viņš Birojam sniedz pārskatu par šīs komisijas darbu. Viņu izraugās no Biroja locekļiem, uz kuriem attiecas šā Reglamenta 4. panta 1. punkta d) apakšpunkts. Delegātiem un viņu aizvietotājiem, kas piedalās sagatavošanas darbā, piemēro tādus pašus noteikumus par ceļa un uzturēšanās izdevumu atlīdzināšanu kā pilntiesīgajiem locekļiem.

VIII NODAĻA

VIII NODAĻA

DIALOGS AR EIROPAS SAVIENĪBAS UN TREŠO VALSTU EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU ORGANIZĀCIJĀM

DIALOGS AR EIROPAS SAVIENĪBAS UN TREŠO VALSTU EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU ORGANIZĀCIJĀM

28. pants

1.   Komiteja pēc Biroja iniciatīvas var uzturēt strukturētas attiecības ar Eiropas Savienības un trešo valstu ekonomikas un sociālo lietu padomēm, tām līdzīgām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības sociālekonomiska rakstura organizācijām.

2.   Tādā pašā veidā Komiteja rīko pasākumus, kuru mērķis ir veicināt ekonomikas un sociālo lietu padomju vai tām līdzīgu iestāžu izveidi valstīs, kurās tādu vēl nav.

29. pants

1.   Komiteja pēc Biroja ierosmes var izveidot delegācijas attiecībām ar dažādām organizētas pilsoniskās sabiedrības ekonomiskajām un sociālajām aprindām valstīs vai valstu apvienībās ārpus Eiropas Savienības.

2.   Komitejas un kandidātvalstu organizētas pilsoniskās sabiedrības partneru sadarbība notiek ar apvienotu konsultatīvo komiteju starpniecību, ja asociācijas padomes ir izveidojušas šādas komitejas. Pretējā gadījumā sadarbība norisinās kontaktgrupās.

3.   Apvienotās konsultatīvās komitejas un kontaktgrupas izstrādā ziņojumus un deklarācijas, ko Komiteja var nosūtīt kompetentajām iestādēm un iesaistītajiem dalībniekiem.

IX NODAĻA

IX NODAĻA

GRUPAS

GRUPAS

30. pants

1.   Komiteju veido trīs grupas, kurās attiecīgi pārstāvēti darba devēji, darba ņēmēji un organizētas pilsoniskās sabiedrības pārējās ekonomiskās un sociālās aprindas.

2.   Katra grupa ievēlē priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietniekus. Grupas piedalās Komitejas un tās struktūrvienību darba sagatavošanā, organizēšanā un koordinēšanā un palīdz nodrošināt tās ar informāciju. Katrai grupai ir savs sekretariāts.

3.   Pilnsapulcē grupas izvirza kandidātus Komitejas priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieku vēlēšanām saskaņā ar 7. panta 6. punktu, ievērojot Eiropas Savienības iestāžu pieņemto vīriešu un sieviešu līdztiesības principu.

4.   Saskaņā ar 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu grupu priekšsēdētāji ir Komitejas Biroja locekļi.

5.   Grupu priekšsēdētāji palīdz Komitejas prezidijam politikas izstrādāšanā un, attiecīgā gadījumā, izdevumu uzraudzīšanā.

6.   Grupu priekšsēdētāji sanāksmēs tiekas ar Komitejas prezidiju, lai sagatavotu Biroja un pilnsapulces darbu.

7.   Grupas iesniedz pilnsapulcei priekšlikumus par specializēto nodaļu priekšsēdētāju ievēlēšanu saskaņā ar 7. panta 7. punktu un par specializēto nodaļu biroju ievēlēšanu saskaņā ar 19. pantu.

8.   Grupas iesniedz priekšlikumus par Finanšu un budžeta lietu komisijas, ko Birojs izveidojis saskaņā ar 11. panta 1. punktu, sastāvu.

9.   Grupas iesniedz priekšlikumus par novērošanas centru un konsultatīvo komisiju, ko pilnsapulce izveidojusi attiecīgi saskaņā ar 24. un 27. pantu, sastāvu.

10.   Grupas iesniedz priekšlikumus par delegāciju un apvienoto konsultatīvo komiteju, kas izveidotas attiecīgi saskaņā ar 29. panta 1. un 2. punktu, sastāvu.

11.   Grupas iesniedz priekšlikumus par ziņotājiem, izpētes grupu un dokumentu izstrādes grupu sastāvu, ko specializētās nodaļas iecēlušas vai izveidojušas saskaņā ar 20. panta 3. punktu.

12.   Piemērojot šā panta 7.–11. punktu, grupas ņem vērā dalībvalstu pārstāvību Komitejā, dažādu ekonomisko un sociālo aprindu pārstāvību, kompetences jomas un labas pārvaldības kritērijus.

13.   Locekļi var brīvprātīgi pievienoties vienai no grupām, ja vien viņu atbilstību ir apstiprinājuši attiecīgās grupas locekļi. Loceklis vienlaicīgi var būt piederīgs tikai vienai grupai.

14.   Komitejas locekļiem, kas nav piederīgi nevienai grupai, ģenerālsekretariāts nodrošina materiālo un tehnisko atbalstu, kāds nepieciešams viņu pienākumu veikšanai. Par minēto locekļu līdzdalību izpētes grupu un citu iekšējo struktūru darbā lemj Komitejas priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar grupām.

X NODAĻA

X NODAĻA

INTEREŠU GRUPAS

INTEREŠU GRUPAS

31. pants

1.   Komitejas locekļi var brīvprātīgi apvienoties interešu grupās, kas pārstāv dažādas Eiropas Savienības organizētas pilsoniskās sabiedrības ekonomiskās un sociālās intereses.

2.   Interešu grupas sastāvā var būt visu triju Komitejas grupu locekļi. Komitejas loceklis vienlaicīgi var būt piederīgs tikai vienai interešu grupai.

3.   Birojs apstiprina interešu grupas izveidi un par to ziņo pilnsapulcei.

4.   Biroja lēmumā, ar kuru apstiprina interešu grupas izveidi, norāda tās mērķi, struktūru, sastāvu, darbības ilgumu un darbības noteikumus.

Birojs šo lēmumu pēc tam var grozīt vai atsaukt.

Lai izveidotu interešu grupu, ir vajadzīgi vismaz desmit locekļi.

II SADAĻA

KOMITEJAS DARBĪBA

KOMITEJAS DARBĪBA

I NODAĻA

I NODAĻA

APSPRIEŠANĀS AR KOMITEJU

APSPRIEŠANĀS AR KOMITEJU

32. pants

1.   Priekšsēdētājs sasauc Komiteju, lai pieņemtu atzinumus, ko pieprasījis Eiropas Parlaments, Padome vai Komisija.

2.   Priekšsēdētājs pēc Biroja priekšlikuma un ar locekļu vairākuma piekrišanu sasauc Komiteju, lai tā pēc savas ierosmes sniegtu atzinumu par jebkuru jautājumu, kas saistīts ar Eiropas Savienību, tās politiku un iespējamo tālākvirzību.

33. pants

1.   Atzinuma pieprasījumus, kas minēti 32. panta 1. punktā, adresē Komitejas priekšsēdētājam. Priekšsēdētājs, apspriežoties ar Biroju, organizē Komitejas darbu, pēc iespējas ņemot vērā atzinuma pieprasījumā norādītos termiņus.

2.   Birojs nosaka atzinumu izskatīšanas prioritāro secību, tos sadalot kategorijās.

3.   Specializētās nodaļas izstrādā priekšlikumu par atzinumu sadalījumu trīs kategorijās, kā izklāstīts turpmāk. Tās provizoriski nosaka izpētes grupas skaitlisko sastāvu. Pēc tam, kad priekšlikumu izskatījis Komitejas prezidijs un grupu priekšsēdētāji, to iesniedz Birojam lēmuma pieņemšanai. Īpašos gadījumos grupu priekšsēdētāji var ierosināt izmaiņas izpētes grupas skaitliskajā sastāvā. Nākamajā sēdē Birojs apstiprina jauno priekšlikumu un nosaka izpētes grupas galīgo skaitlisko sastāvu.

Atzinumus iedala trīs kategorijās pēc turpmāk izklāstītajiem kritērijiem.

| | A kategorija (atzinuma pieprasījumi par tematiem, kas atzīti par prioritāriem). Šajā kategorijā ietilpst






  — | visi izpētes atzinuma pieprasījumi (no Eiropas Parlamenta, nākamajām Padomes prezidentvalstīm, Komisijas), |
| --- | --- | --- |

A kategorija (atzinuma pieprasījumi par tematiem, kas atzīti par prioritāriem). Šajā kategorijā ietilpst

—

visi izpētes atzinuma pieprasījumi (no Eiropas Parlamenta, nākamajām Padomes prezidentvalstīm, Komisijas),

| — | visi apstiprinātie priekšlikumi par pašiniciatīvas atzinumu izstrādi, |
| --- | --- |

—

visi apstiprinātie priekšlikumi par pašiniciatīvas atzinumu izstrādi,

| — | atsevišķi obligāti vai fakultatīvi atzinuma pieprasījumi. |
| --- | --- |

—

atsevišķi obligāti vai fakultatīvi atzinuma pieprasījumi.

Šīs kategorijas atzinumus izstrādā izpētes grupas dažādā skaitliskā sastāvā (6, 9, 12, 15, 18, 21 vai 24 locekļi), kurām piešķirti atbilstīgi līdzekļi.

| | B kategorija (obligāti un fakultatīvi atzinuma pieprasījumi par mazāk nozīmīgiem tematiem vai steidzami izstrādājami atzinumi).
  Šīs kategorijas atzinumus parasti izstrādā vienīgais vai galvenais ziņotājs. Izņēmuma gadījumos saskaņā ar Biroja lēmumu B kategorijas atzinuma izstrādi var veikt dokumenta izstrādes grupa trīs locekļu sastāvā (B+ kategorija). Sanāksmju skaitu un darba valodas nosaka Birojs. |
| --- | --- |

B kategorija (obligāti un fakultatīvi atzinuma pieprasījumi par mazāk nozīmīgiem tematiem vai steidzami izstrādājami atzinumi).

Šīs kategorijas atzinumus parasti izstrādā vienīgais vai galvenais ziņotājs. Izņēmuma gadījumos saskaņā ar Biroja lēmumu B kategorijas atzinuma izstrādi var veikt dokumenta izstrādes grupa trīs locekļu sastāvā (B+ kategorija). Sanāksmju skaitu un darba valodas nosaka Birojs.

| | C kategorija (izteikti tehniska rakstura obligāti vai fakultatīvi atzinuma pieprasījumi).
  Par šiem atzinuma pieprasījumiem sagatavo standarta atzinumu, ko Birojs iesniedz pilnsapulcei. Šādā procedūrā nav paredzēta ne ziņotāja iecelšana, ne arī atzinuma izskatīšana specializētajā nodaļā, vienīgi atzinuma pieņemšana vai noraidīšana plenārsesijā. Plenārsesijā pilnsapulci vispirms aicina lemt par to, vai šādi atzinuma pieprasījumi ir apstrādājami iepriekš minētajā kārtībā, un pēc tam balsot par standarta atzinuma pieņemšanu vai noraidīšanu. |
| --- | --- |

C kategorija (izteikti tehniska rakstura obligāti vai fakultatīvi atzinuma pieprasījumi).

Par šiem atzinuma pieprasījumiem sagatavo standarta atzinumu, ko Birojs iesniedz pilnsapulcei. Šādā procedūrā nav paredzēta ne ziņotāja iecelšana, ne arī atzinuma izskatīšana specializētajā nodaļā, vienīgi atzinuma pieņemšana vai noraidīšana plenārsesijā. Plenārsesijā pilnsapulci vispirms aicina lemt par to, vai šādi atzinuma pieprasījumi ir apstrādājami iepriekš minētajā kārtībā, un pēc tam balsot par standarta atzinuma pieņemšanu vai noraidīšanu.

4.   Steidzamos gadījumos piemēro šā Reglamenta 63. panta noteikumus.

34. pants

Komiteja pēc Biroja priekšlikuma var pieņemt lēmumu par informatīva ziņojuma izstrādāšanu par jebkuru jautājumu, kas ir saistīts ar Eiropas Savienības politiku un tās iespējamo tālākvirzību.

35. pants

Pēc kādas specializētās nodaļas, kādas grupas vai trešdaļas locekļu priekšlikuma Komiteja var sagatavot rezolūcijas par aktuāliem jautājumiem. Rezolūcijas pieņem pilnsapulce saskaņā ar 61. panta 2. punktu. Rezolūciju projektus iekļauj kā prioritārus jautājumus pilnsapulces darba kārtībā.

36. pants

1.   Birojs ar vispārīgiem lēmumiem var reglamentēt un ar īpašiem lēmumiem atļaut darbības, kas tieši vai netieši ir saistītas ar tā konsultatīvo funkciju, proti,

| — | izveidot Komitejas forumus, platformas un citas tematisko konsultāciju struktūras, noteikt to sastāvu un nodrošināt to pārvaldību, kā arī noteikt veidu, kādā Komiteja un tās locekļi darbojas struktūrās, ko izveidojušas Savienības iestādes vai kurās tās piedalās; |
| --- | --- |

—

izveidot Komitejas forumus, platformas un citas tematisko konsultāciju struktūras, noteikt to sastāvu un nodrošināt to pārvaldību, kā arī noteikt veidu, kādā Komiteja un tās locekļi darbojas struktūrās, ko izveidojušas Savienības iestādes vai kurās tās piedalās;

| — | sagatavot vai pasūtīt pētījumus un tos publicēt; |
| --- | --- |

—

sagatavot vai pasūtīt pētījumus un tos publicēt;

| — | organizēt darba vizītes un izbraukuma pasākumus; |
| --- | --- |

—

organizēt darba vizītes un izbraukuma pasākumus;

| — | vērtēt politiku pēc Biroja pieprasījuma vai pēc Savienības iestāžu pieprasījuma, izstrādājot atzinumus vai informatīvos ziņojumus saskaņā ar šo Reglamentu. “Politikas vērtēšana” ir ex post novērtējums par kādu politikas jomu vai tiesību aktu, kas patlaban jau tiek īstenots. Tajā iekļauti vērtējumi un pieprasījumi, ko izteikušas Komitejā pārstāvētās organizācijas (2). |
| --- | --- |

—

vērtēt politiku pēc Biroja pieprasījuma vai pēc Savienības iestāžu pieprasījuma, izstrādājot atzinumus vai informatīvos ziņojumus saskaņā ar šo Reglamentu. “Politikas vērtēšana” ir ex post novērtējums par kādu politikas jomu vai tiesību aktu, kas patlaban jau tiek īstenots. Tajā iekļauti vērtējumi un pieprasījumi, ko izteikušas Komitejā pārstāvētās organizācijas (2).

2.   Sagatavojot savus ex post novērtējumus (informatīvos ziņojumus), EESK dara zināmu pilsoniskās sabiedrības viedokli par ES politikas ietekmi. Ex post novērtējums ir kvalitatīvs un mērķorientēts. Novērtējumu izstrādājot, ņem vērā sociālo ietekmi, ekonomisko ietekmi un ietekmi uz vidi.

3.   Birojs pieņem lēmumus par Komitejas locekļu dalību ārējās struktūrās, regulāri to uzrauga un izvērtē. Komitejas locekļu pārstāvība ārējās struktūrās ir līdzsvarota un notiek rotācijas kārtībā.

II NODAĻA

II NODAĻA

DARBA ORGANIZĒŠANA

DARBA ORGANIZĒŠANA

A.   SPECIALIZĒTO NODAĻU DARBS

37. pants

1.   Lai izstrādātu atzinumu vai informatīvu ziņojumu, Birojs saskaņā ar 9. panta 4. punktu izraugās specializēto nodaļu, kas ir atbildīga par attiecīgā dokumenta sagatavošanu. Ja attiecīgais jautājums nepārprotami ir vienas nodaļas kompetencē, attiecīgo nodaļu izraugās priekšsēdētājs, kurš par savu lēmumu informē Biroju.

2.   Ja specializētā nodaļa, kurai uzticēta atzinuma izstrāde, vēlas uzklausīt Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvās komisijas (CCMI) viedokli vai ja CCMI vēlas izklāstīt savu viedokli par specializētajai nodaļai iedalīta atzinuma tematu, Birojs var atļaut CCMI izstrādāt papildatzinumu par vienu vai vairākiem jautājumiem, uz kuriem attiecas atzinuma pieprasījums. Birojs šādu lēmumu var pieņemt arī pēc savas ierosmes. Birojs organizē Komitejas darbu tā, lai CCMI savu atzinumu varētu izstrādāt savlaicīgi un lai to varētu ņemt vērā attiecīgā specializētā nodaļa.

Par ziņošanu Komitejai ir atbildīga tikai attiecīgā specializētā nodaļa. Tomēr tās pienākums ir pievienot savam atzinumam CCMI izstrādāto papildatzinumu.

3.   Komitejas priekšsēdētājs informē attiecīgās specializētās nodaļas priekšsēdētāju par lēmumu un termiņu, kurā nodaļas darbam jābūt pabeigtam.

4.   Komitejas priekšsēdētājs informē Komitejas locekļus par atzinuma pieprasījumu un paziņo datumu, kad attiecīgo jautājumu izskatīs plenārajā sesijā.

38. pants

Komitejas priekšsēdētājs ar Biroja piekrišanu var atļaut specializētajai nodaļai sarīkot kopīgu sanāksmi ar kādu no Eiropas Parlamenta komitejām vai Reģionu komitejas komisijām.

39. pants

To specializēto nodaļu sanāksmes, kurām saskaņā ar šā Reglamenta noteikumiem uzticēts izstrādāt atzinumu, sasauc to priekšsēdētāji.

40. pants

1.   Specializēto nodaļu sanāksmes sagatavo to priekšsēdētāji sadarbībā ar to birojiem.

2.   Sanāksmes vada specializētās nodaļas priekšsēdētājs vai, viņa prombūtnes gadījumā, viens no priekšsēdētāja vietniekiem.

41. pants

1.   Specializēto nodaļu sanāksmēs kvorums ir sasniegts, ja piedalās vai ir pārstāvēti vairāk nekā puse to locekļu.

2.   Ja nav kvoruma, priekšsēdētājs slēdz sanāksmi un sasauc jaunu viņa noteiktā laikā, bet noteikti tajā pašā dienā; jaunā sanāksme notiek neatkarīgi no klātesošo vai pārstāvēto locekļu skaita.

42. pants

Specializētā nodaļa pieņem atzinumu, pamatojoties uz ziņotāja un, attiecīgā gadījumā, līdzziņotāja iesniegto atzinuma projektu.

43. pants

1.   Specializētās nodaļas atzinumā iekļauj tikai to tekstu, ko attiecīgā nodaļa ir pieņēmusi saskaņā ar šā Reglamenta 61. pantā paredzēto procedūru.

2.   Ja noraidītie grozījumi ir saņēmuši vismaz vienu ceturtdaļu nodoto balsu, to tekstu kopā ar balsošanas rezultātu pievieno atzinumam.

44. pants

Specializētās nodaļas pieņemto atzinumu kopā ar dokumentiem, kas tam pievienoti saskaņā ar 43. pantu, nodaļas priekšsēdētājs nosūta Komitejas priekšsēdētājam, un Birojs pēc iespējas drīzāk to iesniedz Komitejai. Minētos dokumentus savlaicīgi nodod Komitejas locekļiem.

45. pants

Par katru specializētās nodaļas sanāksmi sastāda īsu protokolu. Protokolu iesniedz specializētajai nodaļai apstiprināšanai.

46. pants

Priekšsēdētājs, vienojoties ar Biroju vai, vajadzības gadījumā, ar pilnsapulci, var pieprasīt specializētajai nodaļai atzinuma atkārtotu izskatīšanu, ja viņam šķiet, ka nav ievērota šajā Reglamentā noteiktā atzinumu izstrādes kārtība, vai arī viņš uzskata, ka ir vajadzīga papildu izpēte.

47. pants

1.   Neskarot 20. panta 2. punkta noteikumus, specializētās nodaļas sagatavošanas darbu parasti veic izpētes grupa.

2.   Ziņotājs, kam palīdz eksperts un, vajadzības gadījumā, viens vai vairāki līdzziņotāji, izskata izvirzīto jautājumu, ņem vērā izteiktos viedokļus un, pamatojoties uz minētajiem elementiem, sagatavo atzinuma projektu, kuru nodod specializētās nodaļas priekšsēdētājam.

3.   Izpētes grupas sanāksmes netiek balsots.

B.   PLENĀRSESIJU DARBS

48. pants

Pilnsapulci veido Komitejas locekļi, kas sanākuši plenārsesijā.

49. pants

1.   Plenārsesijas sagatavo priekšsēdētājs sadarbībā ar Biroju. Lai organizētu plenārsesijas darbu, pirms katras plenārsesijas un, ja nepieciešams, arī plenārsesijas laikā notiek Biroja sēde.

2.   Birojs var noteikt laika ierobežojumu plenārsesijas vispārējām debatēm par katru atzinumu.

50. pants

1.   Vismaz piecpadsmit dienas pirms sesijas atklāšanas Komitejas priekšsēdētājs nosūta visiem Komitejas locekļiem, kā arī Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai darba kārtības projektu, ko Birojs sagatavojis pēc Komitejas prezidija priekšlikuma un sadarbībā ar grupu priekšsēdētājiem.

2.   Atklājot plenārsesiju, darba kārtības projektu iesniedz pilnsapulcei apstiprināšanai. Kad darba kārtības projekts ir pieņemts, tā punkti jāizskata sēdē, kuras darba kārtībā tie ir iekļauti. Komitejas debatēm vajadzīgos dokumentus nodod Komitejas locekļu rīcībā saskaņā ar 44. pantu.

51. pants

1.   Pilnsapulces sēdēs kvorums ir sasniegts, ja piedalās vai ir pārstāvēta vairāk nekā puse Komitejas locekļu.

2.   Ja nav kvoruma, priekšsēdētājs slēdz sēdi un sasauc jaunu viņa noteiktā laikā, bet noteikti tās pašas plenārsesijas laikā; jaunā sēde notiek neatkarīgi no klātesošo vai pārstāvēto locekļu skaita.

52. pants

Darba kārtības apstiprināšanas gaitā Komitejas priekšsēdētājs vajadzības gadījumā izvirza apspriešanai kādu aktuālu jautājumu.

53. pants

Komiteja var grozīt darba kārtības projektu, lai izskatītu rezolūciju projektus, kas iesniegti 35. pantā noteiktajā kārtībā.

54. pants

1.   Priekšsēdētājs atklāj sēdes, vada debates un nodrošina šā Reglamenta ievērošanu. Priekšsēdētājam palīdz viņa vietnieki.

2.   Priekšsēdētāja prombūtnes gadījumā viņu aizstāj priekšsēdētāja vietnieki. Priekšsēdētāja vietnieku prombūtnes gadījumā sēdi vada gados vecākais Biroja loceklis.

3.   Komiteja jautājumus apspriež, pamatojoties uz tās specializētās nodaļas darbu, kas ir kompetenta ziņot pilnsapulcei par attiecīgo jautājumu.

4.   Ja dokuments specializētajā nodaļā pieņemts ar mazāk nekā piecām balsīm “pret”, Birojs var ierosināt to iekļaut plenārsesijas darba kārtībā un balsot par to bez debatēm.

Tomēr debates vienmēr notiek, ja

| — | to pieprasa vismaz divdesmit pieci locekļi, |
| --- | --- |

—

to pieprasa vismaz divdesmit pieci locekļi,

| — | ir iesniegti grozījumi izskatīšanai plenārsesijā |
| --- | --- |

—

ir iesniegti grozījumi izskatīšanai plenārsesijā

| — | vai ja attiecīgā specializētā nodaļa nolemj, ka dokuments jāapspriež plenārsesijā. |
| --- | --- |

—

vai ja attiecīgā specializētā nodaļa nolemj, ka dokuments jāapspriež plenārsesijā.

5.   Ja pilnsapulcē par dokumentu nav nodots balsu vairākums, Komitejas priekšsēdētājs ar pilnsapulces piekrišanu var to nosūtīt kompetentajai specializētajai nodaļai atkārtotai izskatīšanai vai iecelt galveno ziņotāju, kurš tās pašas plenārsesijas vai citas plenārsesijas laikā iesniedz jaunu dokumenta projektu.

55. pants

1.   Rakstiski noformēti grozījumu priekšlikumi, ko parakstījuši to ierosinātāji, jāiesniedz sekretariātā līdz attiecīgās plenārsesijas atklāšanai.

2.   Lai nodrošinātu labu pilnsapulces darba norisi, Birojs nosaka grozījumu iesniegšanas kārtību.

3.   Tomēr Komiteja atļauj iesniegt grozījumus tieši pirms attiecīgās sēdes atklāšanas ar nosacījumu, ka tos ir parakstījuši vismaz divdesmit pieci locekļi.

4.   Grozījumos jānorāda, uz kuru teksta daļu tie attiecas, un tie jāpamato ar īsu paskaidrojumu. Grozījumus, kuru saturs un forma ir līdzīgi, izskata kopā.

5.   Parasti pilnsapulce uzklausa tikai katra konkrētā grozījuma ierosinātāju, vienu oponentu un ziņotāju.

6.   Izskatot grozījuma priekšlikumu, ziņotājs ar grozījuma ierosinātāja piekrišanu var mutiski iesniegt kompromisa priekšlikumu. Tādā gadījumā pilnsapulce balso tikai par kompromisa priekšlikumu.

7.   Attiecīgā gadījumā Komitejas priekšsēdētājs, apspriežoties ar kompetentās specializētās nodaļas priekšsēdētāju un ziņotāju, var ierosināt Komitejai izskatīt grozījumus tā, lai nodrošinātu dokumenta teksta galīgās redakcijas konsekvenci.

56. pants

1.   Grozījumu vai grozījumu kopumu, kuros salīdzinājumā ar specializētās nodaļas vai konsultatīvās komisijas iesniegto atzinumu pausta pilnīgi atšķirīga nostāja, uzskata par pretatzinumu. Pretatzinumam jābūt īsam un kodolīgam atsevišķam dokumentam, kurā iekļauti secinājumi un skaidrojumi.

2.   Grupas var lūgt Birojam kvalificēt vienu vai vairākus grozījumus kā pretatzinumu.

3.   Birojs savu lēmumu pieņem pēc apspriešanās ar attiecīgās specializētās nodaļas vai konsultatīvās komisijas priekšsēdētāju.

4.   Kad Birojs ir kvalificējis vienu vai vairākus grozījumus kā pretatzinumu, tas var nolemt nosūtīt atzinumu kopā ar pretatzinumu attiecīgajai specializētajai nodaļai vai konsultatīvajai komisijai pārskatīšanai, ja vien atzinuma pieņemšanai noteiktais termiņš to atļauj.

5.   Ja grozījums netika iesniegts pietiekami savlaicīgi, lai Birojs varētu pieņemt lēmumu par priekšlikumu to kvalificēt kā pretatzinumu, šo lēmumu, kā arī lēmumu par iespējamu atkārtotu nosūtīšanu attiecīgajai struktūrvienībai, pieņem pilnsapulce pēc paplašinātā prezidija priekšlikuma un pēc apspriešanās ar attiecīgās struktūrvienības priekšsēdētāju.

6.   Ja 5. punktā minētajā situācijā lieta nav nosūtīta atpakaļ attiecīgajai struktūrvienībai vai ja ierosinātais teksts netiek uzskatīts par pretatzinumu, pilnsapulce par iesniegtajiem grozījumiem balso tāpat kā par grupu iesniegtiem grozījumiem.

7.   Pretatzinums ir pieņemts, ja plenārsēdē tas iegūst balsu vairākumu.

Lai izlemtu, vai pieņemtajam atzinumam pievienot pielikumā sākotnējo tekstu, notiek balsošana. Sākotnējo tekstu pievieno jaunā teksta pielikumā, ja tas iegūst vismaz vienu ceturtdaļu nodoto balsu.

8.   Ja pretatzinums neiegūst balsu vairākumu, taču iegūst vismaz vienu ceturtdaļu nodoto balsu, to pievieno kā pielikumu sākotnējam atzinumam.

57. pants

1.   Priekšsēdētājs pēc savas ierosmes vai pēc kāda Komitejas locekļa lūguma var aicināt Komiteju lemt par uzstāšanās laika vai runātāju skaita ierobežošanu, sēdes pārtraukšanu vai debašu izbeigšanu. Pēc debašu izbeigšanas vārds tiek dots tikai balsojuma skaidrojumam pēc balsošanas, nepārsniedzot priekšsēdētāja noteikto uzstāšanās laiku.

2.   Komitejas loceklis jebkurā laikā var lūgt un prioritāri saņemt atļauju uzstāties, lai iesniegtu priekšlikumu attiecībā uz procedūru.

58. pants

1.   Par katru plenārsesiju tiek sagatavots protokols. To iesniedz Komitejai apstiprināšanai.

2.   Protokola galīgo versiju paraksta Komitejas priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs.

59. pants

1.   Papildus norādei uz juridisko pamatu Komitejas atzinums ietver pamatojumu un Komitejas viedokli par konkrēto tematu.

2.   Rezultātus, kas iegūti, balsojot par atzinumu kopumā, norāda atzinuma procesuālajā daļā. Ja balsošana ir notikusi pēc saraksta, norāda balsotāju uzvārdus.

3.   Ja plenārsesijā noraida ierosinātos grozījumus, taču tie saņem vismaz vienu ceturtdaļu nodoto balsu, šādu grozījumu tekstu un pamatojumu kopā ar balsošanas rezultātiem pievieno attiecīgajam atzinumam. Šis nosacījums attiecas arī uz pretatzinumiem.

4.   Komitejas atzinumam pievieno arī specializētās nodaļas atzinuma tekstu, kas noraidīts par labu pilnsapulces pieņemtajiem grozījumiem, un balsojuma rezultātu, ja specializētās nodaļas iesniegtais atzinuma teksts ir saņēmis vismaz ceturtdaļu nodoto balsu.

5.   Ja kādai no Komitejas grupām, kas izveidotas saskaņā ar 30. pantu, vai kādai no sociālo un ekonomisko interešu grupām, kas izveidotas saskaņā ar 31. pantu, ir atšķirīga un vienota nostāja attiecībā uz pilnsapulcē izskatīšanai iesniegtu jautājumu, attiecīgās grupas nostāju pēc balsošanas, kas noslēdz debates par šo jautājumu, var apkopot īsā paziņojumā, ko pievieno atzinumam.

60. pants

1.   Komitejas pieņemtos atzinumus un plenārsesijas protokolu nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.

2.   Komitejas pieņemtos atzinumus var nosūtīt jebkurai citai ieinteresētajai iestādei vai struktūrai.

III SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

I NODAĻA

I NODAĻA

BALSOŠANAS KĀRTĪBA

BALSOŠANAS KĀRTĪBA

61. pants

1.   Derīgās balsis ir balsis “par”, “pret” un “atturas”.

2.   Ja vien šajā Reglamentā nav noteikts citādi, Komitejas un tās struktūrvienību dokumentus un lēmumus pieņem ar balsu vairākumu, ņemot vērā “par” un “pret” nodoto balsu skaitu.

3.   Balsošana notiek atklāti, pēc saraksta vai aizklāti.

4.   Balsošana par rezolūciju, grozījumu, pretatzinumu, atzinumu kopumā vai kādu citu dokumentu notiek pēc saraksta, ja to pieprasa viena ceturtdaļa klātesošo vai pārstāvēto locekļu.

5.   Ievēlēšana dažādos pārstāvības amatos vienmēr notiek aizklāti. Citos gadījumos balsošana var būt aizklāta, ja to pieprasa vairākums klātesošo vai pārstāvēto locekļu.

6.   Ja balsojumā ir vienāds “par” un “pret” balsu skaits, izšķirošā ir sēdes vadītāja balss.

7.   Ziņotāja piekrišana ierosinātam grozījumam nav iemesls, lai par to nebalsotu.

II NODAĻA

II NODAĻA

STEIDZAMĪBAS PROCEDŪRA

STEIDZAMĪBAS PROCEDŪRA

62. pants

1.   Ja Komisijas priekšsēdētājs konstatē, ka radusies steidzamība saistībā ar Eiropas Parlamenta, Padomes vai Komisijas noteikto atzinuma iesniegšanas termiņu, viņš var lemt par steidzamības procedūras piemērošanu, lai Komitejas atzinums tiktu pieņemts noteiktajā termiņā.

2.   Steidzamos gadījumos Komitejas līmenī priekšsēdētājs nekavējoties un bez iepriekšējas apspriešanās ar Biroju var veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai Komiteja varētu veikt savu darbu. Par šiem pasākumiem priekšsēdētājs informē Biroja locekļus.

3.   Komitejas priekšsēdētāja veiktos pasākumus iesniedz Komitejai apstiprināšanai nākamajā plenārsesijā.

63. pants

1.   Ja steidzamība radusies saistībā ar specializētajai nodaļai noteiktajiem atzinuma izstrādes termiņiem, tās priekšsēdētājs, vienojoties ar triju grupu priekšsēdētājiem, var organizēt specializētās nodaļas darbu citādi, nekā tas paredzēts šajā Reglamentā.

2.   Specializētās nodaļas priekšsēdētāja veiktos pasākumus iesniedz apstiprināšanai nākamajā specializētās nodaļas sanāksmē.

III NODAĻA

III NODAĻA

PROMBŪTNE UN PĀRSTĀVĪBA

PROMBŪTNE UN PĀRSTĀVĪBA

64. pants

1.   Komitejas loceklis, kurš nevar ierasties sanāksmē, uz kuru viņš ir savlaicīgi uzaicināts, iepriekš par to informē attiecīgās struktūrvienības priekšsēdētāju.

2.   Ja Komitejas loceklis neierodas vairāk nekā trijās Komitejas plenārsesijās pēc kārtas, neieceļot citu personu savai pārstāvībai un bez pamatota iemesla, priekšsēdētājs, apspriedies ar Biroju un uzaicinājis attiecīgo locekli pamatot savu prombūtni, var prasīt Padomei atcelt locekļa pilnvaras.

3.   Ja specializētās nodaļas loceklis neierodas vairāk nekā trijās nodaļas sanāksmēs pēc kārtas, neieceļot citu personu savai pārstāvībai un bez pamatota iemesla, attiecīgās specializētās nodaļas priekšsēdētājs, uzaicinājis minēto locekli pamatot savu prombūtni, var prasīt viņam atteikties no vietas specializētajā nodaļā par labu citam loceklim, un par to informē Komitejas Biroju.

65. pants

1.   Komitejas loceklis, kurš nevar ierasties plenārsesijā vai specializētās nodaļas sanāksmē, pēc tam, kad viņš ir informējis attiecīgo priekšsēdētāju, var rakstiski deleģēt savas balsstiesības citam Komitejas vai specializētās nodaļas loceklim.

2.   Nevienam loceklim plenārsesijā vai specializētās nodaļas sanāksmē nedrīkst būt vairāk par viena locekļa deleģētām balsstiesībām.

66. pants

1.   Komitejas loceklis, kurš nevar ierasties sanāksmē, uz kuru viņš ir savlaicīgi uzaicināts, var lūgt citu Komitejas locekli viņu pārstāvēt attiecīgajā sanāksmē, iepriekš tieši vai ar grupas sekretariāta starpniecību to rakstiski darot zināmu attiecīgajam priekšsēdētājam. Šāda iespēja neattiecas ne uz Komitejas Biroja sēdēm, ne arī Finanšu un budžeta lietu komisijas sanāksmēm.

2.   Pārstāvības pilnvarojums ir derīgs tikai sanāksmei, kurai tas piešķirts.

3.   Izveidojot izpētes grupu, ikviens tās loceklis var lūgt, lai viņu aizstāj cits Komitejas loceklis. Aizstāšana attiecas uz konkrētu darba jautājumu un uz laiku, kamēr specializētā nodaļa strādā pie attiecīgā jautājuma, un to nevar atsaukt. Tomēr, ja izpētes grupa darbu turpina pēc divarpus vai piecu gadu pilnvaru termiņa beigām, aizstāšana ir spēkā tikai līdz tā pilnvaru termiņa beigām, kura laikā par to pieņemts lēmums.

IV NODAĻA

IV NODAĻA

DOKUMENTU PUBLISKOŠANA UN IZPLATĪŠANA

DOKUMENTU PUBLISKOŠANA UN IZPLATĪŠANA

67. pants

1.   Komiteja atzinumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Padomes un Komisijas noteikto kārtību pēc apspriešanās ar Komitejas Biroju.

2.   Komitejas, tās Biroja un specializēto nodaļu sastāvu, kā arī visas izmaiņas minēto struktūrvienību sastāvā publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un Komitejas tīmekļa vietnē.

68. pants

1.   Komiteja nodrošina savu lēmumu pārredzamību saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 1. panta otrās daļas noteikumiem.

2.   Ģenerālsekretāra pienākums ir veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai garantētu sabiedrības tiesības piekļūt attiecīgajiem dokumentiem.

3.   Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 24. panta ceturto daļu ikvienam Eiropas Savienības pilsonim ir tiesības rakstveidā vērsties Komitejā, izmantojot kādu no oficiālajām valodām, un saņemt atbildi tajā pašā valodā.

69. pants

1.   Komitejas plenārsesijas un specializēto nodaļu sanāksmes ir publiskas.

2.   Komiteja pēc kādas ieinteresētās iestādes vai struktūras lūguma vai pēc Biroja priekšlikuma var pasludināt par konfidenciālām atsevišķas debates, kas nav saistītas ar konsultatīvo darbu.

3.   Pārējās sanāksmes nav publiskas. Sēdes vadītājs var lemt par citu personu dalību sēdēs novērotāju statusā, ja tam ir pamatoti iemesli.

70. pants

1.   Eiropas Savienības iestāžu pārstāvji var piedalīties un uzstāties Komitejas un tās struktūrvienību sanāksmēs.

2.   Citu organizāciju pārstāvjus un attiecīgi pilnvarotas iestāžu un organizāciju amatpersonas var uzaicināt piedalīties, uzstāties vai atbildēt uz jautājumiem sanāksmēs attiecīgās sanāksmes priekšsēdētāja vadībā.

V NODAĻA

V NODAĻA

KOMITEJAS LOCEKĻU AMATA NOSAUKUMI, PRIVILĒĢIJAS, IMUNITĀTE UN NOLIKUMS, KVESTORI

KOMITEJAS LOCEKĻU AMATA NOSAUKUMI, PRIVILĒĢIJAS, IMUNITĀTE UN NOLIKUMS, KVESTORI

71. pants

1.   Komitejas locekļu amata nosaukums ir “Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas loceklis”.

2.   Uz Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļiem attiecas Līgumiem pievienotā 7. protokola IV nodaļas 10. panta noteikumi par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā.

72. pants

1.   Nolikumā par Komitejas locekļiem ir izklāstītas Komitejas locekļu tiesības un pienākumi, kā arī noteikumi, kas reglamentē viņu darbību un attiecības ar Komiteju un tās dienestiem. Tajā ietvertas arī sankcijas par neatbilstošu rīcību.

Nolikumā par Komitejas locekļiem ir noteikti arī pasākumi, ko var veikt, ja pārkāpts šis Reglaments vai minētais nolikums.

2.   Reglamenta pielikumā pievienots Rīcības kodekss, kurā definēti un precizēti Komitejas locekļu un viņu aizvietotāju pienākumi.

3.   Pilnvaru termiņa sākumā Komitejas locekļi apņemas ievērot pilnsapulces pieņemto Rīcības kodeksu un to apliecina ar parakstu. Komitejas locekļu rīcību raksturo savstarpēja cieņa un Līgumos izklāstīto vērtību un principu ievērošana. Viņi rīkojas ar cieņpilnu attieksmi pret Komitejas reputāciju. Debatēs Komitejas locekļi atturas no neslavu ceļošiem, rasistiskiem, dzimumdiskriminējošiem un ksenofobiem izteikumiem un rīcības.

Minēto standartu un noteikumu neievērošanas gadījumā var tikt piemēroti Rīcības kodeksā paredzētie pasākumi.

Šā panta piemērošana neierobežo Komitejas locekļu vārda brīvību.

Tā balstīta uz pilnīgu to Komitejas locekļu pilnvaru ievērošanu, kuras noteiktas Savienības primārajos tiesību aktos un Nolikumā par Komitejas locekļiem.

Piemērošana ir balstīta uz atklātības principu, un tā nodrošina, ka Komitejas locekļiem noteikumi ir izskaidroti; Komitejas locekļus individuāli informē par viņu tiesībām un pienākumiem.

Ja Komitejas locekļa nodarbināta persona vai kāda cita persona, kurai Komitejas loceklis ir nodrošinājis piekļuvi EESK telpām vai iekārtām, neievēro iepriekš izklāstītās rīcības normas, Rīcības kodeksā noteiktās sankcijas attiecīgā gadījumā var piemērot konkrētajam Komitejas loceklim.

Sankcijas, kas piemērojamas rīcības normu neievērošanas gadījumā, ir noteiktas Rīcības kodeksā, kuru pieņem pilnsapulce.

EESK savus noteikumus pielīdzina Eiropas Parlamenta noteikumiem, ciktāl tie ir saderīgi ar Nolikumu par Komitejas locekļiem, un šim nolūkam izveido attiecīgas struktūras.

Tiek izveidota Padomdevēja komiteja locekļu rīcības jautājumos (saskaņā ar EESK locekļu rīcības kodeksu).

4.   Stājoties amatā, Komitejas locekļi sagatavo deklarāciju par finansiālām vai citām interesēm, kas var ietekmēt viņu darbu Komitejā.

Vismaz reizi gadā viņi nepārprotami apstiprina deklarācijā norādīto informāciju un, ja ir mainījusies viņu situācija, nekavējoties ievieš tajā izmaiņas.

Nolikumā par Komitejas locekļiem un Komitejas locekļu un aizvietotāju rīcības kodeksā ir noteikti arī pasākumi, ko var veikt, ja tiek pārkāpts šis Reglaments, Rīcības kodekss vai minētais nolikums.

73. pants

1.   Pēc Biroja priekšlikuma pilnsapulce uz divarpus gadu termiņu ievēlē Padomdevējā komitejā locekļu rīcības jautājumos sešus locekļus — trīs sievietes un trīs vīriešus —, kam Komitejas struktūrā nav citu pastāvīgu pienākumu.

2.   Ja ir aizdomas, ka kāds Komitejas loceklis Rīcības kodeksu ir pārkāpis, Padomdevēja komiteja 30 kalendāro dienu laikā Komitejas loceklim, kas to pieprasa, konfidenciāli sniedz norādījumus par Rīcības kodeksa noteikumu interpretāciju un piemērošanu. Attiecīgajam loceklim ir tiesības balstīties uz šiem norādījumiem.

3.   Pēc Komitejas priekšsēdētāja pieprasījuma Padomdevēja komiteja izvērtē arī varbūtējos Rīcības kodeksa pārkāpumus un iesaka priekšsēdētājam, kādus iespējamos pasākumus veikt.

74. pants

Pēc Biroja priekšlikuma pilnsapulce uz katru divarpus gadu termiņu ievēlē trīs locekļus, kuriem Komitejā nav citu pastāvīgu pienākumu un kuri veido kvestoru grupu; tai ir šādi pienākumi:

| a) | uzraudzīt un nodrošināt Nolikuma par Komitejas locekļiem pareizu izpildi, |
| --- | --- |

a)

uzraudzīt un nodrošināt Nolikuma par Komitejas locekļiem pareizu izpildi,

| b) | izstrādāt priekšlikumus Nolikuma par Komitejas locekļiem pilnveidošanai un uzlabošanai, |
| --- | --- |

b)

izstrādāt priekšlikumus Nolikuma par Komitejas locekļiem pilnveidošanai un uzlabošanai,

| c) | sekmēt un veikt atbilstīgus pasākumus, lai atrisinātu neskaidrības vai domstarpības, kas saistītas ar Nolikuma par Komitejas locekļiem piemērošanu, |
| --- | --- |

c)

sekmēt un veikt atbilstīgus pasākumus, lai atrisinātu neskaidrības vai domstarpības, kas saistītas ar Nolikuma par Komitejas locekļiem piemērošanu,

| d) | nodrošināt saikni starp Komitejas locekļiem un ģenerālsekretariātu jautājumos, kas saistīti ar Nolikuma par Komitejas locekļiem piemērošanu. |
| --- | --- |

d)

nodrošināt saikni starp Komitejas locekļiem un ģenerālsekretariātu jautājumos, kas saistīti ar Nolikuma par Komitejas locekļiem piemērošanu.

VI NODAĻA

VI NODAĻA

LOCEKĻU PILNVARU TERMIŅA BEIGAS, AMATU NESAVIENOJAMĪBA

LOCEKĻU PILNVARU TERMIŅA BEIGAS, AMATU NESAVIENOJAMĪBA

75. pants

1.   Komitejas locekļu pilnvaru termiņš beidzas Padomes noteiktā piecu gadu termiņa beigās, kad tiek atjaunots Komitejas sastāvs.

2.   Komitejas locekļa pilnvaras beidzas viņa atkāpšanās, pilnvaru zaudēšanas, nāves, nepārvaramas varas vai amatu nesavienojamības gadījumā.

3.   Komitejas locekļa funkcijas nav savienojamas ar valdības, valsts parlamenta, kādas Eiropas Savienības iestādes, Reģionu komitejas vai Eiropas Investīciju bankas Direktoru padomes locekļa funkcijām, kā arī ar Eiropas Savienības ierēdņa vai darbinieka amatu.

4.   Par atkāpšanos paziņo ar vēstuli, ko adresē Komitejas priekšsēdētājam.

5.   Pilnvaru zaudēšanas apstākļi ir izklāstīti šā Reglamenta 64. panta 2. punktā. Tādā gadījumā Padome, ja tā nolemj izbeigt locekļa pilnvaras, uzsāk nomaiņas procedūru.

6.   Atkāpšanās, nāves, nepārvaramas varas vai amatu nesavienojamības gadījumā Komitejas priekšsēdētājs ziņo par to Padomei, kura apstiprina vakanto vietu un uzsāk nomaiņas procedūru. Atkāpšanās gadījumā loceklis, kurš atkāpjas, tomēr paliek amatā līdz dienai, kad stājas spēkā rīkojums par viņu nomainošā locekļa iecelšanu, ja vien loceklis, kurš atkāpjas, nenorāda citādi.

7.   Visos šā panta 2. punktā norādītajos gadījumos jauno Komitejas locekli ieceļ uz atlikušo pilnvaru termiņu.

76. pants

1.   Pēc Biroja priekšlikuma, kas pieņemts ar vismaz trīs ceturtdaļām Biroja locekļu balsu, pilnsapulcē var ierosināt izteikt neuzticību Komitejas priekšsēdētājam nopietnu un pienācīgi konstatētu iemeslu dēļ.

Tādā gadījumā minēto priekšlikumu iekļauj nākamās plenārsesijas darba kārtības sākumā.

2.   Pilnsapulce pieņem lēmumu ar aizklātu balsošanu, bez iespējas deleģēt balsstiesības, uzklausījusi pēc kārtas vienu locekli no katras grupas, pēc tam prezidija locekļus, kuri vēlas izteikties, un beigās priekšsēdētāju.

Lēmums par neuzticības izteikšanu uzskatāms par pieņemtu, ja par to nobalsojušas trīs ceturtdaļas klātesošo locekļu. Pretējā gadījumā tas uzskatāms par noraidītu.

3.   Ja tiek pieņemts lēmums par neuzticības izteikšanu, pilnsapulce nekavējoties nomaina priekšsēdētāju ar kādu locekli no tās pašas grupas.

Šajā nolūkā pilnsapulci uz laiku vada Komitejas priekšsēdētāja vietnieks no tās grupas, kura nākamā pārņems EESK priekšsēdētāja pilnvaras.

4.   Ja pilnsapulce nevar nekavējoties veikt šo nomaiņu, tās darbs tiek apturēts, lai grupas varētu sagatavot priekšlikumu; pilnsapulce atsāk darbu, ja iespējams, tajā pašā dienā, un to vada uz laiku izvēlētais sēdes vadītājs.

5.   Komitejas loceklis, kurš ir no tās pašas grupas un kurš nomaina amatā priekšsēdētāju, paliek amatā līdz sākotnēji paredzētā pilnvaru termiņa beigām.

VII NODAĻA

VII NODAĻA

KOMITEJAS ADMINISTRĀCIJA

KOMITEJAS ADMINISTRĀCIJA

77. pants

1.   Komitejai atbalstu sniedz sekretariāts ģenerālsekretāra vadībā;, ģenerālsekretāra darbību pārrauga Komitejas priekšsēdētājs, kurš pārstāv Biroju.

2.   Ģenerālsekretārs piedalās Biroja sēdēs padomdevēja statusā un protokolē tās.

3.   Viņš dod Birojam svinīgu solījumu pildīt savus pienākumus pilnīgi objektīvi un pēc labākās sirdsapziņas.

4.   Ģenerālsekretārs saskaņā ar šo Reglamentu nodrošina pilnsapulces, Biroja un priekšsēdētāja pieņemto lēmumu izpildi un ik pēc trim mēnešiem rakstiski ziņo priekšsēdētājam par pieņemtajiem vai plānotajiem izpildes kritērijiem un pasākumiem administratīvo vai organizatorisko problēmu un personāla jautājumu risināšanā.

5.   Ģenerālsekretārs var deleģēt savas pilnvaras priekšsēdētāja noteiktajās robežās.

6.   Birojs, pamatojoties uz ģenerālsekretāra priekšlikumu, nosaka ģenerālsekretariāta struktūrshēmu tā, lai ģenerālsekretariāts nodrošinātu Komitejas un tās struktūrvienību darbību un palīdzētu locekļiem viņu pienākumu izpildē, tostarp sanāksmju organizēšanā un atzinumu izstrādē.

7.   Pilnvaras, ko ģenerālsekretāram deleģē priekšsēdētājs, ir pagaidu pilnvaras: tās beidzas ne vēlāk kā priekšsēdētāja pilnvaru termiņa beigās.

78. pants

Jauna ģenerālsekretāra iecelšanas kārtība ir šāda:

| 1. | Birojs






  — | pieņem lēmumu par ģenerālsekretāra statusu (ierēdnis vai pagaidu darbinieks), ieceļ redakcijas komiteju trīs locekļu sastāvā un pēc tam apstiprina paziņojumu par vakanci, |
| --- | --- | --- |

1.

Birojs

—

pieņem lēmumu par ģenerālsekretāra statusu (ierēdnis vai pagaidu darbinieks), ieceļ redakcijas komiteju trīs locekļu sastāvā un pēc tam apstiprina paziņojumu par vakanci,

| — | ieceļ priekšatlases komiteju sešu Komitejas locekļu sastāvā un nosaka termiņu, kādā minētās komitejas darba rezultāti jāiesniedz Birojam. |
| --- | --- |

—

ieceļ priekšatlases komiteju sešu Komitejas locekļu sastāvā un nosaka termiņu, kādā minētās komitejas darba rezultāti jāiesniedz Birojam.

| 2. | Priekšatlases komitejas uzdevums ir izskatīt kandidatūras, rīkot intervijas, sagatavot pamatotu ziņojumu, kurā iekļauts prioritārā secībā sastādīts kandidātu saraksts, ņemot vērā viņu kompetenci saskaņā ar kārtību un kritērijiem, kas izklāstīti paziņojumā par vakanci, kā arī izvirzīt kandidātu vai kandidātu sarakstu šim amatam. |
| --- | --- |

2.

Priekšatlases komitejas uzdevums ir izskatīt kandidatūras, rīkot intervijas, sagatavot pamatotu ziņojumu, kurā iekļauts prioritārā secībā sastādīts kandidātu saraksts, ņemot vērā viņu kompetenci saskaņā ar kārtību un kritērijiem, kas izklāstīti paziņojumā par vakanci, kā arī izvirzīt kandidātu vai kandidātu sarakstu šim amatam.

| 3. | Priekšatlases komiteja savu uzdevumu veic pilnīgi neatkarīgi, objektīvi, ievērojot konfidencialitāti un balstoties uz kritērijiem, kurus Birojs noteicis, izveidojot minēto komiteju.
  Priekšatlases komitejai palīdz kompetentie Komitejas sekretariāta dienesti, un vajadzības gadījumā tā var vērsties pie ārējiem ekspertiem. |
| --- | --- |

3.

Priekšatlases komiteja savu uzdevumu veic pilnīgi neatkarīgi, objektīvi, ievērojot konfidencialitāti un balstoties uz kritērijiem, kurus Birojs noteicis, izveidojot minēto komiteju.

Priekšatlases komitejai palīdz kompetentie Komitejas sekretariāta dienesti, un vajadzības gadījumā tā var vērsties pie ārējiem ekspertiem.

| 4. | Pēc priekšatlases komitejas ziņojuma izskatīšanas Birojs pieņem galīgo lēmumu, balsojot, ja nepieciešams, vairākās kārtās.
  Ja par kandidātu pirmajā kārtā nobalso vairāk nekā puse Biroja locekļu, prombūtnē esošos locekļus ieskaitot, viņu ieceļ, un otrā kārta nav nepieciešama.
  Ja pirmajā kārtā neviens kandidāts neiegūst vairāk nekā pusi balsu, Birojs atlasa divus kandidātus, kas ir ieguvuši visvairāk balsu, un rīko otro kārtu, pēc kuras ieceļ to kandidātu, kurš ieguvis visvairāk klātesošo locekļu balsu.
  Ja balsu skaits ir vienāds un pēc pirmās kārtas nav iespējams atlasīt tikai divus kandidātus vai iecelt ģenerālsekretāru pēc otrās kārtas, nākamajā iespējamā datumā sasauc jaunu Biroja sēdi, lai ieceltu ģenerālsekretāru. |
| --- | --- |

4.

Pēc priekšatlases komitejas ziņojuma izskatīšanas Birojs pieņem galīgo lēmumu, balsojot, ja nepieciešams, vairākās kārtās.

Ja par kandidātu pirmajā kārtā nobalso vairāk nekā puse Biroja locekļu, prombūtnē esošos locekļus ieskaitot, viņu ieceļ, un otrā kārta nav nepieciešama.

Ja pirmajā kārtā neviens kandidāts neiegūst vairāk nekā pusi balsu, Birojs atlasa divus kandidātus, kas ir ieguvuši visvairāk balsu, un rīko otro kārtu, pēc kuras ieceļ to kandidātu, kurš ieguvis visvairāk klātesošo locekļu balsu.

Ja balsu skaits ir vienāds un pēc pirmās kārtas nav iespējams atlasīt tikai divus kandidātus vai iecelt ģenerālsekretāru pēc otrās kārtas, nākamajā iespējamā datumā sasauc jaunu Biroja sēdi, lai ieceltu ģenerālsekretāru.

79. pants

1.   Visas pilnvaras, ko saskaņā ar Eiropas Savienības Civildienesta noteikumiem piešķir iecēlējinstitūcijai un saskaņā ar pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību piešķir iestādei, kura ir pilnvarota slēgt darba līgumus, attiecībā uz ģenerālsekretāru īsteno Birojs.

2.   Pilnvaras, ko saskaņā ar Eiropas Savienības Civildienesta noteikumiem piešķir iecēlējinstitūcijai, īsteno šādi:

| — | attiecībā uz ģenerālsekretāra vietniekiem un direktoriem pilnvaras īsteno Birojs, pamatojoties uz ģenerālsekretāra priekšlikumu un piemērojot Civildienesta noteikumu 29., 30., 31., 40., 41., 49., 50., 51., 78. pantu un 90. panta 1. punktu; attiecībā uz pārējiem Civildienesta noteikumiem, 90. panta 2. punktu ieskaitot, pilnvaras īsteno Komitejas priekšsēdētājs, pamatojoties uz ģenerālsekretāra priekšlikumu; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz ģenerālsekretāra vietniekiem un direktoriem pilnvaras īsteno Birojs, pamatojoties uz ģenerālsekretāra priekšlikumu un piemērojot Civildienesta noteikumu 29., 30., 31., 40., 41., 49., 50., 51., 78. pantu un 90. panta 1. punktu; attiecībā uz pārējiem Civildienesta noteikumiem, 90. panta 2. punktu ieskaitot, pilnvaras īsteno Komitejas priekšsēdētājs, pamatojoties uz ģenerālsekretāra priekšlikumu;

| — | attiecībā uz






  — | direktora vietniekiem, |
| --- | --- | --- |

—

attiecībā uz

—

direktora vietniekiem,

| — | nodaļu vadītājiem, |
| --- | --- |

—

nodaļu vadītājiem,

pilnvaras īsteno Komitejas priekšsēdētājs, pamatojoties uz ģenerālsekretāra priekšlikumu un pēc apspriešanās ar paplašināto prezidiju;

| — | attiecībā uz AD funkciju grupas ierēdņiem, kas neieņem nodaļu vadītāju vai augstākus amatus, un AST un AST/SC funkciju grupas ierēdņiem pilnvaras īsteno ģenerālsekretārs. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz AD funkciju grupas ierēdņiem, kas neieņem nodaļu vadītāju vai augstākus amatus, un AST un AST/SC funkciju grupas ierēdņiem pilnvaras īsteno ģenerālsekretārs.

3.   Pilnvaras, kas saskaņā ar Eiropas Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību ir piešķirtas iestādei, kura ir pilnvarota slēgt līgumus, īsteno šādi:

| — | attiecībā uz pagaidu darbiniekiem, ko ieceļ ģenerālsekretāra vietnieka vai direktora amatā, pilnvaras īsteno Birojs, pamatojoties uz ģenerālsekretāra priekšlikumu un piemērojot Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 11., 17., 33. un 48. pantu; attiecībā uz citiem Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības noteikumiem pilnvaras īsteno Komitejas priekšsēdētājs, pamatojoties uz ģenerālsekretāra priekšlikumu; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz pagaidu darbiniekiem, ko ieceļ ģenerālsekretāra vietnieka vai direktora amatā, pilnvaras īsteno Birojs, pamatojoties uz ģenerālsekretāra priekšlikumu un piemērojot Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 11., 17., 33. un 48. pantu; attiecībā uz citiem Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības noteikumiem pilnvaras īsteno Komitejas priekšsēdētājs, pamatojoties uz ģenerālsekretāra priekšlikumu;

| — | attiecībā uz pagaidu darbiniekiem, ko ieceļ direktora vietnieka vai nodaļas vadītāja amatā, pilnvaras īsteno Komitejas priekšsēdētājs, pamatojoties uz ģenerālsekretāra priekšlikumu; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz pagaidu darbiniekiem, ko ieceļ direktora vietnieka vai nodaļas vadītāja amatā, pilnvaras īsteno Komitejas priekšsēdētājs, pamatojoties uz ģenerālsekretāra priekšlikumu;

| — | attiecībā uz AD funkciju grupas pagaidu darbiniekiem, kas neieņem nodaļas vadītāja vai augstāku amatu, un visiem AST un AST/SC funkciju grupas pagaidu darbiniekiem pilnvaras īsteno ģenerālsekretārs; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz AD funkciju grupas pagaidu darbiniekiem, kas neieņem nodaļas vadītāja vai augstāku amatu, un visiem AST un AST/SC funkciju grupas pagaidu darbiniekiem pilnvaras īsteno ģenerālsekretārs;

| — | attiecībā uz īpašajiem padomniekiem un līgumdarbiniekiem pilnvaras īsteno ģenerālsekretārs. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz īpašajiem padomniekiem un līgumdarbiniekiem pilnvaras īsteno ģenerālsekretārs.

4.   Pilnvaras, kas iestādei piešķirtas ar Civildienesta noteikumu 110. pantu, lai ieviestu Civildienesta noteikumu īstenošanas vispārīgos noteikumus un noteikumus, kas pieņemti, iestādēm savstarpēji vienojoties, īsteno priekšsēdētājs. Attiecībā uz citiem vispārīgiem noteikumiem šīs pilnvaras īsteno ģenerālsekretārs.

5.   Birojs, priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs var deleģēt pilnvaras, kas viņiem piešķirtas ar šo pantu.

6.   Saskaņā ar iepriekšējo punktu pieņemtajos lēmumos par deleģēšanu ir jānorāda deleģēto pilnvaru apjoms, to robežas un spēkā esamības termiņš, kā arī tas, vai attiecīgās pilnvaras drīkst deleģēt tālāk.

7.   Attiecībā uz ierēdņu iecelšanu ģenerālsekretāra vietnieka, direktora, direktora vietnieka, konsultatīvā darba nodaļas vadītāja amatā

| — | paziņojumu par vakanci vienlaicīgi publicē visās Eiropas Savienības iestādēs; |
| --- | --- |

—

paziņojumu par vakanci vienlaicīgi publicē visās Eiropas Savienības iestādēs;

| — | pirms kandidātu atlases ģenerālsekretārs sagatavo vērtēšanas tabulu, pamatojoties uz paziņojumu par vakanci; |
| --- | --- |

—

pirms kandidātu atlases ģenerālsekretārs sagatavo vērtēšanas tabulu, pamatojoties uz paziņojumu par vakanci;

| — | kandidātu atlases posmā ģenerālsekretāram palīdz trīs Biroja locekļi; |
| --- | --- |

—

kandidātu atlases posmā ģenerālsekretāram palīdz trīs Biroja locekļi;

| — | procedūras beigās ģenerālsekretārs savu priekšlikumu par iecelšanu iesniedz Birojam, kas uz minētā priekšlikuma pamata pieņem lēmumu. |
| --- | --- |

—

procedūras beigās ģenerālsekretārs savu priekšlikumu par iecelšanu iesniedz Birojam, kas uz minētā priekšlikuma pamata pieņem lēmumu.

80. pants

1.   Katrai grupai ir sekretariāts, kas tieši pakļauts attiecīgās grupas priekšsēdētājam.

2.   Iestādes, kas kompetenta iecelt amatā, pilnvaras attiecībā uz ierēdņiem, kas darbam grupās norīkoti, piemērojot Civildienesta noteikumu 37. panta a) apakšpunkta otro ievilkumu, saistībā ar Civildienesta noteikumu 38. panta piemērošanu īsteno, pamatojoties uz attiecīgās grupas priekšsēdētāja priekšlikumu, tostarp attiecībā uz lēmumiem par viņu karjeras virzību grupā.

Ja ierēdnis, kas norīkots darbam kādā grupā, atsāk darbu Komitejas sekretariātā, viņam piešķir tādu amata pakāpi, kādu viņš būtu tiesīgs saņemt, būdams ierēdnis.

3.   Iestādes, kas ir kompetenta slēgt darba līgumus, pilnvaras attiecībā uz pagaidu darbiniekiem, kas darbam grupā norīkoti, piemērojot Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 2. panta c) punktu, saistībā ar minētās nodarbināšanas kārtības 8. panta 3. daļas, 9. panta un 10. panta 3. punkta piemērošanu īsteno, pamatojoties uz attiecīgās grupas priekšsēdētāja priekšlikumu.

81. pants

1.   Priekšsēdētāja rīcībā ir viņa personālais birojs.

2.   Personālā biroja darbiniekus pieņem darbā saskaņā ar budžetu kā pagaidu darbiniekus. Iestādes, kas ir kompetenta slēgt darba līgumus, pilnvaras īsteno priekšsēdētājs.

82. pants

1.   Līdz katra gada 1. jūnijam ģenerālsekretārs iesniedz Birojam Komitejas izdevumu un ieņēmumu provizoriskās tāmes projektu nākamajam finanšu gadam. Finanšu un budžeta lietu komisija izskata minēto projektu pirms tā apspriešanas Birojā un, ja nepieciešams, izsaka piezīmes vai ierosina grozījumus. Birojs izstrādā Komitejas izdevumu un ieņēmumu provizorisko tāmi. Birojs to nosūta, ievērojot kārtību un termiņus, kas noteikti Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam.

2.   Komitejas priekšsēdētājs, rīkojoties saskaņā ar Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam, izpilda vai liek izpildīt izdevumu un ieņēmumu tāmi.

83. pants

1.   Tiek izveidota Revīzijas komiteja, kas konsultē Komitejas priekšsēdētāju un Biroju revīzijas jomā. Revīzijas komiteja savus pienākumus pilda pilnīgi neatkarīgi, ievērojot Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam, un, konkrēti, iekšējā revidenta pilnvaras un pienākumus.

Revīzijas komiteja arī pārrauga visus pārskata sagatavošanas procesus un iekšējās kontroles sistēmas, kā arī visus uzraudzības procesus saistībā ar likumības, noteikumu, profesionālo standartu un rīcības kodeksu ievērošanu.

2.   Revīzijas komiteja iesniedz pārskatus Komitejas priekšsēdētājam, kas tos nekavējoties pārsūta Birojam.

3.   Revīzijas komitejas struktūru, sastāvu, pienākumus un darbības noteikumus nosaka ar Biroja lēmumu.

4.   Birojs pēc grupu priekšlikuma ieceļ Revīzijas komitejas locekļus.

Revīzijas komitejas locekļa statuss nav savienojams ar Komitejas Biroja locekļa, Finanšu un budžeta lietu komisijas locekļa un kvestoru grupas locekļa statusu.

5.   Revīzijas komiteja pieņem savus iekšējos noteikumus, lai nodrošinātu, ka tā pilda savu lomu un funkciju un īsteno savus uzdevumus, tiesības un pienākumus, kā noteikts šajā pantā.

6.   Revīzijas komitejas locekļa nomaiņa notiek tādā pašā kārtībā, kāda paredzēta šā panta 4. punkta pirmajā daļā.

84. pants

Komitejai paredzēto korespondenci adresē priekšsēdētājam vai ģenerālsekretāram.

VIII NODAĻA

VIII NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

85. pants

Šajā Reglamentā minētie amatu un dienesta pienākumu nosaukumi attiecas gan uz sievietēm, gan uz vīriešiem.

86. pants

1.   Komiteja ar locekļu absolūtu balsu vairākumu var pieņemt lēmumu par šā Reglamenta pārskatīšanu.

2.   Lai Reglamentu pārskatītu, Komiteja izveido Reglamenta komisiju. Jaunā Reglamenta projekta izstrādei Komiteja ieceļ galveno ziņotāju.

3.   Pēc Reglamenta pieņemšanas ar absolūtu balsu vairākumu pilnsapulce pagarina Reglamenta komisijas pilnvaras par ne vairāk kā 60 dienām, lai tā vajadzības gadījumā varētu sagatavot priekšlikumu par grozījumiem piemērošanas noteikumos, kuru iesniedz Birojam, kas pieņem lēmumu pēc konsultēšanās ar grupām.

4.   Datumu, kad stājas spēkā jaunais Reglaments un grozījumi piemērošanas noteikumos, nosaka Komiteja tā pieņemšanas brīdī.

87. pants

Šis Reglaments stājas spēkā 2019. gada 15. martā.

TREŠĀ DAĻA

REGLAMENTA ALFABĒTISKAIS RĀDĪTĀJS

REGLAMENTA ALFABĒTISKAIS RĀDĪTĀJS

ALFABĒTISKAIS RĀDĪTĀJS

ALFABĒTISKAIS RĀDĪTĀJS

| ADMINISTRĀCIJA (KOMITEJAS) | 77-84 |
| --- | --- |

| AIZVIETOTĀJI | 21 |
| --- | --- |

| AKTUĀLI JAUTĀJUMI | 52 |
| --- | --- |

| APAKŠKOMITEJAS | 22 |
| --- | --- |

| APVIENOTĀS KONSULTATĪVĀS KOMITEJAS | 29 |
| --- | --- |

| ĀRĒJĀS ATTIECĪBAS (KOMITEJAS) | 14, 28, 29 |
| --- | --- |

| ATKĀPŠANĀS NO AMATA | 75 |
| --- | --- |

| ATZINUMA NOSŪTĪŠANA ATPAKAĻ SPECIALIZĒTAJAI NODAĻAI | 46, 54 |
| --- | --- |

| ATZINUMA PIEPRASĪJUMI | 32, 33, 32, 33 |
| --- | --- |

ATZINUMI

| atzinuma nosūtīšana atpakaļ specializētajai nodaļai | 46, 54 |
| --- | --- |

| atzinuma pieprasījumi | 32, 33 |
| --- | --- |

| atzinumu kategorijas (A, B un C) | 33 |
| --- | --- |

| balsošana | skatīt BALSOŠANA |
| --- | --- |

| darbs pēc atzinuma pieņemšanas | 20 |
| --- | --- |

| forma un saturs | 59 |
| --- | --- |

nosūtīšana

| * Komitejas atzinums | 60 |
| --- | --- |

| pašiniciatīvas atzinums | 32 |
| --- | --- |

| publicēšana | 67 |
| --- | --- |

| specializētās nodaļas atzinums (skatīt | 33 |
| --- | --- |

BALSOŠANA

| balsojuma skaidrojums | 57 |
| --- | --- |

| balsošana bez debatēm | 54 |
| --- | --- |

| balsošanas kārtība | 61 |
| --- | --- |

| balsstiesību deleģēšana | 65 |
| --- | --- |

| kopīgi paziņojumi par balsojumu (jeb mazākuma paziņojums) | 59 |
| --- | --- |

| BALSSTIESĪBU DELEĢĒŠANA | 65 |
| --- | --- |

BUDŽETS

| budžeta izpilde | 11, 82 |
| --- | --- |

| Finanšu un budžeta lietu komisija (CAF) | 11 |
| --- | --- |

| ieņēmumu un izdevumu tāmes sagatavošana | 82 |
| --- | --- |

| DARBA PLĀNOŠANA | 13 |
| --- | --- |

| DARBS PĒC ATZINUMA PIEŅEMŠANAS | 9 |
| --- | --- |

| DEBATES | 54 |
| --- | --- |

| DELEGĀCIJAS | 29 |
| --- | --- |

| DOKUMENTA IZSTRĀDES GRUPAS | 20 |
| --- | --- |

DOKUMENTI

| korespondence | 84 |
| --- | --- |

| publiskošana un izplatīšana | 67, 68 |
| --- | --- |

| DOKUMENTU PUBLISKOŠANA UN IZPLATĪŠANA | 67-70 |
| --- | --- |

| EKSPERTI | 26 |
| --- | --- |

| FINANŠU UN BUDŽETA LIETU KOMISIJA (CAF) | 11 |
| --- | --- |

| GADOS VECĀKAIS LOCEKLIS | 1 |
| --- | --- |

| GALVENIE ZIŅOTĀJI | 23, 54, 86 |
| --- | --- |

| ĢENERĀLSEKRETARIĀTS | 77, 79 |
| --- | --- |

ĢENERĀLSEKRETĀRS

| funkcijas | 77, 79, 82 |
| --- | --- |

| iecelšanas procedūra | 78 |
| --- | --- |

| GROZĪJUMI | 55 |
| --- | --- |

| formāts | 55 |
| --- | --- |

| grozījums specializētajā nodaļā | skatīt SPECIALIZĒTĀ NODAĻA |
| --- | --- |

| iesniegšana | 55 |
| --- | --- |

| izskatīšana | 55 |
| --- | --- |

| noraidīts grozījums | 59 |
| --- | --- |

| visaptverošs grozījums (skatīt PRETATZINUMS) | 56 |
| --- | --- |

GRUPAS

| grupu pienākumi | 30 |
| --- | --- |

| grupu sekretariāti | 30, 80 |
| --- | --- |

| iecēlējinstitūcija | 80 |
| --- | --- |

| izveide un struktūra | 30 |
| --- | --- |

| GRUPU SEKRETARIĀTI | 80 |
| --- | --- |

| IEŅĒMUMU UN IZDEVUMU TĀME | 82 |
| --- | --- |

| IERĒDŅU UN PĀRĒJO DARBINIEKU IECELŠANA | 79, 80 |
| --- | --- |

| IESTĀŽU SADARBĪBA | 10 |
| --- | --- |

| IMUNITĀTE | 2, 71 |
| --- | --- |

| INFORMATĪVI ZIŅOJUMI | 22, 34, 37 |
| --- | --- |

INTEREŠU GRUPAS

| izveide, sastāvs un apstiprināšana | 31 |
| --- | --- |

IZPĒTES GRUPAS

| aizvietotāji | 21 |
| --- | --- |

| izveide | 20, 47 |
| --- | --- |

| locekļa aizvietošana | 66 |
| --- | --- |

| pienākumi un sastāvs | 20, 47 |
| --- | --- |

KOMITEJA

| ārējā pārstāvība | 14 |
| --- | --- |

| darba oficiāla uzsākšana | 1, 2 |
| --- | --- |

| darbība | 48-54 |
| --- | --- |

| sanāksmju sasaukšana | 1, 32 |
| --- | --- |

KOMITEJAS BIROJS

| funkcijas un darbības noteikumi | 9 |
| --- | --- |

| ierēdņu iecelšana | 79 |
| --- | --- |

| ievēlēšana | 4-8 |
| --- | --- |

| lēmumu izpilde | 77 |
| --- | --- |

| locekļa aizvietošana | 8 |
| --- | --- |

| pilnvaru termiņš | 4 |
| --- | --- |

| Reglamenta interpretācija | 9 |
| --- | --- |

| sanāksmju sasaukšana | 9 |
| --- | --- |

| sastāvs | 4 |
| --- | --- |

KOMITEJAS LOCEKĻI

| aizstāšana | 66 |
| --- | --- |

| aizvietotāji | 21 |
| --- | --- |

| amatu nesavienojamība | 75 |
| --- | --- |

| atkāpšanās no amata | 75 |
| --- | --- |

| balsstiesību deleģēšana | 65 |
| --- | --- |

| locekļu pilnvaras, privilēģijas un imunitāte | 2, 71 |
| --- | --- |

| Nolikums par Komitejas locekļiem | 72, 74 |
| --- | --- |

| pilnvaru termiņa beigas | 75 |
| --- | --- |

| prombūtne | 64-65 |
| --- | --- |

| KOMITEJAS PĀRSTĀVĪBA | 14 |
| --- | --- |

| KOMITEJAS PREZIDIJS | skatīt KOMITEJAS PREZIDIJS |
| --- | --- |

| darba programma | 14, 16 |
| --- | --- |

priekšsēdētāja funkcijas

| * Biroja sēdes sasaukšana | 9 |
| --- | --- |

| * finanšu un budžeta pilnvaras | 11 |
| --- | --- |

| * ārējā pārstāvība | 14 |
| --- | --- |

| * Komitejas sasaukšana | 32 |
| --- | --- |

| * plenārsesiju sagatavošana | 49, 50 |
| --- | --- |

| * debašu vadīšana | 54, 55, 57 |
| --- | --- |

| * ierēdņu iecelšana | 79 |
| --- | --- |

| priekšsēdētāja ievēlēšana | 4-7, 30 |
| --- | --- |

| priekšsēdētāja nomaiņa pēc neuzticības izteikšanas | 76 |
| --- | --- |

| priekšsēdētāja pārskats par paveikto | 14 |
| --- | --- |

| priekšsēdētāja sekretariāts | 81 |
| --- | --- |

| KOMITEJAS STRUKTŪRVIENĪBAS | 2 |
| --- | --- |

| KOMUNIKĀCIJAS KOMISIJA (COCOM) | 12 |
| --- | --- |

| KONSULTATĪVĀS KOMISIJAS | 27 |
| --- | --- |

| KOPĪGAS SANĀKSMES | 38 |
| --- | --- |

| KVESTORI | 74 |
| --- | --- |

KVORUMS

| plenārsesija | 51 |
| --- | --- |

| specializētās nodaļas sanāksme | 41 |
| --- | --- |

| LĪDZZIŅOTĀJI | 20, 47 |
| --- | --- |

| LOCEKĻI | skatīt KOMITEJAS LOCEKĻI |
| --- | --- |

NEPIECIEŠAMAIS BALSU VAIRĀKUMS

A)   vēlēšanās

Komitejas Birojā

| * locekļi | 4, 7 |
| --- | --- |

| * priekšsēdētāja vietnieks | 4, 7 |
| --- | --- |

| * priekšsēdētājs | 4, 7 |
| --- | --- |

B)   lēmuma pieņemšanai

| izpētes grupas un ziņotāji | 20, 47 |
| --- | --- |

| Komitejas Biroja sanāksmes sasaukšana | 9 |
| --- | --- |

| Reglamenta pārskatīšana | 86 |
| --- | --- |

NESAVIENOJAMĪBA

| amatu nesavienojamība locekļiem | 75 |
| --- | --- |

| NEUZTICĪBAS IZTEIKŠANA | 76 |
| --- | --- |

| NOLIKUMS PAR KOMITEJAS LOCEKĻIEM | 72 |
| --- | --- |

| NOVĒROŠANAS CENTRI | 24 |
| --- | --- |

| OFICIĀLAIS VĒSTNESIS | 67 |
| --- | --- |

| ORGANIZĒTA PILSONISKĀ SABIEDRĪBA (skatīt Preambulu) | 28, 29 |
| --- | --- |

| PADOMDEVĒJA KOMITEJA LOCEKĻU RĪCĪBAS JAUTĀJUMOS | 73 |
| --- | --- |

| PAPLAŠINĀTAIS PREZIDIJS | 16 |
| --- | --- |

| PASTĀVĪGĀS IZPĒTES GRUPAS | 20 |
| --- | --- |

| PAZIŅOJUMS PAR BALSOJUMU (locekļa) | skatīt BALSOŠANA, balsojuma skaidrojums |
| --- | --- |

| PAZIŅOJUMS/NOSTĀJA (grupas, interešu grupas) | 59 |
| --- | --- |

| PIEMĒROŠANAS NOTEIKUMI | 9, 86 |
| --- | --- |

PILNSAPULCE

| atzinuma nosūtīšana atpakaļ specializētajai nodaļai | 46, 54 |
| --- | --- |

| darba kārtība | 50, 52, 53 |
| --- | --- |

| darba organizēšana | 48-60 |
| --- | --- |

| debašu norise | 54 |
| --- | --- |

| iestāžu dalība | 70 |
| --- | --- |

| kvorums | 51 |
| --- | --- |

| lēmumu publiskums | 68 |
| --- | --- |

| plenārsesijas | 48 |
| --- | --- |

| plenārsesiju sagatavošana | 49, 50 |
| --- | --- |

| priekšlikums attiecībā uz procedūru | 57 |
| --- | --- |

| protokols | 58 |
| --- | --- |

| sanāksmju publiskums | 69, 70 |
| --- | --- |

| PILNVARU ZAUDĒŠANA | 75 |
| --- | --- |

| PLENĀRSESIJAS DARBA KĀRTĪBA | 50, 52, 53, 76 |
| --- | --- |

| PRETATZINUMS | 56, 59 |
| --- | --- |

| PRIEKŠLIKUMS ATTIECĪBĀ UZ PROCEDŪRU | 57 |
| --- | --- |

PRIEKŠSĒDĒTĀJA VIETNIEKI

| funkcijas | 15-16 |
| --- | --- |

| vēlēšanas | 7 |
| --- | --- |

| PRIVILĒĢIJAS UN IMUNITĀTE | 2, 71 |
| --- | --- |

| PROMBŪTNE (locekļu) | 64-66 |
| --- | --- |

PROTOKOLS

| plenārsesija | 58 |
| --- | --- |

| specializētās nodaļas sanāksme | 45 |
| --- | --- |

| PUBLISKUMS (PLENĀRSESIJU UN SANĀKSMJU) | 69, 70 |
| --- | --- |

| REGLAMENTA INTERPRETĀCIJA | 9 |
| --- | --- |

| REGLAMENTA KOMISIJA | 86 |
| --- | --- |

| REGLAMENTA PĀRSKATĪŠANA | 86 |
| --- | --- |

| REGLAMENTA STĀŠANĀS SPĒKĀ | 87 |
| --- | --- |

| REVĪZIJAS KOMITEJA | 83 |
| --- | --- |

| REZOLŪCIJAS | 35, 53 |
| --- | --- |

| RĪCĪBAS KODEKSS (EESK LOCEKĻU) | 72 |
| --- | --- |

| RŪPNIECĪBAS PĀRMAIŅU KONSULTATĪVĀ KOMISIJA | 27, 37 |
| --- | --- |

SPECIALIZĒTĀS NODAĻAS

| atzinuma izstrāde | 42, 43 |
| --- | --- |

| atzinums | 20, 43, 44 |
| --- | --- |

| birojs (skatīt | 19 |
| --- | --- |

| darba norise | 37-47 |
| --- | --- |

| eksperti | 26 |
| --- | --- |

| funkcijas | 20 |
| --- | --- |

| grozījums | 55 |
| --- | --- |

| informatīvs ziņojums | 22, 34, 37 |
| --- | --- |

| izveide | 17 |
| --- | --- |

| kopīgas sanāksmes | 38 |
| --- | --- |

| kvorums | 41 |
| --- | --- |

| locekļa aizvietošana | 18 |
| --- | --- |

| locekļu iecelšana | 18 |
| --- | --- |

| locekļu pilnvaru termiņš | 18 |
| --- | --- |

| locekļu skaits | 18 |
| --- | --- |

| pilnvaras | 17 |
| --- | --- |

| prombūtne | 64, 65, 66 |
| --- | --- |

| protokols | 45 |
| --- | --- |

| sanāksmes | 39, 40 |
| --- | --- |

| sanāksmju publiskums | 69, 70 |
| --- | --- |

| sanāksmju sasaukšana | 39 |
| --- | --- |

| sastāvs | 18 |
| --- | --- |

| specializēto nodaļu skaits | 17 |
| --- | --- |

| steidzamības procedūra | 63 |
| --- | --- |

SPECIALIZĒTĀS NODAĻAS BIROJS

| pilnvaru termiņš | 19 |
| --- | --- |

| sastāvs | 19 |
| --- | --- |

| vēlēšanas | 19 |
| --- | --- |

STEIDZAMĪBA (STEIDZAMĪBAS PROCEDŪRA)

| Komitejas līmenī | 62 |
| --- | --- |

| specializēto nodaļu līmenī | 63 |
| --- | --- |

| STEIDZAMĪBAS PROCEDŪRA | 62, 63 |
| --- | --- |

| STRUKTURĒTS DIALOGS AR PILSONISKO SABIEDRĪBU | 28, 29 |
| --- | --- |

UZKLAUSĪŠANA

| uzaicināto personu uzklausīšana | 25 |
| --- | --- |

| UZSTĀŠANĀS LAIKA IEROBEŽOJUMI | 57 |
| --- | --- |

VĒLĒŠANAS

| Komitejas prezidijs un Birojs | 4-8 |
| --- | --- |

| specializētās nodaļas priekšsēdētājs un birojs | 19 |
| --- | --- |

| VĒLĒŠANU KOMISIJA | 7 |
| --- | --- |

CETURTĀ DAĻA

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS LOCEKĻU RĪCĪBAS KODEKSS

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS LOCEKĻU RĪCĪBAS KODEKSS

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas (turpmāk “Komiteja”) locekļi,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 2. pantu (3), 3. pantu (4) un 13. panta 4. punktu (5),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 300.–304 pantu (6),

ņemot vērā Līgumiem pievienotā Protokola (Nr. 7) par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā IV nodaļas 10. panta noteikumus,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un it īpaši pantus par Komitejas padomdevējas funkciju, proti, 8., 10., 19., 25., 43.2., 46., 50., 59.1., 91.1., 95.3., 100.2., 113., 114., 115., 148.2., 149., 151., 153., 156., 157.3., 159., 164., 165.4. (pirmais ievilkums), 166.4., 168.4., 168.5., 169.3., 172., 173.3., 175., 177., 178., 182., 188., 192., 194.2. pantu (7);

ņemot vērā Komitejas Reglamentu (8) un Nolikumu par Komitejas locekļiem (9),

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

tā kā, neskarot spēkā esošos Nolikuma un Reglamenta noteikumus, daži no tiem izrietošie pienākumi ir jāizklāsta Rīcības kodeksā,

tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 300. pantu Komitejas locekļi Eiropas Savienības un Eiropas iedzīvotāju vispārējās interesēs pilda pienākumus pilnīgi neatkarīgi. Pienākumu veikšanas laikā, kā arī ceļā uz sanāksmi vai no sanāksmes uz viņiem attiecas privilēģijas un imunitāte, kas noteiktas Protokolā par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā (10). Konkrētāk, pilnvaru termiņa laikā viņi rīkojas ar cieņu un godprātīgi,

tā kā Rīcības kodekss, kurā ir noteikti un paskaidroti Komitejas locekļiem un viņu aizvietotājiem piemērojamie pienākumi, ir jāpārskata, lai ņemtu vērā kodeksa piemērošanā gūto pieredzi un lai tas atbilstu augstajiem ētikas standartiem, kuru ievērošana tiek gaidīta no Komitejas locekļiem,

pēc Komitejas kvestoru ierosinājuma un pēc apspriešanās ar Komitejas Biroju nolēma ar pilnsapulces balsojumu pieņemt šādu Rīcības kodeksu.

Rīcības kodekss ir spēkā visos gadījumos, kas saistīti ar Komitejas locekļu savstarpējām attiecībām vai attiecībām ar jebkuru citu personu, kura strādā Komitejā.

Komitejas locekļi savu pilnvaru termiņa sākumā paraksta šo Rīcības kodeksu, ko pilnsapulce pieņēma 2019. gada 20. februārī.

1. pants

Vispārīgi principi

1.   Rīcības kodekss attiecas uz Komitejas locekļiem un viņu aizvietotājiem.

2.   Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļi pārstāv dažādas ekonomikas un sociālās jomas dalībnieku interešu grupas. Viņus izvirza attiecīgās valsts valdība un ieceļ Padome (11) uz piecu gadu termiņu.

3.   Komitejas locekļi “pilda pienākumus pilnīgi neatkarīgi” (12), un saskaņā ar Līgumu viņiem nevar būt saistoši nekādi obligāti norādījumi.

4.   Komitejas locekļi ņem vērā tādus vispārējos rīcības principus kā godprātība, atklātība, rūpība, godīgums, atbildība un Komitejas reputācijas ievērošana un rīkojas saskaņā ar tiem.

5.   Komitejas locekļi, pildot pienākumus, rīkojas neatkarīgi un Eiropas Savienības un Eiropas iedzīvotāju vispārējās interesēs.

6.   Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 2. un 3. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu Komitejas locekļi, pildot pienākumus, gādā, ka tiek veicinātas, efektīvi aizsargātas un ievērotas tādas tiesības un vērtības kā, piemēram, cilvēka cieņa, nediskriminēšana, tolerance, brīvība, solidaritāte, tiesiskuma princips un sieviešu un vīriešu līdztiesība (13).

7.   Loceklim piedaloties Komitejas darbā, viņa personiskās intereses nedrīkst būt pārākas par Savienības vispārējām interesēm (14).

2. pants

Pienākumu apraksts

1.   Komitejas locekļi palīdz īstenot Komitejas padomdevējas funkciju (15).

2.   Lai gan locekļi pastāvīgi pārstāv Komiteju, viņi nav pastāvīgi klātesoši Komitejas mītnē.

3.   Viņi savus pienākumus veic sekmīgas sadarbības gaisotnē.

4.   Īstenojot savus pienākumus, locekļi sekmē demokrātiju un uz cilvēktiesībām balstītas vērtības.

5.   Locekļi pilnībā izpilda viņiem Komitejā uzticētos uzdevumus un piedalās konsultatīvajā darbā.

6.   Locekļi apņemas nodrošināt darbu pēc Komitejas atzinumu pieņemšanas.

3. pants

Brīvība, neatkarība un savstarpējā cieņa

Veicot savus pienākumus un saskaņā ar 1. panta 4. punktu Komitejas locekļi, savstarpēji ievērojot katras personas brīvību, neatkarīgi no izvēles privātajā dzīvē apņemas panākt vislabāko iespējamo konsensu visu interesēs (16).

16

4. pants

Cieņa

1.   Neskarot tiesības uz vārda brīvību, Komitejas locekļi apņemas pienākumus veikt ar cieņpilnu attieksmi darbavietā. Komitejas locekļi atturas no jebkāda veida aizskarošas izturēšanās un nosoda šādu rīcību (17).

2.   Locekļi apņemas atbilstoši izmantot imunitāti un atvieglojumus, kas viņiem piešķirti Komitejas interesēs un padomdevēja funkciju īstenošanai.

3.   Viņi ievēro konfidencialitātes prasības, kas noteiktas Līgumā un Nolikumā par EESK locekļiem (18).

5. pants

Godprātība un finanšu pārredzamība

1.   Par padomdevēja pienākumu izpildi Komitejas locekļi saņem Padomes noteikto atalgojumu (19), bet ne algu Komitejā.

2.   Komandējuma izdevumus, ko viņiem atlīdzina Komiteja, nevar otrreiz atlīdzināt kāda trešā puse (20).

3.   Lai gan viņu izstrādātajiem atzinumiem ir tikai konsultatīva nozīme, locekļi, stājoties amatā, saskaņā ar pārredzamības principu iesniedz Komitejas priekšsēdētājam finansiālo interešu deklarāciju.

4.   Attiecībā uz amatā esošajiem locekļiem prasība iesniegt finansiālo interešu deklarāciju stājās spēkā 2011. gadā. Finansiālo interešu deklarācijā iekļauj informāciju, kas norādīta Nolikuma par EESK locekļiem 5.a pantā (21).

6. pants

Interešu konflikti

Komitejas locekļi izvairās no jebkādām situācijām, kuras rada personīgu interešu konfliktu vai kuras varētu pamatoti par tādām uzskatīt. Interešu konflikts rodas, ja personīgas intereses var ietekmēt Komitejas locekļa pienākumu neatkarīgu pildīšanu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 300. pantā, Komitejas 2019. gada Reglamentā, īpaši tā 2. panta 3. punktā, un Nolikuma par EESK locekļiem 9. pantā.

7. pants

Padomdevēja komiteja locekļu rīcības jautājumos

1.   Tiek izveidota Padomdevēja komiteja locekļu rīcības jautājumos (“Padomdevēja komiteja”).

2.   Pēc Biroja priekšlikuma pilnsapulce uz divarpus gadu termiņu ievēlē Padomdevējā komitejā sešus locekļus — trīs sievietes un trīs vīriešus —, kam Komitejas struktūrā (22) nav citu pastāvīgu pienākumu.

3.   Padomdevēja komiteja 30 kalendāro dienu laikā katram loceklim, kas to personīgi pieprasa, konfidenciāli sniedz norādījumus par šā Rīcības kodeksa noteikumu interpretāciju un piemērošanu. Attiecīgajam loceklim ir tiesības balstīties uz minētajiem norādījumiem.

4.   Pēc Komitejas priekšsēdētāja pieprasījuma Padomdevēja komiteja izvērtē arī varbūtējos šā Rīcības kodeksa pārkāpumus un iesaka priekšsēdētājam, kādus iespējamos pasākumus veikt.

8. pants

Procedūra iespējamu Rīcības kodeksa pārkāpumu gadījumā

1.   Ja ir pamats domāt, ka kāds Komitejas loceklis ir pārkāpis šo Rīcības kodeksu, Komitejas priekšsēdētājs, ievērojot nevainīguma prezumpciju un cietušo aizsardzību, rakstiski informē iesaistītos locekļus un nekavējoties nodod jautājumu Padomdevējai komitejai (23).

2.   Padomdevēja komiteja izvērtē iespējamā pārkāpuma apstākļus un, nodrošinot pilnīgu konfidencialitāti, uzklausa attiecīgos locekļus. Pamatojoties uz saviem secinājumiem, Padomdevēja komiteja sagatavo Komitejas priekšsēdētājam ieteikumu par iespējamu lēmumu.

3.   Ņemot vērā Padomdevējas komitejas ieteikumus un pēc tam, kad attiecīgais loceklis ir uzaicināts iesniegt rakstiskus apsvērumus, Komitejas priekšsēdētājs apspriežas ar paplašināto prezidiju un lūdz Birojam pieņemt lēmumu par pasākumiem, ko varētu veikt saskaņā ar Nolikumu par EESK locekļiem un Komitejas Reglamentu.

Atkarībā no Komitejas locekļa nodarījuma smaguma pakāpes var piemērot šādas sankcijas:

| — | rakstisks brīdinājums; |
| --- | --- |

—

rakstisks brīdinājums;

| — | rakstiskā brīdinājuma iekļaušana Biroja sēdes protokolā un, attiecīgā gadījumā, plenārsesijas protokolā; |
| --- | --- |

—

rakstiskā brīdinājuma iekļaušana Biroja sēdes protokolā un, attiecīgā gadījumā, plenārsesijas protokolā;

| — | Komitejas locekļa pagaidu atbrīvošana no ziņotāja, izpētes grupas priekšsēdētāja un locekļa pienākumu pildīšanas, dalības komandējumos un ārpuskārtas sanāksmēs. |
| --- | --- |

—

Komitejas locekļa pagaidu atbrīvošana no ziņotāja, izpētes grupas priekšsēdētāja un locekļa pienākumu pildīšanas, dalības komandējumos un ārpuskārtas sanāksmēs.

9. pants

Kodeksa piemērošana

Komitejas priekšsēdētāja uzdevums ir nodrošināt, ka locekļi ievēro šo kodeksu. Ja kodeksa piemērošanā rodas grūtības, priekšsēdētājs apspriežas ar paplašināto prezidiju un pēc tam lūdz Birojam pieņemt lēmumu.

10. pants

Stāšanās spēkā

Šis Rīcības kodekss stājas spēkā no brīža, kad to pieņem Komitejas pilnsapulce.

---

(1)  Vēlāk Reglaments grozīts 2003. gada 27. februārī, 2004. gada 31. martā, 2006. gada 5. jūlijā, 2008. gada 12. martā un 2010. gada 14. jūlijā.

1

(2)  Pilnīga definīcija, kas atbilst Biroja 2016. gada 19. janvāra lēmumam, tiks iekļauta Reglamenta piemērošanas noteikumos.

2

(3)  
  OV C 326, 26.10.2012., 13. lpp. Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā noteikts: “Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības. Šīs vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība.”

3

(4)  
  OV C 326, 26.10.2012., 13. lpp. – 3. pantā konkretizēts: “Savienības mērķis ir veicināt mieru, stiprināt savas vērtības un savu tautu labklājību.”

4

(5)  
  OV C 326, 26.10.2012., 13. lpp. – “Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai palīdz Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja, kuras pilda padomdevējas funkcijas.”

5

(6)  
  OV C 326, 26.10.2012., 47. lpp.

6

(7)  
  OV C 326, 26.10.2012., 47. lpp.

7

(8)  Reglaments, 2019. gads.

8

(9)  Nolikums par Komitejas locekļiem, 2012. gads, it īpaši 2. pants par amatu nesavienojamību, un Reglaments, 2019. gads, 75. pants.

9

(10)  2019. gada Reglamenta 2. panta 3. punkts un Nolikuma par Komitejas locekļiem 9. pants.

10

(11)  LESD 302. panta 1. un 2. punkts.

11

(12)  LESD 300. panta 4. punkts un EESK Reglamenta 2. panta 3. punkts.

12

(13)  
  OV C 326, 26.10.2012., 13. lpp., Pamattiesību harta.

13

(14)  LESD 300. panta 4. punkts un 304. pants.

14

(15)  LESD 300. panta 1. punkts un 304. pants.

15

(16)  Pamattiesību hartas 11. panta 1. punkts.

16

(17)  Šajā jautājumā EESK personālam ir saistoša Regula Nr. 31 (EEK), Nr. 11 (EAEK), ar kuru nosaka Eiropas Ekonomikas kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas Civildienesta noteikumus un pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību.

17

(18)  LESD 339. pants; Nolikuma par EESK locekļiem 8. pants.

18

(19)  LESD 301. pants.

19

(20)  EESK 1999. gada 11. oktobra lēmums un 2005. gada 25. maija Iestāžu nolīgums (OLAF iekšējā izmeklēšana).

20

OLAF

(21)  Nolikums par EESK locekļiem, 2012. gads – 5.a pants (Finansiālo interešu deklarācija).

21

5.a

(22)  EESK priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieki, grupu un specializēto nodaļu / CCMI priekšsēdētāji un kvestori.

22

(23)  EESK priekšsēdētājs nekavējoties iesniedz Padomdevējai komitejai visas saņemtās sūdzības.

23

---