# Uradni list L 201/2019

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 201 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6230. julij 2019 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 201

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6230. julij 2019

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1271 z dne 25. julija 2019 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2018/1848 glede zneska, ki je na voljo za Romunijo za povrnitev odobritev, prenesenih iz proračunskega leta 2018, v skladu s členom 26(5) Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1272 z dne 29. julija 2019 o popravku Izvedbene uredbe (EU) 2017/2470 o oblikovanju seznama Unije novih živil in Izvedbenega sklepa (EU) 2017/2078 o odobritvi razširitve uporabe beta-glukanov iz kvasovk kot nove živilske sestavine v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 3 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1273 z dne 26. julija 2019 o nekaterih začasnih zaščitnih ukrepih v zvezi z afriško prašičjo kugo na Slovaškem
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 5777)

   (
  1
  ) | 6 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1274 z dne 29. julija 2019 o enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira, ki se uporablja za referenčne vrednosti v Avstraliji, v skladu z Uredbo (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 9 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1275 z dne 29. julija 2019 o enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira, ki se uporablja za referenčne vrednosti v Singapurju, v skladu z Uredbo (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 13 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1276 z dne 29. julija 2019 o razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije 2012/627/EU o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Avstralije za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (
  1
  ) | 17 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1277 z dne 29. julija 2019 o razveljavitvi Izvedbenega sklepa 2012/630/EU o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Kanade za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (
  1
  ) | 20 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1278 z dne 29. julija 2019 o razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije 2014/248/EU o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Singapurja za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (
  1
  ) | 23 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1279 z dne 29. julija 2019 o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Združenih držav Amerike za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (
  1
  ) | 26 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1280 z dne 29. julija 2019 o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Mehike za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (
  1
  ) | 30 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1281 z dne 29. julija 2019 o razveljavitvi Izvedbenega sklepa 2014/245/EU o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Brazilije za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (
  1
  ) | 34 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1282 z dne 29. julija 2019 o razveljavitvi Izvedbenega sklepa 2014/246/EU o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Argentine za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (
  1
  ) | 37 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1283 z dne 29. julija 2019 o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Japonske za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (
  1
  ) | 40 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1284 z dne 29. julija 2019 o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Hongkonga za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (
  1
  ) | 43 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1271 z dne 25. julija 2019 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2018/1848 glede zneska, ki je na voljo za Romunijo za povrnitev odobritev, prenesenih iz proračunskega leta 2018, v skladu s členom 26(5) Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1272 z dne 29. julija 2019 o popravku Izvedbene uredbe (EU) 2017/2470 o oblikovanju seznama Unije novih živil in Izvedbenega sklepa (EU) 2017/2078 o odobritvi razširitve uporabe beta-glukanov iz kvasovk kot nove živilske sestavine v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

3

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1273 z dne 26. julija 2019 o nekaterih začasnih zaščitnih ukrepih v zvezi z afriško prašičjo kugo na Slovaškem
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 5777)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 5777)

1

6

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1274 z dne 29. julija 2019 o enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira, ki se uporablja za referenčne vrednosti v Avstraliji, v skladu z Uredbo (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

9

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1275 z dne 29. julija 2019 o enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira, ki se uporablja za referenčne vrednosti v Singapurju, v skladu z Uredbo (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

13

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1276 z dne 29. julija 2019 o razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije 2012/627/EU o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Avstralije za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (
  1
  )

1

17

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1277 z dne 29. julija 2019 o razveljavitvi Izvedbenega sklepa 2012/630/EU o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Kanade za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (
  1
  )

1

20

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1278 z dne 29. julija 2019 o razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije 2014/248/EU o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Singapurja za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (
  1
  )

1

23

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1279 z dne 29. julija 2019 o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Združenih držav Amerike za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (
  1
  )

1

26

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1280 z dne 29. julija 2019 o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Mehike za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (
  1
  )

1

30

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1281 z dne 29. julija 2019 o razveljavitvi Izvedbenega sklepa 2014/245/EU o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Brazilije za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (
  1
  )

1

34

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1282 z dne 29. julija 2019 o razveljavitvi Izvedbenega sklepa 2014/246/EU o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Argentine za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (
  1
  )

1

37

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1283 z dne 29. julija 2019 o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Japonske za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (
  1
  )

1

40

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1284 z dne 29. julija 2019 o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Hongkonga za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (
  1
  )

1

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 30.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 201/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 201/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/1271

z dne 25. julija 2019

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2018/1848 glede zneska, ki je na voljo za Romunijo za povrnitev odobritev, prenesenih iz proračunskega leta 2018, v skladu s členom 26(5) Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (1) ter zlasti člena 26(6) Uredbe,

po posvetovanju z Odborom za kmetijska sklada,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2018/1848 (2) so določeni zneski, ki so na voljo državam članicam za povrnitev končnim prejemnikom v proračunskem letu 2019. Ti zneski ustrezajo zmanjšanju v zvezi s finančno disciplino, ki so ga države članice v proračunskem letu 2018 dejansko izvedle na podlagi izjav držav članic o odhodkih za obdobje od 16. oktobra 2017 do 15. oktobra 2018. |
| --- | --- |

(1)

V Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2018/1848 (2) so določeni zneski, ki so na voljo državam članicam za povrnitev končnim prejemnikom v proračunskem letu 2019. Ti zneski ustrezajo zmanjšanju v zvezi s finančno disciplino, ki so ga države članice v proračunskem letu 2018 dejansko izvedle na podlagi izjav držav članic o odhodkih za obdobje od 16. oktobra 2017 do 15. oktobra 2018.

| (2) | Kar zadeva Romunijo, se v podrobni izjavi o odhodkih ni v celoti upošteval prag v višini 2 000 EUR, ki se uporablja za finančno disciplino v skladu s členom 8(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Zato zaradi dobrega finančnega poslovodenja v Izvedbeni uredbi (EU) 2018/1848 Romuniji ni bil na voljo noben znesek za povrnitev. |
| --- | --- |

(2)

Kar zadeva Romunijo, se v podrobni izjavi o odhodkih ni v celoti upošteval prag v višini 2 000 EUR, ki se uporablja za finančno disciplino v skladu s členom 8(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Zato zaradi dobrega finančnega poslovodenja v Izvedbeni uredbi (EU) 2018/1848 Romuniji ni bil na voljo noben znesek za povrnitev.

| (3) | Romunija je pozneje Komisijo obvestila o pravilnem znesku finančne discipline, ki bi se moral uporabiti v Romuniji v proračunskem letu 2018, če bi se v celoti upošteval prag v višini 2 000 EUR. Za zagotovitev, da se zadevni zneski lahko povrnejo romunskim kmetom, bi morala Komisija določiti ustrezni znesek, ki je na voljo Romuniji. |
| --- | --- |

(3)

Romunija je pozneje Komisijo obvestila o pravilnem znesku finančne discipline, ki bi se moral uporabiti v Romuniji v proračunskem letu 2018, če bi se v celoti upošteval prag v višini 2 000 EUR. Za zagotovitev, da se zadevni zneski lahko povrnejo romunskim kmetom, bi morala Komisija določiti ustrezni znesek, ki je na voljo Romuniji.

| (4) | Izvedbeno uredbo (EU) 2018/1848 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Izvedbeno uredbo (EU) 2018/1848 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ker sprememba, določena s to uredbo, vpliva na uporabo Izvedbene uredbe (EU) 2018/1848, ki se uporablja od 1. decembra 2018, bi se morala tudi ta uredba uporabljati od navedenega dne; zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(5)

Ker sprememba, določena s to uredbo, vpliva na uporabo Izvedbene uredbe (EU) 2018/1848, ki se uporablja od 1. decembra 2018, bi se morala tudi ta uredba uporabljati od navedenega dne; zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V preglednici Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) 2018/1848 se doda naslednji vnos po vrstici, ki zadeva Portugalsko:

| „Romunija | 16 669 111 “ |
| --- | --- |

„Romunija

16 669 111 “

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. decembra 2018.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. julija 2019

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 549.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1848 z dne 26. novembra 2018 o povrnitvi odobritev, prenesenih iz proračunskega leta 2018, v skladu s členom 26(5) Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 300, 27.11.2018, str. 4).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (UL L 347, 20.12.2013, str. 608).

3

---

| 30.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 201/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 201/3

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/1272

z dne 29. julija 2019

o popravku Izvedbene uredbe (EU) 2017/2470 o oblikovanju seznama Unije novih živil in Izvedbenega sklepa (EU) 2017/2078 o odobritvi razširitve uporabe beta-glukanov iz kvasovk kot nove živilske sestavine v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/2283 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o novih živilih, spremembi Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta in razveljaviti Uredbe (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Komisije (ES) št. 1852/2001 (1) ter zlasti členov 8 in 12 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 8 Uredbe (EU) 2015/2283 mora Komisija do 1. januarja 2018 vzpostaviti seznam Unije novih živil, odobrenih ali priglašenih na podlagi Uredbe (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 8 Uredbe (EU) 2015/2283 mora Komisija do 1. januarja 2018 vzpostaviti seznam Unije novih živil, odobrenih ali priglašenih na podlagi Uredbe (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

| (2) | Seznam Unije novih živil, odobrenih ali priglašenih na podlagi Uredbe (ES) št. 258/97, je bil oblikovan z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/2470 (3). |
| --- | --- |

(2)

Seznam Unije novih živil, odobrenih ali priglašenih na podlagi Uredbe (ES) št. 258/97, je bil oblikovan z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/2470 (3).

| (3) | Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/1023 (4) je bila popravljena Izvedbena uredba (EU) 2017/2470 o oblikovanju seznama Unije novih živil, tako da je bilo vključenih več odobrenih ali priglašenih novih živil, ki jih ni bilo na prvotnem seznamu Unije. |
| --- | --- |

(3)

Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/1023 (4) je bila popravljena Izvedbena uredba (EU) 2017/2470 o oblikovanju seznama Unije novih živil, tako da je bilo vključenih več odobrenih ali priglašenih novih živil, ki jih ni bilo na prvotnem seznamu Unije.

| (4) | Po objavi Izvedbene uredbe (EU) 2017/2470 in Izvedbene uredbe (EU) 2018/1023 je Komisija v Prilogi k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/2470 odkrila dodatne napake. |
| --- | --- |

(4)

Po objavi Izvedbene uredbe (EU) 2017/2470 in Izvedbene uredbe (EU) 2018/1023 je Komisija v Prilogi k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/2470 odkrila dodatne napake.

| (5) | Popravki so potrebni, da bi zagotovili jasnost in pravno varnost za nosilce živilske dejavnosti in pristojne organe držav članic ter tako zagotovili ustrezno izvajanje in uporabo seznama Unije novih živil. |
| --- | --- |

(5)

Popravki so potrebni, da bi zagotovili jasnost in pravno varnost za nosilce živilske dejavnosti in pristojne organe držav članic ter tako zagotovili ustrezno izvajanje in uporabo seznama Unije novih živil.

| (6) | Pristojni organ Italije je 22. novembra 2018 Komisiji predložil zahtevek za popravek seznama Unije v zvezi s poimenovanjem in posebno zahtevo za označevanje novega živila „izvleček Echinacea purpurea iz celičnih kultur“. To novo živilo je bilo odobreno z uradnim obvestilom v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 258/97. Pristojni organ Italije je naredil napako, ko je priglasil napačno ime celičnih kultur, zato zahteva, da se ime celičnih kultur HTN®Vb nadomesti z imenom EchiPure-PCTM pri poimenovanju novega živila, navedenega na seznamu Unije, in v posebni zahtevi za označevanje živil, ki ga vsebujejo, ter v specifikacijah novega živila. |
| --- | --- |

(6)

Pristojni organ Italije je 22. novembra 2018 Komisiji predložil zahtevek za popravek seznama Unije v zvezi s poimenovanjem in posebno zahtevo za označevanje novega živila „izvleček Echinacea purpurea iz celičnih kultur“. To novo živilo je bilo odobreno z uradnim obvestilom v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 258/97. Pristojni organ Italije je naredil napako, ko je priglasil napačno ime celičnih kultur, zato zahteva, da se ime celičnih kultur HTN®Vb nadomesti z imenom EchiPure-PCTM pri poimenovanju novega živila, navedenega na seznamu Unije, in v posebni zahtevi za označevanje živil, ki ga vsebujejo, ter v specifikacijah novega živila.

| (7) | Zato sta potrebna popravek poimenovanja in posebne zahteve za označevanje v tabeli 1 ter popravek specifikacij v tabeli 2 Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/2470 v zvezi z novim živilom „izvleček Echinacea purpurea iz celičnih kultur“. |
| --- | --- |

(7)

Zato sta potrebna popravek poimenovanja in posebne zahteve za označevanje v tabeli 1 ter popravek specifikacij v tabeli 2 Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/2470 v zvezi z novim živilom „izvleček Echinacea purpurea iz celičnih kultur“.

| (8) | Novo živilo „beta-glukani iz kvasovk“ je bilo z Izvedbenim sklepom Komisije 2011/762/EU (5) odobreno pod določenimi pogoji za uporabo. Uporaba beta-glukanov iz kvasovk v dodatnih kategorijah živil je bila pozneje odobrena z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2017/2078 (6). V specifikacijah beta-glukanov iz kvasovk v Izvedbenem sklepu (EU) 2017/2078 so merske enote težkih kovin napačno izražene v mg/g namesto v mg/kg. Ta napaka je bila prenesena v seznam Unije, oblikovan z Izvedbeno uredbo (EU) 2017/2470. Zato bi bilo treba specifikacije beta-glukanov iz kvasovk, ki se nanašajo na težke kovine, v Prilogi I k Izvedbenemu sklepu (EU) 2017/2078 in v tabeli 2 Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/2470 ustrezno popraviti. |
| --- | --- |

(8)

Novo živilo „beta-glukani iz kvasovk“ je bilo z Izvedbenim sklepom Komisije 2011/762/EU (5) odobreno pod določenimi pogoji za uporabo. Uporaba beta-glukanov iz kvasovk v dodatnih kategorijah živil je bila pozneje odobrena z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2017/2078 (6). V specifikacijah beta-glukanov iz kvasovk v Izvedbenem sklepu (EU) 2017/2078 so merske enote težkih kovin napačno izražene v mg/g namesto v mg/kg. Ta napaka je bila prenesena v seznam Unije, oblikovan z Izvedbeno uredbo (EU) 2017/2470. Zato bi bilo treba specifikacije beta-glukanov iz kvasovk, ki se nanašajo na težke kovine, v Prilogi I k Izvedbenemu sklepu (EU) 2017/2078 in v tabeli 2 Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/2470 ustrezno popraviti.

| (9) | Izvedbeno uredbo (EU) 2017/2470 in Izvedbeni sklep (EU) 2017/2078 bi bilo treba ustrezno popraviti. |
| --- | --- |

(9)

Izvedbeno uredbo (EU) 2017/2470 in Izvedbeni sklep (EU) 2017/2078 bi bilo treba ustrezno popraviti.

| (10) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/2470 se popravi v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Priloga I k Izvedbenemu sklepu (EU) 2017/2078 se popravi v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. julija 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 327, 11.12.2015, str. 1.

1

(2)  Uredba (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 1997 v zvezi z novimi živili in novimi živilskimi sestavinami (UL L 43, 14.2.1997, str. 1).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2470 z dne 20. decembra 2017 o oblikovanju seznama Unije novih živil v skladu z Uredbo (EU) 2015/2283 Evropskega parlamenta in Sveta o novih živilih (UL L 351, 30.12.2017, str. 72).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1023 z dne 23. julija 2018 o popravku Izvedbene uredbe (EU) 2017/2470 o oblikovanju seznama Unije novih živil (UL L 187, 24.7.2018, str. 1).

4

(5)  Izvedbeni sklep Komisije 2011/762/EU z dne 24. novembra 2011 o odobritvi dajanja na trg beta-glukanov iz kvasovk kot nove živilske sestavine v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 313, 26.11.2011, str. 41).

5

(6)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/2078 z dne 10. novembra 2017 o odobritvi razširitve uporabe beta-glukanov iz kvasovk kot nove živilske sestavine v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 295, 14.11.2017, str. 77).

6

---

PRILOGA

(1)

| (a) | vnos za izvleček Echinacea purpurea iz celičnih kultur v tabeli 1 (Odobrena nova živila) se nadomesti z naslednjim:









  Odobreno novo živilo | Pogoji za uporabo novih živil | Dodatne posebne zahteve za označevanje | Druge zahteve |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „Izvleček

  Echinacea purpurea

  iz celičnih kultur | Določena kategorija živil | Najvišje dovoljene ravni | Poimenovanje novega živila pri označevanju živil, ki ga vsebujejo, je ‚posušeni izvleček Echinacea purpurea iz celičnih kultur EchiPure-PCTM‘.“ | |
| prehranska dopolnila, kot so opredeljena v Direktivi 2002/46/ES | v skladu z običajno uporabo podobnega izvlečka iz cvetov cvetne glavice Echinacea purpurea v prehranskih dopolnilih |

(a)

vnos za izvleček Echinacea purpurea iz celičnih kultur v tabeli 1 (Odobrena nova živila) se nadomesti z naslednjim:

Odobreno novo živilo

Pogoji za uporabo novih živil

Dodatne posebne zahteve za označevanje

Druge zahteve

„Izvleček

  Echinacea purpurea

  iz celičnih kultur

Določena kategorija živil

Najvišje dovoljene ravni

Poimenovanje novega živila pri označevanju živil, ki ga vsebujejo, je ‚posušeni izvleček Echinacea purpurea iz celičnih kultur EchiPure-PCTM‘.“

prehranska dopolnila, kot so opredeljena v Direktivi 2002/46/ES

v skladu z običajno uporabo podobnega izvlečka iz cvetov cvetne glavice Echinacea purpurea v prehranskih dopolnilih

| (b) | vnos za izvleček Echinacea purpurea iz celičnih kultur v tabeli 2 (Specifikacije) se nadomesti z naslednjim:






  Odobreno novo živilo | Specifikacije |
| --- | --- | --- |
| „Izvleček

  Echinacea purpurea

  iz celičnih kultur | Opis/opredelitev:

  Posušeni izvleček Echinacea purpurea iz celičnih kultur EchiPure-PCTM.“ |

(b)

vnos za izvleček Echinacea purpurea iz celičnih kultur v tabeli 2 (Specifikacije) se nadomesti z naslednjim:

Odobreno novo živilo

Specifikacije

„Izvleček

  Echinacea purpurea

  iz celičnih kultur

Opis/opredelitev:

Posušeni izvleček Echinacea purpurea iz celičnih kultur EchiPure-PCTM.“

| (c) | vnosi za beta-glukane iz kvasovk v tabeli 2 (Specifikacije) pod naslovom Težke kovine pri obliki, netopni v vodi, a razpršljivi v številnih tekočih matricah se nadomestijo z naslednjim: | „svinec: < 0,2 mg/kg
  arzen: < 0,2 mg/kg
  živo srebro: < 0,1 mg/kg
  kadmij: < 0,1 mg/kg“ |
| --- | --- | --- |

(c)

vnosi za beta-glukane iz kvasovk v tabeli 2 (Specifikacije) pod naslovom Težke kovine pri obliki, netopni v vodi, a razpršljivi v številnih tekočih matricah se nadomestijo z naslednjim:

„svinec: < 0,2 mg/kg

arzen: < 0,2 mg/kg

živo srebro: < 0,1 mg/kg

kadmij: < 0,1 mg/kg“

(2)

vnosi za svinec, arzen, živo srebro in kadmij v tabeli specifikacij beta-glukanov iz kvasovk (Saccharomyces cerevisiae) se nadomestijo z naslednjim:

| „Svinec | < 0,2 mg/kg |
| --- | --- |
| Arzen | < 0,2 mg/kg |
| Živo srebro | < 0,1 mg/kg |
| Kadmij | < 0,1 mg/kg“ |

„Svinec

< 0,2 mg/kg

Arzen

< 0,2 mg/kg

Živo srebro

< 0,1 mg/kg

Kadmij

< 0,1 mg/kg“

---

SKLEPI

| 30.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 201/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 201/6

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/1273

z dne 26. julija 2019

o nekaterih začasnih zaščitnih ukrepih v zvezi z afriško prašičjo kugo na Slovaškem

(notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 5777)

(Besedilo v slovaškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(3) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Unije z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2), ter zlasti člena 10(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Afriška prašičja kuga je nalezljiva virusna bolezen pri populacijah domačih in divjih prašičev ter lahko resno vpliva na donosnost prašičereje, kar povzroča motnje v trgovini znotraj Unije in izvozu v tretje države. |
| --- | --- |

(1)

Afriška prašičja kuga je nalezljiva virusna bolezen pri populacijah domačih in divjih prašičev ter lahko resno vpliva na donosnost prašičereje, kar povzroča motnje v trgovini znotraj Unije in izvozu v tretje države.

| (2) | Pri izbruhu afriške prašičje kuge obstaja tveganje, da se povzročitelj bolezni razširi na druga gospodarstva s prašiči in divje prašiče. Zato se lahko s trgovino z živimi prašiči ali njihovimi proizvodi razširi tudi iz ene države članice v drugo državo članico in tretje države. |
| --- | --- |

(2)

Pri izbruhu afriške prašičje kuge obstaja tveganje, da se povzročitelj bolezni razširi na druga gospodarstva s prašiči in divje prašiče. Zato se lahko s trgovino z živimi prašiči ali njihovimi proizvodi razširi tudi iz ene države članice v drugo državo članico in tretje države.

| (3) | Direktiva Sveta 2002/60/ES (3) določa minimalne ukrepe, ki jih je treba izvajati v Uniji za nadzor afriške prašičje kuge. V skladu s členom 9 Direktive 2002/60/ES se v primeru izbruhov navedene bolezni določijo okužena in ogrožena območja, na katerih je treba izvajati ukrepe iz členov 10 in 11 navedene direktive. |
| --- | --- |

(3)

Direktiva Sveta 2002/60/ES (3) določa minimalne ukrepe, ki jih je treba izvajati v Uniji za nadzor afriške prašičje kuge. V skladu s členom 9 Direktive 2002/60/ES se v primeru izbruhov navedene bolezni določijo okužena in ogrožena območja, na katerih je treba izvajati ukrepe iz členov 10 in 11 navedene direktive.

| (4) | Slovaška je obvestila Komisijo o trenutnem stanju glede afriške prašičje kuge na svojem ozemlju ter v skladu s členom 9 Direktive 2002/60/ES določila okužena in ogrožena območja, na katerih se izvajajo ukrepi iz členov 10 in 11 navedene direktive. |
| --- | --- |

(4)

Slovaška je obvestila Komisijo o trenutnem stanju glede afriške prašičje kuge na svojem ozemlju ter v skladu s členom 9 Direktive 2002/60/ES določila okužena in ogrožena območja, na katerih se izvajajo ukrepi iz členov 10 in 11 navedene direktive.

| (5) | Da bi preprečili kakršne koli nepotrebne motnje za trgovino v Uniji in se izognili tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba na ravni Unije v sodelovanju s Slovaško opredeliti območja v navedeni državi članici, določena kot okužena in ogrožena z afriško prašičjo kugo. |
| --- | --- |

(5)

Da bi preprečili kakršne koli nepotrebne motnje za trgovino v Uniji in se izognili tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba na ravni Unije v sodelovanju s Slovaško opredeliti območja v navedeni državi članici, določena kot okužena in ogrožena z afriško prašičjo kugo.

| (6) | Zato bi bilo treba do naslednje seje Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo v Prilogi k temu sklepu določiti območja, opredeljena kot okužena in ogrožena območja na Slovaškem, ter trajanje navedene regionalizacije. |
| --- | --- |

(6)

Zato bi bilo treba do naslednje seje Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo v Prilogi k temu sklepu določiti območja, opredeljena kot okužena in ogrožena območja na Slovaškem, ter trajanje navedene regionalizacije.

| (7) | Ta sklep se ponovno pregleda na naslednji seji Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(7)

Ta sklep se ponovno pregleda na naslednji seji Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Slovaška zagotovi, da okužena in ogrožena območja, določena v skladu s členom 9 Direktive 2002/60/ES, zajemajo vsaj območja, ki so navedena kot okužena in ogrožena območja v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep se uporablja do 30. oktobra 2019.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Slovaško republiko.

V Bruslju, 26. julija 2019

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 395, 30.12.1989, str. 13.

1

(2)  
  UL L 224, 18.8.1990, str. 29.

2

(3)  Direktiva Sveta 2002/60/ES z dne 27. junija 2002 o določitvi posebnih ukrepov za nadzor nad afriško prašičjo kugo in o spremembi Direktive 92/119/EGS v zvezi z nalezljivo ohromelostjo prašičev in afriško prašičjo kugo (UL L 192, 20.7.2002, str. 27).

3

---

PRILOGA

| Slovaška | Območja iz člena 1 | Datum konca izvajanja |
| --- | --- | --- |
| Okuženo območje | Municipality of Strážne | 30. oktober 2019 |
| Ogroženo območje | Municipalities of Viničky, Ladmovce, Zemplín, Streda n./B., Svätá Mária, Svinice, Rad časť Hrušov, Svätuše, Somotor, M. Kamenec, V. Kamenec, V. Horeš, M. Horeš, Pribeník | 30. oktober 2019 |

Slovaška

Območja iz člena 1

Datum konca izvajanja

Okuženo območje

Municipality of Strážne

30. oktober 2019

Ogroženo območje

Municipalities of Viničky, Ladmovce, Zemplín, Streda n./B., Svätá Mária, Svinice, Rad časť Hrušov, Svätuše, Somotor, M. Kamenec, V. Kamenec, V. Horeš, M. Horeš, Pribeník

30. oktober 2019

---

| 30.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 201/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 201/9

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/1274

z dne 29. julija 2019

o enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira, ki se uporablja za referenčne vrednosti v Avstraliji, v skladu z Uredbo (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o indeksih, ki se uporabljajo kot referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah ali za merjenje uspešnosti investicijskih skladov, in spremembi direktiv 2008/48/ES in 2014/17/EU ter Uredbe (EU) št. 596/2014 (1) ter zlasti člena 30 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2016/1011 uvaja skupni okvir za zagotavljanje točnosti in celovitosti indeksov, ki se uporabljajo kot referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah ali za merjenje uspešnosti investicijskih skladov v Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2016/1011 uvaja skupni okvir za zagotavljanje točnosti in celovitosti indeksov, ki se uporabljajo kot referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah ali za merjenje uspešnosti investicijskih skladov v Uniji.

| (2) | Navedena uredba se uporablja od 1. januarja 2018, upravljavci, ki niso iz Unije, pa imajo na voljo prehodno obdobje, v katerem je dovoljena uporaba referenčnih vrednosti tretjih držav v Uniji. Po izteku prehodnega obdobja se lahko referenčna vrednost ali kombinacija referenčnih vrednosti, ki jo zagotavlja upravljavec s sedežem v tretji državi, v Uniji uporablja le, če sta na podlagi sklepa Komisije o enakovrednosti ali priznanja ali odobritve s strani pristojnih organov referenčna vrednost in upravljavec vključena v register, ki ga vodi Evropski organ za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: ESMA). |
| --- | --- |

(2)

Navedena uredba se uporablja od 1. januarja 2018, upravljavci, ki niso iz Unije, pa imajo na voljo prehodno obdobje, v katerem je dovoljena uporaba referenčnih vrednosti tretjih držav v Uniji. Po izteku prehodnega obdobja se lahko referenčna vrednost ali kombinacija referenčnih vrednosti, ki jo zagotavlja upravljavec s sedežem v tretji državi, v Uniji uporablja le, če sta na podlagi sklepa Komisije o enakovrednosti ali priznanja ali odobritve s strani pristojnih organov referenčna vrednost in upravljavec vključena v register, ki ga vodi Evropski organ za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: ESMA).

| (3) | Komisija je pooblaščena za sprejemanje izvedbenih sklepov, ki določajo, da je pravni in nadzorni okvir tretje države, kar zadeva posebne upravljavce ali posebne referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti, enakovreden zahtevam iz Uredbe (EU) 2016/1011. Komisija pri ocenjevanju te enakovrednosti upošteva, ali pravni okvir in nadzorna praksa tretje države zagotavljata skladnost z načeli IOSCO za finančne referenčne vrednosti ali, kjer je primerno, z načeli IOSCO za agencije za sporočanje cen nafte ter ali so ti posebni upravljavci ali posebne referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja v navedeni tretji državi. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je pooblaščena za sprejemanje izvedbenih sklepov, ki določajo, da je pravni in nadzorni okvir tretje države, kar zadeva posebne upravljavce ali posebne referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti, enakovreden zahtevam iz Uredbe (EU) 2016/1011. Komisija pri ocenjevanju te enakovrednosti upošteva, ali pravni okvir in nadzorna praksa tretje države zagotavljata skladnost z načeli IOSCO za finančne referenčne vrednosti ali, kjer je primerno, z načeli IOSCO za agencije za sporočanje cen nafte ter ali so ti posebni upravljavci ali posebne referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja v navedeni tretji državi.

| (4) | Referenčne vrednosti, kot sta Australian Bank Bill Swap Rate in S&P/ASX 200 Index, se upravljajo v Avstraliji, v Uniji pa jih uporabljajo številni nadzorovani subjekti. Zato je Komisija ocenila sistem referenčnih vrednosti v Avstraliji. |
| --- | --- |

(4)

Referenčne vrednosti, kot sta Australian Bank Bill Swap Rate in S&P/ASX 200 Index, se upravljajo v Avstraliji, v Uniji pa jih uporabljajo številni nadzorovani subjekti. Zato je Komisija ocenila sistem referenčnih vrednosti v Avstraliji.

| (5) | Zakonodajni okvir za vzpostavitev, nadzor in upravljanje referenčnih vrednosti v Avstraliji zajema shemo izdajanja dovoljenj in podeljuje pooblastila avstralski komisiji za vrednostne papirje in naložbe (Australian Securities and Investments Commission, v nadaljnjem besedilu: ASIC). Poleg tega od upravljavcev pomembnih referenčnih vrednosti zahteva, da od ASIC pridobijo dovoljenje za upravljavca referenčnih vrednosti. Za referenčne vrednosti, ki jih ASIC ni razglasil za pomembne, zakonodajni okvir v Avstraliji dovoljuje upravljavcem, da se vključijo v nacionalni regulativni okvir, tako da zaprosijo za dovoljenje ASIC v skladu z oddelkom 908BD zakona o gospodarskih družbah (Corporations Act), posledično pa zanje veljajo predpisi ASIC za upravljavce in prispevajoče osebe. |
| --- | --- |

(5)

Zakonodajni okvir za vzpostavitev, nadzor in upravljanje referenčnih vrednosti v Avstraliji zajema shemo izdajanja dovoljenj in podeljuje pooblastila avstralski komisiji za vrednostne papirje in naložbe (Australian Securities and Investments Commission, v nadaljnjem besedilu: ASIC). Poleg tega od upravljavcev pomembnih referenčnih vrednosti zahteva, da od ASIC pridobijo dovoljenje za upravljavca referenčnih vrednosti. Za referenčne vrednosti, ki jih ASIC ni razglasil za pomembne, zakonodajni okvir v Avstraliji dovoljuje upravljavcem, da se vključijo v nacionalni regulativni okvir, tako da zaprosijo za dovoljenje ASIC v skladu z oddelkom 908BD zakona o gospodarskih družbah (Corporations Act), posledično pa zanje veljajo predpisi ASIC za upravljavce in prispevajoče osebe.

| (6) | Za pridobitelje dovoljenja ASIC veljajo pogoji dovoljenja in vrsta zakonodajnih zahtev. Pravno zavezujoče zahteve za upravljavce so določene v zakonu o gospodarskih družbah iz leta 2001 (v nadaljnjem besedilu: zakon o gospodarskih družbah), (upravnih) predpisih ASIC iz leta 2018 o finančnih referenčnih vrednostih in (prisilnih) predpisih ASIC iz leta 2018 o finančnih referenčnih vrednostih. Regulativni priročnik ASIC 268 z naslovom – Sistem izdajanja dovoljenj za upravljavce finančnih referenčnih vrednosti (RG 268) – zagotavlja dodatna navodila za upravljavce referenčnih vrednosti. Z delom 7.5B zakona o gospodarskih družbah (kakor je bil spremenjen s spremembo zakona o državnih financah iz leta 2018 (ukrepi št. 5 iz leta 2017) se izvaja zakonodajni okvir za regulacijo finančnih referenčnih vrednosti. |
| --- | --- |

(6)

Za pridobitelje dovoljenja ASIC veljajo pogoji dovoljenja in vrsta zakonodajnih zahtev. Pravno zavezujoče zahteve za upravljavce so določene v zakonu o gospodarskih družbah iz leta 2001 (v nadaljnjem besedilu: zakon o gospodarskih družbah), (upravnih) predpisih ASIC iz leta 2018 o finančnih referenčnih vrednostih in (prisilnih) predpisih ASIC iz leta 2018 o finančnih referenčnih vrednostih. Regulativni priročnik ASIC 268 z naslovom – Sistem izdajanja dovoljenj za upravljavce finančnih referenčnih vrednosti (RG 268) – zagotavlja dodatna navodila za upravljavce referenčnih vrednosti. Z delom 7.5B zakona o gospodarskih družbah (kakor je bil spremenjen s spremembo zakona o državnih financah iz leta 2018 (ukrepi št. 5 iz leta 2017) se izvaja zakonodajni okvir za regulacijo finančnih referenčnih vrednosti.

| (7) | V skladu z oddelkom 908AC zakona o gospodarskih družbah lahko ASIC z zakonodajnim instrumentom razglasi finančno referenčno vrednost za pomembno referenčno vrednost. Kot pomembne referenčne vrednosti se lahko označijo samo tiste referenčne vrednosti, ki izpolnjujejo merila, določena v zakonu. ASIC ugotovi, da (i) je referenčna vrednost sistemsko pomembna za avstralski finančni sistem; ali (ii) da obstaja pomembno tveganje finančne okužbe ali sistemske nestabilnosti v Avstraliji, če je motena razpoložljivost ali celovitost referenčne vrednosti; ali (iii) bi se pojavil bistven vpliv na male ali velike vlagatelje v Avstraliji, če je razpoložljivost ali celovitost referenčne vrednosti motena. |
| --- | --- |

(7)

V skladu z oddelkom 908AC zakona o gospodarskih družbah lahko ASIC z zakonodajnim instrumentom razglasi finančno referenčno vrednost za pomembno referenčno vrednost. Kot pomembne referenčne vrednosti se lahko označijo samo tiste referenčne vrednosti, ki izpolnjujejo merila, določena v zakonu. ASIC ugotovi, da (i) je referenčna vrednost sistemsko pomembna za avstralski finančni sistem; ali (ii) da obstaja pomembno tveganje finančne okužbe ali sistemske nestabilnosti v Avstraliji, če je motena razpoložljivost ali celovitost referenčne vrednosti; ali (iii) bi se pojavil bistven vpliv na male ali velike vlagatelje v Avstraliji, če je razpoložljivost ali celovitost referenčne vrednosti motena.

| (8) | ASIC je z instrumentom ASIC za gospodarske družbe (pomembne finančne referenčne vrednosti) (ASIC Corporations (Significant Financial Benchmarks) Instrument) 2018/420 več finančnih referenčnih vrednosti razglasil za pomembne referenčne vrednosti. Ta sklep je omejen na upravljavce tistih referenčnih vrednosti, ki so navedene v najnovejši veljavni različici instrumenta ASIC za gospodarske družbe (pomembne finančne referenčne vrednosti) 2018/420. Ne zajema upravljavcev finančnih referenčnih vrednosti, ki izpolnjujejo pogoje za izvzetje s področja uporabe Uredbe (EU) 2016/1011 v skladu s členom 2(2) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(8)

ASIC je z instrumentom ASIC za gospodarske družbe (pomembne finančne referenčne vrednosti) (ASIC Corporations (Significant Financial Benchmarks) Instrument) 2018/420 več finančnih referenčnih vrednosti razglasil za pomembne referenčne vrednosti. Ta sklep je omejen na upravljavce tistih referenčnih vrednosti, ki so navedene v najnovejši veljavni različici instrumenta ASIC za gospodarske družbe (pomembne finančne referenčne vrednosti) 2018/420. Ne zajema upravljavcev finančnih referenčnih vrednosti, ki izpolnjujejo pogoje za izvzetje s področja uporabe Uredbe (EU) 2016/1011 v skladu s členom 2(2) navedene uredbe.

| (9) | ASIC lahko izda dovoljenje upravljavcu referenčnih vrednosti v zvezi z eno ali več finančnih referenčnih vrednosti. ASIC mora pri odločanju o izdaji dovoljenja, uvedbi, spremembi ali preklicu pogojev dovoljenja, spremembi dovoljenja ali začasnem preklicu ali odpovedi dovoljenja upoštevati dejavnike iz oddelka 908BO(2) zakona o gospodarskih družbah. Za osebo se šteje, da je storila kaznivo dejanje, če upravlja (ali trdi, da upravlja) pomembno referenčno vrednost, vendar nima dovoljenja za upravljavca referenčnih vrednosti, v katerem je opredeljena finančna referenčna vrednost. |
| --- | --- |

(9)

ASIC lahko izda dovoljenje upravljavcu referenčnih vrednosti v zvezi z eno ali več finančnih referenčnih vrednosti. ASIC mora pri odločanju o izdaji dovoljenja, uvedbi, spremembi ali preklicu pogojev dovoljenja, spremembi dovoljenja ali začasnem preklicu ali odpovedi dovoljenja upoštevati dejavnike iz oddelka 908BO(2) zakona o gospodarskih družbah. Za osebo se šteje, da je storila kaznivo dejanje, če upravlja (ali trdi, da upravlja) pomembno referenčno vrednost, vendar nima dovoljenja za upravljavca referenčnih vrednosti, v katerem je opredeljena finančna referenčna vrednost.

| (10) | ASIC je v skladu z oddelkom 908CA zakona o gospodarskih družbah leta 2018 sprejel (upravne) predpise ASIC o finančnih referenčnih vrednostih (v nadaljnjem besedilu: upravni predpisi) in v skladu z oddelkom 908CD zakona o gospodarskih družbah leta 2018 (prisilne) predpise ASIC o finančnih referenčnih vrednostih (v nadaljnjem besedilu: prisilni predpisi). Upravni predpisi določajo zahteve za pridobitelje dovoljenja za upravljavca referenčnih vrednosti in prispevajoče osebe, vključno z zahtevami glede upravljanja in nadzora, zahtevami glede zunanjega izvajanja, zahtevami za zaščito pred navzkrižji interesov, zahtevami glede zasnove referenčnih vrednosti in metod ter zahtevami glede vhodnih podatkov. Prisilni predpisi urejajo obvezno oblikovanje ali upravljanje pomembne referenčne vrednosti ali podatke, ki jih je obvezno treba predložiti za pomembno finančno referenčno vrednost. |
| --- | --- |

(10)

ASIC je v skladu z oddelkom 908CA zakona o gospodarskih družbah leta 2018 sprejel (upravne) predpise ASIC o finančnih referenčnih vrednostih (v nadaljnjem besedilu: upravni predpisi) in v skladu z oddelkom 908CD zakona o gospodarskih družbah leta 2018 (prisilne) predpise ASIC o finančnih referenčnih vrednostih (v nadaljnjem besedilu: prisilni predpisi). Upravni predpisi določajo zahteve za pridobitelje dovoljenja za upravljavca referenčnih vrednosti in prispevajoče osebe, vključno z zahtevami glede upravljanja in nadzora, zahtevami glede zunanjega izvajanja, zahtevami za zaščito pred navzkrižji interesov, zahtevami glede zasnove referenčnih vrednosti in metod ter zahtevami glede vhodnih podatkov. Prisilni predpisi urejajo obvezno oblikovanje ali upravljanje pomembne referenčne vrednosti ali podatke, ki jih je obvezno treba predložiti za pomembno finančno referenčno vrednost.

| (11) | ASIC je pri pripravi upravnih predpisov upošteval načela IOSCO za finančne referenčne vrednosti, kot se zahteva v oddelku 908CK zakona o gospodarskih družbah. Poleg tega je ASIC proučil pravne in nadzorne okvire v zvezi z referenčnimi vrednostmi v tretjih državah, vključno z Uredbo (EU) 2016/1011, ter druge avstralske sisteme izdajanja dovoljenj na finančnem področju. |
| --- | --- |

(11)

ASIC je pri pripravi upravnih predpisov upošteval načela IOSCO za finančne referenčne vrednosti, kot se zahteva v oddelku 908CK zakona o gospodarskih družbah. Poleg tega je ASIC proučil pravne in nadzorne okvire v zvezi z referenčnimi vrednostmi v tretjih državah, vključno z Uredbo (EU) 2016/1011, ter druge avstralske sisteme izdajanja dovoljenj na finančnem področju.

| (12) | Obrazložitev upravnih predpisov prikazuje, kako upravni in prisilni predpisi ASIC odražajo načela IOSCO. Natančneje, upravni predpisi določajo, da predpis 2.1.2 ustreza načelom IOSCO o ureditvah upravljanja za finančne referenčne vrednosti. Predpis 2.1.3 ustreza načelom IOSCO o nadzoru tretjih oseb, ki sodelujejo pri oblikovanju ali upravljanju vsake finančne referenčne vrednosti, opredeljene v dovoljenju pridobitelja dovoljenja za upravljavca referenčnih vrednosti. Predpis 2.1.4 ustreza načelom IOSCO o navzkrižju interesov za upravljavce finančnih referenčnih vrednosti. Predpis 2.2.1 ustreza načelom IOSCO o zasnovi referenčnih vrednosti. Predpis 2.2.2 ustreza načelom IOSCO o zadostnosti podatkov in notranjem nadzoru zbiranja podatkov. Predpis 2.2.3 ustreza načelom IOSCO o vsebini metodologije, ki se uporablja za določanje finančnih referenčnih vrednosti. Podpredpis 2.2.4(1) ustreza načelom IOSCO o spremembi metodologije, ki se uporablja za določanje finančnih referenčnih vrednosti. Predpis 2.3.1 ustreza načelom IOSCO o okviru kontrole za upravljavce, saj se nanaša na upravljanje tveganja in na glavne zahteve drugih avstralskih sistemov izdajanja dovoljenj. Predpis 2.4.1 ustreza načelom IOSCO o načrtovanju prehoda ali prenehanja dovoljene referenčne vrednosti. Predpis 2.5.1 ustreza načelom IOSCO o „kodeksu ravnanja predlagatelja“. Predpis 2.6.1 ustreza načelom IOSCO o preglednosti določanja referenčnih vrednosti. |
| --- | --- |

(12)

Obrazložitev upravnih predpisov prikazuje, kako upravni in prisilni predpisi ASIC odražajo načela IOSCO. Natančneje, upravni predpisi določajo, da predpis 2.1.2 ustreza načelom IOSCO o ureditvah upravljanja za finančne referenčne vrednosti. Predpis 2.1.3 ustreza načelom IOSCO o nadzoru tretjih oseb, ki sodelujejo pri oblikovanju ali upravljanju vsake finančne referenčne vrednosti, opredeljene v dovoljenju pridobitelja dovoljenja za upravljavca referenčnih vrednosti. Predpis 2.1.4 ustreza načelom IOSCO o navzkrižju interesov za upravljavce finančnih referenčnih vrednosti. Predpis 2.2.1 ustreza načelom IOSCO o zasnovi referenčnih vrednosti. Predpis 2.2.2 ustreza načelom IOSCO o zadostnosti podatkov in notranjem nadzoru zbiranja podatkov. Predpis 2.2.3 ustreza načelom IOSCO o vsebini metodologije, ki se uporablja za določanje finančnih referenčnih vrednosti. Podpredpis 2.2.4(1) ustreza načelom IOSCO o spremembi metodologije, ki se uporablja za določanje finančnih referenčnih vrednosti. Predpis 2.3.1 ustreza načelom IOSCO o okviru kontrole za upravljavce, saj se nanaša na upravljanje tveganja in na glavne zahteve drugih avstralskih sistemov izdajanja dovoljenj. Predpis 2.4.1 ustreza načelom IOSCO o načrtovanju prehoda ali prenehanja dovoljene referenčne vrednosti. Predpis 2.5.1 ustreza načelom IOSCO o „kodeksu ravnanja predlagatelja“. Predpis 2.6.1 ustreza načelom IOSCO o preglednosti določanja referenčnih vrednosti.

| (13) | Poleg tega ASIC zagotavlja regulativna navodila (RG 268) za subjekte, za katere veljajo upravni in prisilni predpisi. V njih je navedeno, kako ASIC razlaga zakonodajo, in vsebujejo praktična navodila o tem, kako lahko subjekti izpolnjujejo svoje obveznosti v skladu z zakonodajo. |
| --- | --- |

(13)

Poleg tega ASIC zagotavlja regulativna navodila (RG 268) za subjekte, za katere veljajo upravni in prisilni predpisi. V njih je navedeno, kako ASIC razlaga zakonodajo, in vsebujejo praktična navodila o tem, kako lahko subjekti izpolnjujejo svoje obveznosti v skladu z zakonodajo.

| (14) | Komisija zato ugotavlja, da so zavezujoče zahteve glede upravljavcev pomembnih referenčnih vrednosti, kot so označene v instrumentu ASIC za gospodarske družbe (pomembne finančne referenčne vrednosti) 2018/420, enakovredne ustreznim zahtevam iz Uredbe (EU) 2016/1011. |
| --- | --- |

(14)

Komisija zato ugotavlja, da so zavezujoče zahteve glede upravljavcev pomembnih referenčnih vrednosti, kot so označene v instrumentu ASIC za gospodarske družbe (pomembne finančne referenčne vrednosti) 2018/420, enakovredne ustreznim zahtevam iz Uredbe (EU) 2016/1011.

| (15) | V skladu s členom 30 Uredbe (EU) 2016/1011 morajo biti zahteve tudi predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja v tretji državi. |
| --- | --- |

(15)

V skladu s členom 30 Uredbe (EU) 2016/1011 morajo biti zahteve tudi predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja v tretji državi.

| (16) | Upravljavci referenčnih vrednosti, ki so pridobili dovoljenje v Avstraliji, so pod stalnim nadzorom ASIC. Oddelek 908AF zakona o gospodarskih družbah določa, da je ASIC odgovoren za nadzor finančnih referenčnih vrednosti, za katere je bilo izdano dovoljenje. ASIC je tudi odgovoren za zagotavljanje, da upravljavci referenčnih vrednosti izpolnjujejo svoje obveznosti iz zakona o gospodarskih družbah, upravnih in prisilnih predpisov, ter v zvezi s tem redno ocenjuje, ali upravljavci referenčnih vrednosti izpolnjujejo svoje obveznosti, ki izhajajo iz dovoljenj. |
| --- | --- |

(16)

Upravljavci referenčnih vrednosti, ki so pridobili dovoljenje v Avstraliji, so pod stalnim nadzorom ASIC. Oddelek 908AF zakona o gospodarskih družbah določa, da je ASIC odgovoren za nadzor finančnih referenčnih vrednosti, za katere je bilo izdano dovoljenje. ASIC je tudi odgovoren za zagotavljanje, da upravljavci referenčnih vrednosti izpolnjujejo svoje obveznosti iz zakona o gospodarskih družbah, upravnih in prisilnih predpisov, ter v zvezi s tem redno ocenjuje, ali upravljavci referenčnih vrednosti izpolnjujejo svoje obveznosti, ki izhajajo iz dovoljenj.

| (17) | V skladu z oddelkom 908BQ zakona o gospodarskih družbah in predpisom 2.8.1 upravnih predpisov morajo upravljavci referenčnih vrednosti ASIC uradno obvestiti o nekaterih zadevah tudi v primeru, ko pridobitelj dovoljenja ni izpolnil ali ne more več izpolnjevati svojih regulativnih obveznosti. ASIC lahko oceni, kako pridobitelji dovoljenja upoštevajo zakon o gospodarskih družbah in upravne predpise v skladu z oddelkoma 908BR in 908BS zakona o gospodarskih družbah ter predpisoma 2.8.2 in 2.8.3 upravnih predpisov. ASIC lahko tudi zahteva poročilo o kateri koli zadevi v skladu z oddelkom 908BV zakona o gospodarskih družbah in v zvezi s tem zaprosi za revizijsko izjavo o poročilu pridobitelja dovoljenja. Oddelek 908BW zakona o gospodarskih družbah pooblašča ASIC za pripravo poročil o oceni, po potrebi izmenjavo teh poročil z nekaterimi avstralskimi vladnimi agencijami in objavo takih poročil. |
| --- | --- |

(17)

V skladu z oddelkom 908BQ zakona o gospodarskih družbah in predpisom 2.8.1 upravnih predpisov morajo upravljavci referenčnih vrednosti ASIC uradno obvestiti o nekaterih zadevah tudi v primeru, ko pridobitelj dovoljenja ni izpolnil ali ne more več izpolnjevati svojih regulativnih obveznosti. ASIC lahko oceni, kako pridobitelji dovoljenja upoštevajo zakon o gospodarskih družbah in upravne predpise v skladu z oddelkoma 908BR in 908BS zakona o gospodarskih družbah ter predpisoma 2.8.2 in 2.8.3 upravnih predpisov. ASIC lahko tudi zahteva poročilo o kateri koli zadevi v skladu z oddelkom 908BV zakona o gospodarskih družbah in v zvezi s tem zaprosi za revizijsko izjavo o poročilu pridobitelja dovoljenja. Oddelek 908BW zakona o gospodarskih družbah pooblašča ASIC za pripravo poročil o oceni, po potrebi izmenjavo teh poročil z nekaterimi avstralskimi vladnimi agencijami in objavo takih poročil.

| (18) | Če upravljavec referenčnih vrednosti ne izpolnjuje svojih regulativnih obveznosti v skladu z oddelkom 908BT zakona o gospodarskih družbah, lahko ASIC izda pridobitelju dovoljenja pisno navodilo za sprejetje posebnih ukrepov, za katere meni, da bodo zagotovili, da bo pridobitelj dovoljenja izpolnil navedene obveznosti. Če pridobitelj dovoljenja ne upošteva tega pisnega navodila, lahko ASIC predloži zadevo sodišču, ki lahko odredi, da mora pridobitelj dovoljenja upoštevati navodila ASIC. ASIC lahko v skladu z oddelkoma 908CH in 908CI zakona o gospodarskih družbah izda obvestila o kršitvah ali sprejme zaveze upravljavcev, ki niso izpolnili svojih regulativnih zahtev. Oddelek 908CG Zakona o gospodarskih družbah določa okvir, v skladu s katerim lahko upravljavec, ki domnevno ni ravnal v skladu z upravnimi predpisi, kot nadomestno možnost za civilne postopke plača kazen, sprejme ali uvede popravne ukrepe (vključno s programi izobraževanja) ali sprejme sankcije, ki niso plačilo kazni. ASIC lahko tudi začasno odvzame ali prekliče dovoljenje v določenih okoliščinah v skladu z oddelkoma 908BI in 908BJ zakona o gospodarskih družbah. |
| --- | --- |

(18)

Če upravljavec referenčnih vrednosti ne izpolnjuje svojih regulativnih obveznosti v skladu z oddelkom 908BT zakona o gospodarskih družbah, lahko ASIC izda pridobitelju dovoljenja pisno navodilo za sprejetje posebnih ukrepov, za katere meni, da bodo zagotovili, da bo pridobitelj dovoljenja izpolnil navedene obveznosti. Če pridobitelj dovoljenja ne upošteva tega pisnega navodila, lahko ASIC predloži zadevo sodišču, ki lahko odredi, da mora pridobitelj dovoljenja upoštevati navodila ASIC. ASIC lahko v skladu z oddelkoma 908CH in 908CI zakona o gospodarskih družbah izda obvestila o kršitvah ali sprejme zaveze upravljavcev, ki niso izpolnili svojih regulativnih zahtev. Oddelek 908CG Zakona o gospodarskih družbah določa okvir, v skladu s katerim lahko upravljavec, ki domnevno ni ravnal v skladu z upravnimi predpisi, kot nadomestno možnost za civilne postopke plača kazen, sprejme ali uvede popravne ukrepe (vključno s programi izobraževanja) ali sprejme sankcije, ki niso plačilo kazni. ASIC lahko tudi začasno odvzame ali prekliče dovoljenje v določenih okoliščinah v skladu z oddelkoma 908BI in 908BJ zakona o gospodarskih družbah.

| (19) | Prisilni predpisi omogočajo ASIC, da v primeru, če meni, da je to v javnem interesu, od pridobitelja dovoljenja zahteva, da še naprej oblikuje ali upravlja pomembno referenčno vrednost ali da na določen način oblikuje ali upravlja pomembno referenčno vrednost, vključno s spremembo metode, ki se uporablja za oblikovanje ali upravljanje pomembne referenčne vrednosti. Prisilni predpisi prav tako omogočajo ASIC, da od prispevajoče osebe zahteva, da prispeva podatke ali informacije pridobitelju dovoljenja za oblikovanje ali upravljanje pomembne referenčne vrednosti ali ASIC za namene, povezane z oblikovanjem ali upravljanjem pomembne referenčne vrednosti. |
| --- | --- |

(19)

Prisilni predpisi omogočajo ASIC, da v primeru, če meni, da je to v javnem interesu, od pridobitelja dovoljenja zahteva, da še naprej oblikuje ali upravlja pomembno referenčno vrednost ali da na določen način oblikuje ali upravlja pomembno referenčno vrednost, vključno s spremembo metode, ki se uporablja za oblikovanje ali upravljanje pomembne referenčne vrednosti. Prisilni predpisi prav tako omogočajo ASIC, da od prispevajoče osebe zahteva, da prispeva podatke ali informacije pridobitelju dovoljenja za oblikovanje ali upravljanje pomembne referenčne vrednosti ali ASIC za namene, povezane z oblikovanjem ali upravljanjem pomembne referenčne vrednosti.

| (20) | Komisija zato ugotavlja, da so zavezujoče zahteve glede upravljavcev katere koli referenčne vrednosti, ki se z instrumentom ASIC za gospodarske družbe (pomembne finančne referenčne vrednosti) 2018/420 razglasi za pomembno finančno referenčno vrednost, predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja. |
| --- | --- |

(20)

Komisija zato ugotavlja, da so zavezujoče zahteve glede upravljavcev katere koli referenčne vrednosti, ki se z instrumentom ASIC za gospodarske družbe (pomembne finančne referenčne vrednosti) 2018/420 razglasi za pomembno finančno referenčno vrednost, predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja.

| (21) | Upravljavcem referenčnih vrednosti v EU ni treba pridobiti dovoljenja za to, da bi se njihove referenčne vrednosti uporabljale v Avstraliji, razen če ASIC referenčno vrednost označi kot pomembno ali kadar si upravljavec referenčnih vrednosti prostovoljno prizadeva pridobiti dovoljenje v Avstraliji. ASIC je obvestil Komisijo, da referenčnih vrednosti EU nima namena označiti za pomembne. |
| --- | --- |

(21)

Upravljavcem referenčnih vrednosti v EU ni treba pridobiti dovoljenja za to, da bi se njihove referenčne vrednosti uporabljale v Avstraliji, razen če ASIC referenčno vrednost označi kot pomembno ali kadar si upravljavec referenčnih vrednosti prostovoljno prizadeva pridobiti dovoljenje v Avstraliji. ASIC je obvestil Komisijo, da referenčnih vrednosti EU nima namena označiti za pomembne.

| (22) | Ta sklep bo dopolnjen z dogovori o sodelovanju, da se zagotovita učinkovita izmenjava informacij in usklajevanje nadzornih dejavnosti med ESMA in ASIC. |
| --- | --- |

(22)

Ta sklep bo dopolnjen z dogovori o sodelovanju, da se zagotovita učinkovita izmenjava informacij in usklajevanje nadzornih dejavnosti med ESMA in ASIC.

| (23) | Ta sklep temelji na oceni veljavnih pravno zavezujočih zahtev, ki se v zvezi z referenčnimi merili uporabljajo v Avstraliji ob sprejetju tega sklepa. Komisija bo še naprej redno spremljala razvoj trga, pravnega in nadzornega okvira referenčnih vrednosti ter učinkovitost nadzornega sodelovanja v zvezi s spremljanjem in izvrševanjem teh zahtev, da bi zagotovila stalno izpolnjevanje zahtev, na podlagi katerih je bil sprejet ta sklep. |
| --- | --- |

(23)

Ta sklep temelji na oceni veljavnih pravno zavezujočih zahtev, ki se v zvezi z referenčnimi merili uporabljajo v Avstraliji ob sprejetju tega sklepa. Komisija bo še naprej redno spremljala razvoj trga, pravnega in nadzornega okvira referenčnih vrednosti ter učinkovitost nadzornega sodelovanja v zvezi s spremljanjem in izvrševanjem teh zahtev, da bi zagotovila stalno izpolnjevanje zahtev, na podlagi katerih je bil sprejet ta sklep.

| (24) | Ta sklep ne posega v pooblastila Komisije, da kadar koli izvede poseben pregled, če mora zaradi razvoja dogodkov ponovno oceniti ta sklep. |
| --- | --- |

(24)

Ta sklep ne posega v pooblastila Komisije, da kadar koli izvede poseben pregled, če mora zaradi razvoja dogodkov ponovno oceniti ta sklep.

| (25) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(25)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za namene člena 30 Uredbe (EU) 2016/1011 se šteje, da je pravni in nadzorni okvir Avstralije, ki se uporablja za upravljavce finančnih referenčnih vrednosti, ki se z instrumentom ASIC za gospodarske družbe (pomembne finančne referenčne vrednosti) (ASIC Corporations (Significant Financial Benchmarks) Instrument) 2018/420, kot je določen v najnovejši veljavni različici, razglasijo za pomembne referenčne vrednosti, enakovreden zahtevam iz Uredbe (EU) 2016/1011 ter da je predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja.

Člen 2

Ta sklep začne veljati 20 dni po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 29. julija 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 171, 29.6.2016, str. 1.

1

---

| 30.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 201/13 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 201/13

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/1275

z dne 29. julija 2019

o enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira, ki se uporablja za referenčne vrednosti v Singapurju, v skladu z Uredbo (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o indeksih, ki se uporabljajo kot referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah ali za merjenje uspešnosti investicijskih skladov, in spremembi direktiv 2008/48/ES in 2014/17/EU ter Uredbe (EU) št. 596/2014 (1) ter zlasti člena 30 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2016/1011 uvaja skupni okvir za zagotavljanje točnosti in celovitosti indeksov, ki se uporabljajo kot referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah ali za merjenje uspešnosti investicijskih skladov v Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2016/1011 uvaja skupni okvir za zagotavljanje točnosti in celovitosti indeksov, ki se uporabljajo kot referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah ali za merjenje uspešnosti investicijskih skladov v Uniji.

| (2) | Navedena uredba se uporablja od 1. januarja 2018, upravljavci, ki niso iz Unije, pa imajo na voljo prehodno obdobje, v katerem je dovoljena uporaba referenčnih vrednosti tretjih držav v Uniji. Po izteku prehodnega obdobja se lahko referenčna vrednost ali kombinacija referenčnih vrednosti, ki jo zagotavlja upravljavec s sedežem v tretji državi, v Uniji uporablja le, če sta na podlagi sklepa Komisije o enakovrednosti ali priznanja ali odobritve s strani pristojnih organov referenčna vrednost in upravljavec vključena v register, ki ga vodi Evropski organ za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: ESMA). |
| --- | --- |

(2)

Navedena uredba se uporablja od 1. januarja 2018, upravljavci, ki niso iz Unije, pa imajo na voljo prehodno obdobje, v katerem je dovoljena uporaba referenčnih vrednosti tretjih držav v Uniji. Po izteku prehodnega obdobja se lahko referenčna vrednost ali kombinacija referenčnih vrednosti, ki jo zagotavlja upravljavec s sedežem v tretji državi, v Uniji uporablja le, če sta na podlagi sklepa Komisije o enakovrednosti ali priznanja ali odobritve s strani pristojnih organov referenčna vrednost in upravljavec vključena v register, ki ga vodi Evropski organ za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: ESMA).

| (3) | Komisija je pooblaščena za sprejemanje izvedbenih sklepov, ki določajo, da je pravni in nadzorni okvir tretje države, kar zadeva posebne upravljavce ali posebne referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti, enakovreden zahtevam iz Uredbe (EU) 2016/1011. Komisija pri ocenjevanju te enakovrednosti upošteva, ali pravni okvir in nadzorna praksa tretje države zagotavljata skladnost z načeli IOSCO za finančne referenčne vrednosti ali, kjer je primerno, z načeli IOSCO za agencije za sporočanje cen nafte ter ali so ti posebni upravljavci ali posebne referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja v navedeni tretji državi. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je pooblaščena za sprejemanje izvedbenih sklepov, ki določajo, da je pravni in nadzorni okvir tretje države, kar zadeva posebne upravljavce ali posebne referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti, enakovreden zahtevam iz Uredbe (EU) 2016/1011. Komisija pri ocenjevanju te enakovrednosti upošteva, ali pravni okvir in nadzorna praksa tretje države zagotavljata skladnost z načeli IOSCO za finančne referenčne vrednosti ali, kjer je primerno, z načeli IOSCO za agencije za sporočanje cen nafte ter ali so ti posebni upravljavci ali posebne referenčne vrednosti ali skupine referenčnih vrednosti predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja v navedeni tretji državi.

| (4) | Referenčne vrednosti, kot sta Singapore Interbank Offered Rates (SIBOR) in Singapore Dollar Swap Offer Rate (SOR), se upravljajo v Singapurju, v Uniji pa jih uporabljajo številni nadzorovani subjekti. Zato je Komisija ocenila sistem referenčnih vrednosti v Singapurju. |
| --- | --- |

(4)

Referenčne vrednosti, kot sta Singapore Interbank Offered Rates (SIBOR) in Singapore Dollar Swap Offer Rate (SOR), se upravljajo v Singapurju, v Uniji pa jih uporabljajo številni nadzorovani subjekti. Zato je Komisija ocenila sistem referenčnih vrednosti v Singapurju.

| (5) | Zakon o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih (Securities and Futures Act – SFA) ter predpisi o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih (finančne referenčne vrednosti) (Securities and Futures (Financial Benchmarks) Regulations) iz leta 2018 (v nadaljnjem besedilu: predpisi o referenčnih vrednostih SFA) določajo pravni in nadzorni okvir v Singapurju za upravljavce določenih referenčnih vrednosti in prispevajoče osebe k tem referenčnim vrednostim. Centralna banka Singapurja (Monetary Authority of Singapore – MAS) je pri oblikovanju zahtev v okviru SFA in predpisov o referenčnih vrednostih SFA upoštevala sisteme referenčnih vrednosti v čezmorskih ureditvah, vključno z Uredbo (EU) 2016/1011. |
| --- | --- |

(5)

Zakon o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih (Securities and Futures Act – SFA) ter predpisi o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih (finančne referenčne vrednosti) (Securities and Futures (Financial Benchmarks) Regulations) iz leta 2018 (v nadaljnjem besedilu: predpisi o referenčnih vrednostih SFA) določajo pravni in nadzorni okvir v Singapurju za upravljavce določenih referenčnih vrednosti in prispevajoče osebe k tem referenčnim vrednostim. Centralna banka Singapurja (Monetary Authority of Singapore – MAS) je pri oblikovanju zahtev v okviru SFA in predpisov o referenčnih vrednostih SFA upoštevala sisteme referenčnih vrednosti v čezmorskih ureditvah, vključno z Uredbo (EU) 2016/1011.

| (6) | Del VIAA SFA uvaja regulativno ureditev, v skladu s katero morajo vsi upravljavci referenčnih vrednosti in prispevajoče osebe v zvezi z določeno referenčno vrednostjo od MAS pridobiti dovoljenje za pooblaščenega upravljavca referenčnih vrednosti (Authorised Benchmark Administrator – ABA) ali pooblaščenega predlagatelja podatkov za referenčno vrednost (Authorised Benchmark Submitter – ABS). Za ABA in ABS veljajo posebne obveznosti ter zahteve, ki se uporabljajo za obvezno upravljanje določene referenčne vrednosti in podatke, ki se morajo obvezno predložiti za določeno referenčno vrednost. SFA tudi podeljuje MAS pooblastila za sprejemanje predpisov. Predpisi, kakor jih izvaja MAS, so pravno zavezujoči. |
| --- | --- |

(6)

Del VIAA SFA uvaja regulativno ureditev, v skladu s katero morajo vsi upravljavci referenčnih vrednosti in prispevajoče osebe v zvezi z določeno referenčno vrednostjo od MAS pridobiti dovoljenje za pooblaščenega upravljavca referenčnih vrednosti (Authorised Benchmark Administrator – ABA) ali pooblaščenega predlagatelja podatkov za referenčno vrednost (Authorised Benchmark Submitter – ABS). Za ABA in ABS veljajo posebne obveznosti ter zahteve, ki se uporabljajo za obvezno upravljanje določene referenčne vrednosti in podatke, ki se morajo obvezno predložiti za določeno referenčno vrednost. SFA tudi podeljuje MAS pooblastila za sprejemanje predpisov. Predpisi, kakor jih izvaja MAS, so pravno zavezujoči.

| (7) | V oddelku 2 SFA je finančna referenčna vrednost opredeljena kot vsaka cena, stopnja, indeks ali vrednost, ki (i) se redno določa z (neposredno ali posredno) uporabo formule ali katere koli druge metode izračuna za informacije ali izražanje mnenj o transakcijah na trgu ali o stanju trga glede enega ali več sredstev, ki predstavljajo osnovo: (ii) je dostopna javnosti (brezplačno ali za plačilo); in (iii) se uporablja kot referenca pri določanju obresti, ki jih je treba plačati, ali drugih zapadlih zneskov iz naslova vlog ali kreditov; pri določanju cene ali vrednosti katerega koli naložbenega produkta; ali pri merjenju uspešnosti katerega koli produkta, ki ga ponuja oseba v skladu s predpisi. |
| --- | --- |

(7)

V oddelku 2 SFA je finančna referenčna vrednost opredeljena kot vsaka cena, stopnja, indeks ali vrednost, ki (i) se redno določa z (neposredno ali posredno) uporabo formule ali katere koli druge metode izračuna za informacije ali izražanje mnenj o transakcijah na trgu ali o stanju trga glede enega ali več sredstev, ki predstavljajo osnovo: (ii) je dostopna javnosti (brezplačno ali za plačilo); in (iii) se uporablja kot referenca pri določanju obresti, ki jih je treba plačati, ali drugih zapadlih zneskov iz naslova vlog ali kreditov; pri določanju cene ali vrednosti katerega koli naložbenega produkta; ali pri merjenju uspešnosti katerega koli produkta, ki ga ponuja oseba v skladu s predpisi.

| (8) | MAS lahko v skladu z oddelkom 123B SFA z odredbo v uradnem listu finančno referenčno vrednost označi kot določeno referenčno vrednost. MAS lahko to stori, če se prepriča, da (i) ima finančna referenčna vrednost sistemski pomen v finančnem sistemu Singapurja, (ii) bi motnje pri določanju finančne referenčne vrednosti lahko vplivale na zaupanje javnosti v sistem referenčnih vrednosti ali finančni sistem Singapurja, (iii) bi bila lahko določitev finančne referenčne vrednosti dovzetna za manipulacijo ali (iv) če je drugače v interesu javnosti, da to stori. |
| --- | --- |

(8)

MAS lahko v skladu z oddelkom 123B SFA z odredbo v uradnem listu finančno referenčno vrednost označi kot določeno referenčno vrednost. MAS lahko to stori, če se prepriča, da (i) ima finančna referenčna vrednost sistemski pomen v finančnem sistemu Singapurja, (ii) bi motnje pri določanju finančne referenčne vrednosti lahko vplivale na zaupanje javnosti v sistem referenčnih vrednosti ali finančni sistem Singapurja, (iii) bi bila lahko določitev finančne referenčne vrednosti dovzetna za manipulacijo ali (iv) če je drugače v interesu javnosti, da to stori.

| (9) | MAS je določil finančne referenčne vrednosti z odredbo o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih (določene referenčne vrednosti) (Securities and Futures (Designated Benchmarks) Order) iz leta 2018, izdano v skladu z oddelkom 123B SFA. Ta sklep je omejen na upravljavce tistih referenčnih vrednosti, ki so navedene v najnovejši veljavni različici odredbe o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih (določene referenčne vrednosti). Ne zajema upravljavcev finančnih referenčnih vrednosti, ki izpolnjujejo pogoje za izvzetje s področja uporabe Uredbe (EU) 2016/1011 v skladu s členom 2(2) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(9)

MAS je določil finančne referenčne vrednosti z odredbo o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih (določene referenčne vrednosti) (Securities and Futures (Designated Benchmarks) Order) iz leta 2018, izdano v skladu z oddelkom 123B SFA. Ta sklep je omejen na upravljavce tistih referenčnih vrednosti, ki so navedene v najnovejši veljavni različici odredbe o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih (določene referenčne vrednosti). Ne zajema upravljavcev finančnih referenčnih vrednosti, ki izpolnjujejo pogoje za izvzetje s področja uporabe Uredbe (EU) 2016/1011 v skladu s členom 2(2) navedene uredbe.

| (10) | V skladu s SFA (zlasti z oddelkoma 123D in 123ZC) morajo imeti upravljavci določenih referenčnih vrednosti in predlagatelji podatkov zanje dovoljenje, razen če niso kako drugače izvzeti iz teh zahtev. MAS lahko pri odločanju o izdaji dovoljenja ali začasnem preklicu ali preklicu dovoljenja v zvezi z ABA upošteva dejavnike iz oddelkov 123F(5), 123F(6), 123F(8), 123J(1) in 123J(6) SFA ter predpisa 4(1) predpisov o referenčnih vrednostih SFA. MAS lahko tudi uvede, spremeni ali prekliče pogoje ali omejitve za ABA iz oddelkov 123F(2) in 123F(3) SFA. Oseba stori kaznivo dejanje, če upravlja ali trdi, da upravlja določeno referenčno vrednost, ne da bi za to pridobila dovoljenje, razen če je ta oseba izvzeta iz takšne zahteve. |
| --- | --- |

(10)

V skladu s SFA (zlasti z oddelkoma 123D in 123ZC) morajo imeti upravljavci določenih referenčnih vrednosti in predlagatelji podatkov zanje dovoljenje, razen če niso kako drugače izvzeti iz teh zahtev. MAS lahko pri odločanju o izdaji dovoljenja ali začasnem preklicu ali preklicu dovoljenja v zvezi z ABA upošteva dejavnike iz oddelkov 123F(5), 123F(6), 123F(8), 123J(1) in 123J(6) SFA ter predpisa 4(1) predpisov o referenčnih vrednostih SFA. MAS lahko tudi uvede, spremeni ali prekliče pogoje ali omejitve za ABA iz oddelkov 123F(2) in 123F(3) SFA. Oseba stori kaznivo dejanje, če upravlja ali trdi, da upravlja določeno referenčno vrednost, ne da bi za to pridobila dovoljenje, razen če je ta oseba izvzeta iz takšne zahteve.

| (11) | V skladu z oddelkom 123O SFA morajo upravljavci referenčnih vrednosti v zvezi z vsako določeno referenčno vrednost izdati kodeks, ki določa standarde, ki jih mora upoštevati vsak predlagatelj podatkov za referenčno vrednost. To zahteva tudi ustanovitev nadzornega odbora v skladu s predpisom 8 predpisov o referenčnih vrednostih SFA, ki redno pregleduje obseg, zasnovo in metodologijo določene referenčne vrednosti ter ureditve za lažje upravljanje določene referenčne vrednosti. |
| --- | --- |

(11)

V skladu z oddelkom 123O SFA morajo upravljavci referenčnih vrednosti v zvezi z vsako določeno referenčno vrednost izdati kodeks, ki določa standarde, ki jih mora upoštevati vsak predlagatelj podatkov za referenčno vrednost. To zahteva tudi ustanovitev nadzornega odbora v skladu s predpisom 8 predpisov o referenčnih vrednostih SFA, ki redno pregleduje obseg, zasnovo in metodologijo določene referenčne vrednosti ter ureditve za lažje upravljanje določene referenčne vrednosti.

| (12) | Oddelka 123J(4) in 123ZZB SFA omogočata MAS, da od ABA zahteva, da še naprej upravlja določeno referenčno vrednost. Oddelka 123F(2) in 123F(3) SFA omogočata MAS, da določi pogoje za ABA v zvezi s postopkom za opredelitev določene referenčne vrednosti. Oddelki 123ZI(1) in 123ZJ(1) SFA omogočajo MAS, da od osebe zahteva, da je predlagatelj podatkov za določeno referenčno vrednostjo, tako da imenuje osebo za predlagatelja podatkov za določeno referenčno vrednost (designated benchmark submitter – DBS). MAS mora pri odločanju o tem, ali osebo imenuje za DBS ali to imenovanje umakne, upoštevati dejavnike iz oddelkov 123ZI(2) in 123ZI(3) SFA. Za DBS veljajo enake tekoče obveznosti kot za ABS. |
| --- | --- |

(12)

Oddelka 123J(4) in 123ZZB SFA omogočata MAS, da od ABA zahteva, da še naprej upravlja določeno referenčno vrednost. Oddelka 123F(2) in 123F(3) SFA omogočata MAS, da določi pogoje za ABA v zvezi s postopkom za opredelitev določene referenčne vrednosti. Oddelki 123ZI(1) in 123ZJ(1) SFA omogočajo MAS, da od osebe zahteva, da je predlagatelj podatkov za določeno referenčno vrednostjo, tako da imenuje osebo za predlagatelja podatkov za določeno referenčno vrednost (designated benchmark submitter – DBS). MAS mora pri odločanju o tem, ali osebo imenuje za DBS ali to imenovanje umakne, upoštevati dejavnike iz oddelkov 123ZI(2) in 123ZI(3) SFA. Za DBS veljajo enake tekoče obveznosti kot za ABS.

| (13) | Del VIAA SFA in predpisi o referenčnih vrednostih SFA na splošno odražajo načela IOSCO za finančne referenčne vrednosti. Upravljavec je v prvi vrsti odgovoren za vse vidike upravljanja določene referenčne vrednosti, zanj pa veljajo regulativne zahteve iz SFA in predpisov o referenčnih vrednostih SFA. Če upravljavec prenese katero koli funkcijo na tretjo osebo v zunanje izvajanje, mora upoštevati smernice o zunanjem izvajanju, ki jih izda MAS. Vse to odraža načela IOSCO o splošni odgovornosti upravljavca in nadzoru tretjih oseb. |
| --- | --- |

(13)

Del VIAA SFA in predpisi o referenčnih vrednostih SFA na splošno odražajo načela IOSCO za finančne referenčne vrednosti. Upravljavec je v prvi vrsti odgovoren za vse vidike upravljanja določene referenčne vrednosti, zanj pa veljajo regulativne zahteve iz SFA in predpisov o referenčnih vrednostih SFA. Če upravljavec prenese katero koli funkcijo na tretjo osebo v zunanje izvajanje, mora upoštevati smernice o zunanjem izvajanju, ki jih izda MAS. Vse to odraža načela IOSCO o splošni odgovornosti upravljavca in nadzoru tretjih oseb.

| (14) | V oddelku 123A SFA je navedeno, da so cilji regulativne ureditve spodbujati pošteno in pregledno določanje finančnih referenčnih vrednosti ter zmanjšati sistemska tveganja. V skladu s tem se v oddelku 123P SFA zahteva ohranitev ureditev upravljanja, ki so namenjene temu, da se določena referenčna vrednost opredeli na pošten in učinkovit način, ki odraža splošno načelo o preprečevanju navzkrižij interesov za upravljavce. Poleg tega je treba zagotoviti, da so sistemi in kontrole, povezani z izvajanjem dejavnosti upravljanja določene referenčne vrednosti, ustrezni in primerni glede na obseg in naravo dejavnosti ter da odražajo načelo IOSCO o nadzornem okviru za upravljavce. |
| --- | --- |

(14)

V oddelku 123A SFA je navedeno, da so cilji regulativne ureditve spodbujati pošteno in pregledno določanje finančnih referenčnih vrednosti ter zmanjšati sistemska tveganja. V skladu s tem se v oddelku 123P SFA zahteva ohranitev ureditev upravljanja, ki so namenjene temu, da se določena referenčna vrednost opredeli na pošten in učinkovit način, ki odraža splošno načelo o preprečevanju navzkrižij interesov za upravljavce. Poleg tega je treba zagotoviti, da so sistemi in kontrole, povezani z izvajanjem dejavnosti upravljanja določene referenčne vrednosti, ustrezni in primerni glede na obseg in naravo dejavnosti ter da odražajo načelo IOSCO o nadzornem okviru za upravljavce.

| (15) | Ker se v skladu s SFA v zvezi z vsako določeno referenčno vrednostjo zahteva tudi kodeks, za katerega mora upravljavec pridobiti pisno soglasje MAS, in ustanovitev nadzornega odbora, ki mora izvajati redne preglede obsega in ustreznosti opredelitev, zasnove in metodologije za določeno referenčno vrednost, se tako upoštevajo tudi načela o preglednosti, metodologiji, notranjem nadzoru in rednem pregledu ter kodeks ravnanja predlagatelja. |
| --- | --- |

(15)

Ker se v skladu s SFA v zvezi z vsako določeno referenčno vrednostjo zahteva tudi kodeks, za katerega mora upravljavec pridobiti pisno soglasje MAS, in ustanovitev nadzornega odbora, ki mora izvajati redne preglede obsega in ustreznosti opredelitev, zasnove in metodologije za določeno referenčno vrednost, se tako upoštevajo tudi načela o preglednosti, metodologiji, notranjem nadzoru in rednem pregledu ter kodeks ravnanja predlagatelja.

| (16) | Oddelek 123J, ob upoštevanju načela IOSCO o prehodu, omogoča MAS, da zavrne odvzem dovoljenja za ABA, če to ni bilo v javnem interesu. Oddelek 123S SFA ter predpis 13 predpisov o referenčnih vrednostih SFA in obvestilo o predložitvi periodičnih poročil za upravljavce referenčnih vrednosti (Notice on Submission of Periodic Reports for Benchmark Administrators) ustrezajo načelu IOSCO o revizijah. Oddelek 123R SFA in predpis 12 predpisov o referenčnih vrednostih SFA v zvezi z upravljavci referenčnih vrednosti ter oddelek 123ZN(1) SFA in predpis 20 predpisov o referenčnih vrednostih SFA v zvezi s predlagatelji podatkov za referenčno vrednost ustrezajo načelom IOSCO o revizijski sledi. Oddelka 123V in 123ZR SFA sta v skladu z načelom IOSCO o sodelovanju z regulativnimi organi. |
| --- | --- |

(16)

Oddelek 123J, ob upoštevanju načela IOSCO o prehodu, omogoča MAS, da zavrne odvzem dovoljenja za ABA, če to ni bilo v javnem interesu. Oddelek 123S SFA ter predpis 13 predpisov o referenčnih vrednostih SFA in obvestilo o predložitvi periodičnih poročil za upravljavce referenčnih vrednosti (Notice on Submission of Periodic Reports for Benchmark Administrators) ustrezajo načelu IOSCO o revizijah. Oddelek 123R SFA in predpis 12 predpisov o referenčnih vrednostih SFA v zvezi z upravljavci referenčnih vrednosti ter oddelek 123ZN(1) SFA in predpis 20 predpisov o referenčnih vrednostih SFA v zvezi s predlagatelji podatkov za referenčno vrednost ustrezajo načelom IOSCO o revizijski sledi. Oddelka 123V in 123ZR SFA sta v skladu z načelom IOSCO o sodelovanju z regulativnimi organi.

| (17) | Zato je mogoče zaključiti, da so zavezujoče zahteve glede upravljavcev finančnih referenčnih vrednosti, ki se z odredbo o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih (določene referenčne vrednosti) označijo kot določene referenčne vrednosti, enakovredne ustreznim zahtevam iz Uredbe (EU) 2016/1011. |
| --- | --- |

(17)

Zato je mogoče zaključiti, da so zavezujoče zahteve glede upravljavcev finančnih referenčnih vrednosti, ki se z odredbo o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih (določene referenčne vrednosti) označijo kot določene referenčne vrednosti, enakovredne ustreznim zahtevam iz Uredbe (EU) 2016/1011.

| (18) | V skladu s členom 30 Uredbe (EU) 2016/1011 morajo biti zavezujoče zahteve tudi predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja v tretji državi. |
| --- | --- |

(18)

V skladu s členom 30 Uredbe (EU) 2016/1011 morajo biti zavezujoče zahteve tudi predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja v tretji državi.

| (19) | Regulirani upravljavci in predlagatelji so pod stalnim nadzorom MAS v Singapurju. MAS je odgovoren za zagotavljanje, da regulirani upravljavci in predlagatelji izpolnjujejo svoje obveznosti iz SFA in predpisov o referenčnih vrednostih SFA ter v zvezi s tem izvaja redne ocene izpolnjevanja obveznosti s strani reguliranih upravljavcev in predlagateljev. V svoji oceni lahko MAS upošteva vse informacije in poročila, za katere meni, da so primerni. V oddelkih 123O do 123V SFA so določene splošne obveznosti, v oddelkih 123F(4) in 123K(6) SFA pa je navedeno, da morajo upravljavci izpolnjevati vse pogoje, povezane z njihovim dovoljenjem ali izvzetjem. Oddelka 123ZZA in 123ZZB SFA dovoljujeta MAS, da sprejme nadaljnje predpise in navodila, ki jih morajo izpolnjevati upravljavci. |
| --- | --- |

(19)

Regulirani upravljavci in predlagatelji so pod stalnim nadzorom MAS v Singapurju. MAS je odgovoren za zagotavljanje, da regulirani upravljavci in predlagatelji izpolnjujejo svoje obveznosti iz SFA in predpisov o referenčnih vrednostih SFA ter v zvezi s tem izvaja redne ocene izpolnjevanja obveznosti s strani reguliranih upravljavcev in predlagateljev. V svoji oceni lahko MAS upošteva vse informacije in poročila, za katere meni, da so primerni. V oddelkih 123O do 123V SFA so določene splošne obveznosti, v oddelkih 123F(4) in 123K(6) SFA pa je navedeno, da morajo upravljavci izpolnjevati vse pogoje, povezane z njihovim dovoljenjem ali izvzetjem. Oddelka 123ZZA in 123ZZB SFA dovoljujeta MAS, da sprejme nadaljnje predpise in navodila, ki jih morajo izpolnjevati upravljavci.

| (20) | V oddelkih 123Q(1) in 123S SFA ter predpisih 11, 13(1) in 13(2) predpisov o referenčnih vrednostih SFA se od upravljavcev zahteva, da morajo obvestiti MAS o nekaterih zadevah, tudi kadar upravljavec ni izpolnil svojih regulativnih obveznosti. MAS ima pooblastila za zbiranje informacij, da lahko oceni, ali pridobitelj dovoljenja upošteva SFA. |
| --- | --- |

(20)

V oddelkih 123Q(1) in 123S SFA ter predpisih 11, 13(1) in 13(2) predpisov o referenčnih vrednostih SFA se od upravljavcev zahteva, da morajo obvestiti MAS o nekaterih zadevah, tudi kadar upravljavec ni izpolnil svojih regulativnih obveznosti. MAS ima pooblastila za zbiranje informacij, da lahko oceni, ali pridobitelj dovoljenja upošteva SFA.

| (21) | V oddelku 123ZZB SFA se MAS podeli pooblastilo, da izda navodila upravljavcem, ki lahko vključujejo navodilo upravljavcu, da mora MAS predložiti poročilo o kateri koli posebni zadevi, vključno z revizijsko izjavo o poročilu o teh zadevah. V oddelkih 150 in 150A SFA se podeli pooblastilo MAS, da pregleda upravljavca in posreduje poročilo tujim regulatorjem, kadar je to primerno. |
| --- | --- |

(21)

V oddelku 123ZZB SFA se MAS podeli pooblastilo, da izda navodila upravljavcem, ki lahko vključujejo navodilo upravljavcu, da mora MAS predložiti poročilo o kateri koli posebni zadevi, vključno z revizijsko izjavo o poročilu o teh zadevah. V oddelkih 150 in 150A SFA se podeli pooblastilo MAS, da pregleda upravljavca in posreduje poročilo tujim regulatorjem, kadar je to primerno.

| (22) | Če upravljavec referenčnih vrednosti ne izpolnjuje svojih regulativnih obveznosti, lahko MAS v skladu z oddelkom 123ZZB SFA izda navodila za sprejetje posebnih ukrepov, da se zadeva popravi. MAS lahko upravljavcu izreče opomin v skladu z oddelkom 334 SFA in/ali določi pogoje ali omejitve za poslovanje ali dejavnost upravljavca referenčnih vrednosti v skladu z oddelkoma 123F(3) in 123K(4) SFA. MAS lahko v nekaterih okoliščinah tudi začasno prekliče ali prekliče dovoljenje ali izvzetje [glej oddelke 123J (1), 123J(2), 123J(6), 123N(1) in 123N(3)]. Poleg tega lahko MAS upravljavcu izda odredbo o prepovedi v skladu z oddelkom 123ZZC(1) SFA. Poleg tega je neizpolnjevanje zahtev iz SFA kaznivo dejanje. SFA določa kazni za kršitve zahtev. |
| --- | --- |

(22)

Če upravljavec referenčnih vrednosti ne izpolnjuje svojih regulativnih obveznosti, lahko MAS v skladu z oddelkom 123ZZB SFA izda navodila za sprejetje posebnih ukrepov, da se zadeva popravi. MAS lahko upravljavcu izreče opomin v skladu z oddelkom 334 SFA in/ali določi pogoje ali omejitve za poslovanje ali dejavnost upravljavca referenčnih vrednosti v skladu z oddelkoma 123F(3) in 123K(4) SFA. MAS lahko v nekaterih okoliščinah tudi začasno prekliče ali prekliče dovoljenje ali izvzetje [glej oddelke 123J (1), 123J(2), 123J(6), 123N(1) in 123N(3)]. Poleg tega lahko MAS upravljavcu izda odredbo o prepovedi v skladu z oddelkom 123ZZC(1) SFA. Poleg tega je neizpolnjevanje zahtev iz SFA kaznivo dejanje. SFA določa kazni za kršitve zahtev.

| (23) | Nazadnje, člen 4(n) obrazca 7, izdanega v skladu z oddelkom 123E(2) SFA „Vloga za dovoljenje za pooblaščenega upravljavca referenčnih vrednosti“ zahteva skladnost z načeli IOSCO kot eno od meril za pooblaščenega upravljavca referenčnih vrednosti. MAS pregleda politike in postopke, okvir in kontrolo upravljavca referenčnih vrednosti kot del postopka pregleda vloge za odobritev ali izvzetje s strani upravljavca referenčnih vrednosti. Oddelek 123P(1)(a) SFA zahteva tudi, da upravljavec določene referenčne vrednosti skrbno upravlja vsa tveganja, povezana z njegovim poslovanjem in dejavnostmi. |
| --- | --- |

(23)

Nazadnje, člen 4(n) obrazca 7, izdanega v skladu z oddelkom 123E(2) SFA „Vloga za dovoljenje za pooblaščenega upravljavca referenčnih vrednosti“ zahteva skladnost z načeli IOSCO kot eno od meril za pooblaščenega upravljavca referenčnih vrednosti. MAS pregleda politike in postopke, okvir in kontrolo upravljavca referenčnih vrednosti kot del postopka pregleda vloge za odobritev ali izvzetje s strani upravljavca referenčnih vrednosti. Oddelek 123P(1)(a) SFA zahteva tudi, da upravljavec določene referenčne vrednosti skrbno upravlja vsa tveganja, povezana z njegovim poslovanjem in dejavnostmi.

| (24) | Komisija zato ugotavlja, da so zavezujoče zahteve glede upravljavcev finančnih referenčnih vrednosti, ki se z odredbo o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih (določene referenčne vrednosti) označijo kot določene referenčne vrednosti, predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja. |
| --- | --- |

(24)

Komisija zato ugotavlja, da so zavezujoče zahteve glede upravljavcev finančnih referenčnih vrednosti, ki se z odredbo o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih (določene referenčne vrednosti) označijo kot določene referenčne vrednosti, predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja.

| (25) | Upravljavcem referenčnih vrednosti v EU ni treba pridobiti dovoljenja za to, da bi se njihove referenčne vrednosti uporabljale v Singapurju, razen če MAS referenčno vrednost označi kot določeno referenčno vrednost. MAS je obvestil Komisijo o svoji oceni, da nobena od referenčnih vrednosti EU ne izpolnjuje meril za določeno referenčne vrednosti v Singapurju. |
| --- | --- |

(25)

Upravljavcem referenčnih vrednosti v EU ni treba pridobiti dovoljenja za to, da bi se njihove referenčne vrednosti uporabljale v Singapurju, razen če MAS referenčno vrednost označi kot določeno referenčno vrednost. MAS je obvestil Komisijo o svoji oceni, da nobena od referenčnih vrednosti EU ne izpolnjuje meril za določeno referenčne vrednosti v Singapurju.

| (26) | Ta sklep bo dopolnjen z dogovori o sodelovanju, da se zagotovita učinkovita izmenjava informacij in usklajevanje nadzornih dejavnosti med ESMA in MAS. |
| --- | --- |

(26)

Ta sklep bo dopolnjen z dogovori o sodelovanju, da se zagotovita učinkovita izmenjava informacij in usklajevanje nadzornih dejavnosti med ESMA in MAS.

| (27) | Ta sklep temelji na oceni veljavnih pravno zavezujočih zahtev, ki se v zvezi z referenčnimi merili uporabljajo v Singapurju ob sprejetju tega sklepa. Komisija bo še naprej redno spremljala razvoj trga, pravnega in nadzornega okvira referenčnih vrednosti ter učinkovitost nadzornega sodelovanja v zvezi s spremljanjem in izvrševanjem teh zahtev, da bi zagotovila stalno izpolnjevanje zahtev, na podlagi katerih je bil sprejet ta sklep. |
| --- | --- |

(27)

Ta sklep temelji na oceni veljavnih pravno zavezujočih zahtev, ki se v zvezi z referenčnimi merili uporabljajo v Singapurju ob sprejetju tega sklepa. Komisija bo še naprej redno spremljala razvoj trga, pravnega in nadzornega okvira referenčnih vrednosti ter učinkovitost nadzornega sodelovanja v zvezi s spremljanjem in izvrševanjem teh zahtev, da bi zagotovila stalno izpolnjevanje zahtev, na podlagi katerih je bil sprejet ta sklep.

| (28) | Ta sklep ne posega v pooblastila Komisije, da kadar koli izvede poseben pregled, če mora zaradi razvoja dogodkov ponovno oceniti ta sklep. |
| --- | --- |

(28)

Ta sklep ne posega v pooblastila Komisije, da kadar koli izvede poseben pregled, če mora zaradi razvoja dogodkov ponovno oceniti ta sklep.

| (29) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(29)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za namene člena 30 Uredbe (EU) 2016/1011 se šteje, da je pravni in nadzorni okvir Singapurja, ki se uporablja za upravljavce finančnih referenčnih vrednosti, ki se z odredbo o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih (določene referenčne vrednosti) (Securities and Futures (Designated Benchmarks) Order) iz leta 2018, kot je določena v najnovejši veljavni različici, označijo kot določene referenčne vrednosti, enakovreden zahtevam iz Uredbe (EU) 2016/1011 ter da je predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja.

Člen 2

Ta sklep začne veljati 20 dni po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 29. julija 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 171, 29.6.2016, str. 1.

1

---

| 30.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 201/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 201/17

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/1276

z dne 29. julija 2019

o razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije 2012/627/EU o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Avstralije za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o bonitetnih agencijah (1) in zlasti člena 5(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 ima Komisija pooblastilo, da sprejme odločitev o enakovrednosti, v okviru katere poda izjavo, da pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavlja, da bonitetne agencije, ki imajo dovoljenje oziroma so registrirane v tej tretji državi, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enake zahtevam iz navedene uredbe in v zvezi s katerimi se opravlja učinkovit nadzor in izvrševanje v tej tretji državi. Da bi veljal za enakovrednega, mora pravni in nadzorni okvir izpolnjevati vsaj pogoje, določene v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 ima Komisija pooblastilo, da sprejme odločitev o enakovrednosti, v okviru katere poda izjavo, da pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavlja, da bonitetne agencije, ki imajo dovoljenje oziroma so registrirane v tej tretji državi, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enake zahtevam iz navedene uredbe in v zvezi s katerimi se opravlja učinkovit nadzor in izvrševanje v tej tretji državi. Da bi veljal za enakovrednega, mora pravni in nadzorni okvir izpolnjevati vsaj pogoje, določene v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009.

| (2) | Komisija je 5. oktobra 2012 sprejela Izvedbeni sklep 2012/627/EU (2), v katerem je ugotovila, da so navedeni trije pogoji izpolnjeni, in priznala avstralski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije za enakovrednega zahtevam iz takrat veljavne Uredbe (ES) št. 1060/2009. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 5. oktobra 2012 sprejela Izvedbeni sklep 2012/627/EU (2), v katerem je ugotovila, da so navedeni trije pogoji izpolnjeni, in priznala avstralski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije za enakovrednega zahtevam iz takrat veljavne Uredbe (ES) št. 1060/2009.

| (3) | Avstralski pravni in nadzorni okvir še vedno izpolnjuje tri pogoje, ki so bili prvotno določeni v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je uvedla dodatne zahteve za bonitetne agencije, registrirane v Uniji, zaradi česar se je pravni in nadzorni sistem za navedene bonitetne agencije zaostril. Te dodatne zahteve vključujejo pravila v zvezi z obeti glede bonitetnih ocen, obvladovanjem nasprotij interesov, zahtevami glede zaupnosti, kakovostjo metodologij bonitetnega ocenjevanja ter predstavitvijo in razkritjem bonitetnih ocen. |
| --- | --- |

(3)

Avstralski pravni in nadzorni okvir še vedno izpolnjuje tri pogoje, ki so bili prvotno določeni v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je uvedla dodatne zahteve za bonitetne agencije, registrirane v Uniji, zaradi česar se je pravni in nadzorni sistem za navedene bonitetne agencije zaostril. Te dodatne zahteve vključujejo pravila v zvezi z obeti glede bonitetnih ocen, obvladovanjem nasprotij interesov, zahtevami glede zaupnosti, kakovostjo metodologij bonitetnega ocenjevanja ter predstavitvijo in razkritjem bonitetnih ocen.

| (4) | V skladu s točko (1)(b) drugega odstavka člena 2 Uredbe (EU) št. 462/2013 se dodatne zahteve za namene ocenjevanja enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira tretjih držav uporabljajo od 1. junija 2018. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s točko (1)(b) drugega odstavka člena 2 Uredbe (EU) št. 462/2013 se dodatne zahteve za namene ocenjevanja enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira tretjih držav uporabljajo od 1. junija 2018.

| (5) | Na podlagi tega je Komisija 13. julija 2017 Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) zaprosila za nasvet o enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira med drugim Avstralije s temi dodatnimi zahtevami, uvedenimi z Uredbo (EU) št. 462/2013, ter za njegovo mnenje o pomembnosti razlik. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi tega je Komisija 13. julija 2017 Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) zaprosila za nasvet o enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira med drugim Avstralije s temi dodatnimi zahtevami, uvedenimi z Uredbo (EU) št. 462/2013, ter za njegovo mnenje o pomembnosti razlik.

| (6) | ESMA je v svojem strokovnem nasvetu, objavljenem 17. novembra 2017, zaključil, da avstralski pravni in nadzorni okvir ne vključuje zadostnih določb, ki bi izpolnjevale cilje dodatnih zahtev, uvedenih z Uredbo (EU) št. 462/2013. |
| --- | --- |

(6)

ESMA je v svojem strokovnem nasvetu, objavljenem 17. novembra 2017, zaključil, da avstralski pravni in nadzorni okvir ne vključuje zadostnih določb, ki bi izpolnjevale cilje dodatnih zahtev, uvedenih z Uredbo (EU) št. 462/2013.

| (7) | Člen 3(1)(w) uvaja opredelitev obetov glede bonitetnih ocen in Uredba (ES) št. 1060/2009 zdaj razširja nekatere zahteve, ki se uporabljajo za bonitetne ocene, na obete glede bonitetnih ocen. Avstralski pravni in nadzorni okvir izrecno ne priznava obetov glede bonitetnih ocen, vendar avstralska agencija za vrednostne papirje in naložbe meni, da obeti glede bonitetnih ocen spadajo v opredelitev „svetovanja o finančnih produktih“ in zato zanje veljajo iste zahteve kot za bonitetne ocene. |
| --- | --- |

(7)

Člen 3(1)(w) uvaja opredelitev obetov glede bonitetnih ocen in Uredba (ES) št. 1060/2009 zdaj razširja nekatere zahteve, ki se uporabljajo za bonitetne ocene, na obete glede bonitetnih ocen. Avstralski pravni in nadzorni okvir izrecno ne priznava obetov glede bonitetnih ocen, vendar avstralska agencija za vrednostne papirje in naložbe meni, da obeti glede bonitetnih ocen spadajo v opredelitev „svetovanja o finančnih produktih“ in zato zanje veljajo iste zahteve kot za bonitetne ocene.

| (8) | Da bi okrepili videz neodvisnosti bonitetnih agencij v razmerju do ocenjevanih subjektov, Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 6(4) ter členih 6a in 6b Uredbe (ES) št. 1060/2009 pravila o nasprotjih interesov razširja na tista nasprotja interesov, ki jih povzročijo delničarji ali družbeniki na pomembnih položajih v bonitetni agenciji. Avstralski pravni in nadzorni okvir zahteva, da imajo bonitetne agencije vzpostavljene ustrezne ureditve za obvladovanje nasprotij interesov, ki se pojavijo pri njihovem poslovanju. Vendar ne obravnava izrecno nasprotij interesov v zvezi z delničarji. Zato ne vsebuje podobnih zahtev, s katerimi bi se bonitetnim agencijam prepovedala izdaja bonitetne ocene za subjekt, ki ima v njej več kot 10-odstotni delež, ali opravljanje posvetovalnih ali svetovalnih storitev za subjekt, ki ima v njej več kot 5-odstotni delež. |
| --- | --- |

(8)

Da bi okrepili videz neodvisnosti bonitetnih agencij v razmerju do ocenjevanih subjektov, Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 6(4) ter členih 6a in 6b Uredbe (ES) št. 1060/2009 pravila o nasprotjih interesov razširja na tista nasprotja interesov, ki jih povzročijo delničarji ali družbeniki na pomembnih položajih v bonitetni agenciji. Avstralski pravni in nadzorni okvir zahteva, da imajo bonitetne agencije vzpostavljene ustrezne ureditve za obvladovanje nasprotij interesov, ki se pojavijo pri njihovem poslovanju. Vendar ne obravnava izrecno nasprotij interesov v zvezi z delničarji. Zato ne vsebuje podobnih zahtev, s katerimi bi se bonitetnim agencijam prepovedala izdaja bonitetne ocene za subjekt, ki ima v njej več kot 10-odstotni delež, ali opravljanje posvetovalnih ali svetovalnih storitev za subjekt, ki ima v njej več kot 5-odstotni delež.

| (9) | Uredba (EU) št. 462/2013 uvaja nove določbe za zagotovitev, da se zaupni podatki uporabljajo samo za namene, povezane z dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja, in so zaščiteni pred goljufijo, krajo ali zlorabo. V ta namen člen 10(2a) Uredbe (ES) št. 1060/2009 določa, da morajo bonitetne agencije vse bonitetne ocene, obete glede bonitetnih ocen in s tem povezane informacije do razkritja javnosti obravnavati kot notranje informacije. Avstralski pravni in nadzorni okvir določa podrobne zahteve v zvezi z ukrepi, ki jih morajo sprejeti bonitetne agencije za varovanje zaupnih informacij v zvezi z izdajatelji. Torej je vzpostavljen verodostojen okvir za zaščito pred zlorabo zaupnih informacij. |
| --- | --- |

(9)

Uredba (EU) št. 462/2013 uvaja nove določbe za zagotovitev, da se zaupni podatki uporabljajo samo za namene, povezane z dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja, in so zaščiteni pred goljufijo, krajo ali zlorabo. V ta namen člen 10(2a) Uredbe (ES) št. 1060/2009 določa, da morajo bonitetne agencije vse bonitetne ocene, obete glede bonitetnih ocen in s tem povezane informacije do razkritja javnosti obravnavati kot notranje informacije. Avstralski pravni in nadzorni okvir določa podrobne zahteve v zvezi z ukrepi, ki jih morajo sprejeti bonitetne agencije za varovanje zaupnih informacij v zvezi z izdajatelji. Torej je vzpostavljen verodostojen okvir za zaščito pred zlorabo zaupnih informacij.

| (10) | Cilj Uredbe (EU) št. 462/2013 je povečati raven preglednosti in kakovosti metodologij bonitetnega ocenjevanja. V odstavku 3 pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 se uvaja obveznost, da morajo bonitetne agencije ocenjevanemu subjektu dati možnost, da pred objavo bonitetne ocene ali obetov glede bonitetnih ocen opozori na morebitne stvarne napake. Avstralski pravni in nadzorni okvir ne vsebuje izrecne zahteve, da mora bonitetna agencija pred objavo bonitetne ocene o njej obvestiti ocenjevani subjekt. Namesto tega bi bonitetna agencija v skladu z avstralskim pravnim in nadzornim okvirom obvestila ocenjevani subjekt šele, ko je to „izvedljivo in primerno“, ne da bi bil določen najkrajši čas za odgovor. |
| --- | --- |

(10)

Cilj Uredbe (EU) št. 462/2013 je povečati raven preglednosti in kakovosti metodologij bonitetnega ocenjevanja. V odstavku 3 pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 se uvaja obveznost, da morajo bonitetne agencije ocenjevanemu subjektu dati možnost, da pred objavo bonitetne ocene ali obetov glede bonitetnih ocen opozori na morebitne stvarne napake. Avstralski pravni in nadzorni okvir ne vsebuje izrecne zahteve, da mora bonitetna agencija pred objavo bonitetne ocene o njej obvestiti ocenjevani subjekt. Namesto tega bi bonitetna agencija v skladu z avstralskim pravnim in nadzornim okvirom obvestila ocenjevani subjekt šele, ko je to „izvedljivo in primerno“, ne da bi bil določen najkrajši čas za odgovor.

| (11) | Uredba (EU) št. 462/2013 v člen 8(5a) in (6)(aa) in (ab) ter (7) Uredbe (ES) št. 1060/2009 uvaja zaščitne ukrepe za zagotovitev, da nobena sprememba metodologij bonitetnega ocenjevanja ne privede do manj strogih metodologij. V skladu z avstralskim pravnim in nadzornim okvirom morajo biti ocenjevani subjekti, na katere je vplivala kakršna koli sprememba metodologije, o tem obveščeni. Vendar se bonitetnim agencijam pred pomembno spremembo metodologije ni treba posvetovati z udeleženci na trgu, ni jim treba o tem obvestiti nadzornika ali na svoji spletni strani razkriti napak, ugotovljenih v metodologiji bonitetnega ocenjevanja. |
| --- | --- |

(11)

Uredba (EU) št. 462/2013 v člen 8(5a) in (6)(aa) in (ab) ter (7) Uredbe (ES) št. 1060/2009 uvaja zaščitne ukrepe za zagotovitev, da nobena sprememba metodologij bonitetnega ocenjevanja ne privede do manj strogih metodologij. V skladu z avstralskim pravnim in nadzornim okvirom morajo biti ocenjevani subjekti, na katere je vplivala kakršna koli sprememba metodologije, o tem obveščeni. Vendar se bonitetnim agencijam pred pomembno spremembo metodologije ni treba posvetovati z udeleženci na trgu, ni jim treba o tem obvestiti nadzornika ali na svoji spletni strani razkriti napak, ugotovljenih v metodologiji bonitetnega ocenjevanja.

| (12) | Uredba (EU) št. 462/2013 zaostruje zahteve glede predstavljanja in razkrivanja bonitetnih ocen. V skladu s členom 8(2) in odstavkom 2a pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 bonitetna agencija razkritje metodologij, modelov in ključnih predpostavk bonitetnega ocenjevanja pospremi z jasnimi in lahko razumljivimi navodili, ki pojasnjujejo vse predpostavke, parametre, omejitve in negotovosti glede modelov in metodologij bonitetnega ocenjevanja, uporabljenih v postopku bonitetnega ocenjevanja. Čeprav morajo v skladu z avstralskim pravnim in nadzornim okvirom bonitetne agencije razkriti, ali je bila bonitetna ocena naročena in ali je ocenjevani subjekt sodeloval, ter morajo poleg tega zagotoviti informacije o kakršnih koli omejitvah bonitetnih ocen, ne obstaja zahteva, da se morajo taka navodila v zvezi z metodologijo za bonitetno oceno razkriti javnosti. |
| --- | --- |

(12)

Uredba (EU) št. 462/2013 zaostruje zahteve glede predstavljanja in razkrivanja bonitetnih ocen. V skladu s členom 8(2) in odstavkom 2a pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 bonitetna agencija razkritje metodologij, modelov in ključnih predpostavk bonitetnega ocenjevanja pospremi z jasnimi in lahko razumljivimi navodili, ki pojasnjujejo vse predpostavke, parametre, omejitve in negotovosti glede modelov in metodologij bonitetnega ocenjevanja, uporabljenih v postopku bonitetnega ocenjevanja. Čeprav morajo v skladu z avstralskim pravnim in nadzornim okvirom bonitetne agencije razkriti, ali je bila bonitetna ocena naročena in ali je ocenjevani subjekt sodeloval, ter morajo poleg tega zagotoviti informacije o kakršnih koli omejitvah bonitetnih ocen, ne obstaja zahteva, da se morajo taka navodila v zvezi z metodologijo za bonitetno oceno razkriti javnosti.

| (13) | Z namenom krepitve konkurence in omejitve obsega nasprotij interesov v sektorju bonitetnih agencij Uredba (EU) št. 462/2013 v pododdelku II oddelka E Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 uvaja zahtevo, da honorarji, ki jih bonitetne agencije zaračunajo za bonitetno ocenjevanje in pomožne storitve, ne smejo biti diskriminatorni in da morajo temeljiti na dejanskih stroških. Zahteva, da morajo bonitetne agencije razkriti nekatere finančne podatke. Avstralska pravna in nadzorna ureditev od bonitetnih agencij zahteva, da z letnim poročilom javnosti razkrijejo informacije o prihodkih in določene informacije nadzorniku, kar pa ne velja za majhne bonitetne agencije. Poleg tega ni nobene zahteve, da morajo bonitetne agencije javnosti razkriti predhodne ocene in o svojih cenikih ali honorarjih, ki se zaračunajo strankam, poročati nadzorniku. Poleg tega se ne zahteva, da morajo honorarji, ki se zaračunajo strankam, temeljiti na stroških in da ne smejo biti diskriminatorni. |
| --- | --- |

(13)

Z namenom krepitve konkurence in omejitve obsega nasprotij interesov v sektorju bonitetnih agencij Uredba (EU) št. 462/2013 v pododdelku II oddelka E Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 uvaja zahtevo, da honorarji, ki jih bonitetne agencije zaračunajo za bonitetno ocenjevanje in pomožne storitve, ne smejo biti diskriminatorni in da morajo temeljiti na dejanskih stroških. Zahteva, da morajo bonitetne agencije razkriti nekatere finančne podatke. Avstralska pravna in nadzorna ureditev od bonitetnih agencij zahteva, da z letnim poročilom javnosti razkrijejo informacije o prihodkih in določene informacije nadzorniku, kar pa ne velja za majhne bonitetne agencije. Poleg tega ni nobene zahteve, da morajo bonitetne agencije javnosti razkriti predhodne ocene in o svojih cenikih ali honorarjih, ki se zaračunajo strankam, poročati nadzorniku. Poleg tega se ne zahteva, da morajo honorarji, ki se zaračunajo strankam, temeljiti na stroških in da ne smejo biti diskriminatorni.

| (14) | Glede na dejavnike, ki so bili preučeni, avstralski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije ne izpolnjuje vseh pogojev za enakovrednost iz drugega pododstavka člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Zato se ne more šteti za enakovrednega pravnemu in nadzornemu okviru, vzpostavljenem z navedeno uredbo. |
| --- | --- |

(14)

Glede na dejavnike, ki so bili preučeni, avstralski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije ne izpolnjuje vseh pogojev za enakovrednost iz drugega pododstavka člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Zato se ne more šteti za enakovrednega pravnemu in nadzornemu okviru, vzpostavljenem z navedeno uredbo.

| (15) | Izvedbeni sklep 2012/627/EU bi bilo zato treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(15)

Izvedbeni sklep 2012/627/EU bi bilo zato treba razveljaviti.

| (16) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(16)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Izvedbeni sklep 2012/627/EU se razveljavi.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 29. julija 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 302, 17.11.2009, str. 1.

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije 2012/627/EU z dne 5. oktobra 2012 o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Avstralije za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (UL L 274, 9.10.2012, str. 30).

2

(3)  Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah (UL L 146, 31.5.2013, str. 1).

3

---

| 30.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 201/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 201/20

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/1277

z dne 29. julija 2019

o razveljavitvi Izvedbenega sklepa 2012/630/EU o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Kanade za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o bonitetnih agencijah (1) in zlasti člena 5(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 ima Komisija pooblastilo, da sprejme odločitev o enakovrednosti, v okviru katere poda izjavo, da pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavlja, da bonitetne agencije, ki imajo dovoljenje oziroma so registrirane v tej tretji državi, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enake zahtevam iz navedene uredbe in v zvezi s katerimi se opravlja učinkovit nadzor in izvrševanje v tej tretji državi. Da bi veljal za enakovrednega, mora pravni in nadzorni okvir izpolnjevati vsaj pogoje, določene v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 ima Komisija pooblastilo, da sprejme odločitev o enakovrednosti, v okviru katere poda izjavo, da pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavlja, da bonitetne agencije, ki imajo dovoljenje oziroma so registrirane v tej tretji državi, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enake zahtevam iz navedene uredbe in v zvezi s katerimi se opravlja učinkovit nadzor in izvrševanje v tej tretji državi. Da bi veljal za enakovrednega, mora pravni in nadzorni okvir izpolnjevati vsaj pogoje, določene v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009.

| (2) | Komisija je 5. oktobra 2012 sprejela Izvedbeni sklep 2012/630/EU (2), v katerem je ugotovila, da so navedeni trije pogoji izpolnjeni, in priznala kanadski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije za enakovrednega zahtevam iz takrat veljavne Uredbe (ES) št. 1060/2009. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 5. oktobra 2012 sprejela Izvedbeni sklep 2012/630/EU (2), v katerem je ugotovila, da so navedeni trije pogoji izpolnjeni, in priznala kanadski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije za enakovrednega zahtevam iz takrat veljavne Uredbe (ES) št. 1060/2009.

| (3) | Kanadski pravni in nadzorni okvir še vedno izpolnjuje tri pogoje, ki so bili prvotno določeni v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je uvedla dodatne zahteve za bonitetne agencije, registrirane v Uniji, zaradi česar se je pravni in nadzorni sistem za navedene bonitetne agencije zaostril. Te dodatne zahteve vključujejo pravno zavezujoča pravila za bonitetne agencije v zvezi z obeti glede bonitetnih ocen, obvladovanjem nasprotij interesov, zahtevami glede zaupnosti, kakovostjo metodologij bonitetnega ocenjevanja ter predstavitvijo in razkritjem bonitetnih ocen. |
| --- | --- |

(3)

Kanadski pravni in nadzorni okvir še vedno izpolnjuje tri pogoje, ki so bili prvotno določeni v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je uvedla dodatne zahteve za bonitetne agencije, registrirane v Uniji, zaradi česar se je pravni in nadzorni sistem za navedene bonitetne agencije zaostril. Te dodatne zahteve vključujejo pravno zavezujoča pravila za bonitetne agencije v zvezi z obeti glede bonitetnih ocen, obvladovanjem nasprotij interesov, zahtevami glede zaupnosti, kakovostjo metodologij bonitetnega ocenjevanja ter predstavitvijo in razkritjem bonitetnih ocen.

| (4) | V skladu s točko (1)(b) drugega odstavka člena 2 Uredbe (EU) št. 462/2013 se dodatne zahteve za namene ocenjevanja enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira tretjih držav uporabljajo od 1. junija 2018. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s točko (1)(b) drugega odstavka člena 2 Uredbe (EU) št. 462/2013 se dodatne zahteve za namene ocenjevanja enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira tretjih držav uporabljajo od 1. junija 2018.

| (5) | Kanadski nadzorni organ je 6. julija 2017 objavil „Obvestilo s predlaganimi spremembami nacionalnega instrumenta št. 25–101 v zvezi z imenovanimi bonitetnimi organizacijami (Designated Rating Organisations)“ in navedel, da so te spremembe potrebne zaradi upoštevanja novih zahtev za bonitetne agencije v EU, da bi Unija še naprej priznavala kanadsko regulativno ureditev kot enakovredno za regulativne namene v Uniji. |
| --- | --- |

(5)

Kanadski nadzorni organ je 6. julija 2017 objavil „Obvestilo s predlaganimi spremembami nacionalnega instrumenta št. 25–101 v zvezi z imenovanimi bonitetnimi organizacijami (Designated Rating Organisations)“ in navedel, da so te spremembe potrebne zaradi upoštevanja novih zahtev za bonitetne agencije v EU, da bi Unija še naprej priznavala kanadsko regulativno ureditev kot enakovredno za regulativne namene v Uniji.

| (6) | Komisija je 13. julija 2017 Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) zaprosila za nasvet o enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira med drugim Kanade s temi dodatnimi zahtevami, uvedenimi z Uredbo (EU) št. 462/2013, ter za njegovo mnenje o pomembnosti razlik. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 13. julija 2017 Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) zaprosila za nasvet o enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira med drugim Kanade s temi dodatnimi zahtevami, uvedenimi z Uredbo (EU) št. 462/2013, ter za njegovo mnenje o pomembnosti razlik.

| (7) | ESMA je v svojem strokovnem nasvetu, objavljenem 17. novembra 2017, navedel, da bi kanadski pravni in nadzorni okvir v zvezi z bonitetnimi agencijami vključeval zadostne določbe za izpolnjevanje ciljev dodatnih zahtev, uvedenih z Uredbo (EU) št. 462/2013, če bi se predlagana sprememba pravil začela izvajati pred 1. junijem 2018. |
| --- | --- |

(7)

ESMA je v svojem strokovnem nasvetu, objavljenem 17. novembra 2017, navedel, da bi kanadski pravni in nadzorni okvir v zvezi z bonitetnimi agencijami vključeval zadostne določbe za izpolnjevanje ciljev dodatnih zahtev, uvedenih z Uredbo (EU) št. 462/2013, če bi se predlagana sprememba pravil začela izvajati pred 1. junijem 2018.

| (8) | Kanadski nadzorni organ je 29. marca 2018 na svoji spletni strani objavil, da še vedno proučuje pripombe, ki jih je prejel v obdobju za predložitev pripomb, in načrtuje, da bo preložil spremembe nacionalnega instrumenta št. 25–101 na poznejši datum v letu 2018. Vendar je kanadski nadzorni organ obvestil službe Komisije, da so načrti za spremembo nacionalnega instrumenta št. 25–101 v zvezi z imenovanimi bonitetnimi organizacijami trenutno zastali, ne da bi navedel nove podatke glede časa. Zato ocena, na kateri temelji ta sklep, ne upošteva nobenih predvidenih sprememb. |
| --- | --- |

(8)

Kanadski nadzorni organ je 29. marca 2018 na svoji spletni strani objavil, da še vedno proučuje pripombe, ki jih je prejel v obdobju za predložitev pripomb, in načrtuje, da bo preložil spremembe nacionalnega instrumenta št. 25–101 na poznejši datum v letu 2018. Vendar je kanadski nadzorni organ obvestil službe Komisije, da so načrti za spremembo nacionalnega instrumenta št. 25–101 v zvezi z imenovanimi bonitetnimi organizacijami trenutno zastali, ne da bi navedel nove podatke glede časa. Zato ocena, na kateri temelji ta sklep, ne upošteva nobenih predvidenih sprememb.

| (9) | Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 3(1)(w) uvaja opredelitev obetov glede bonitetnih ocen in Uredba (ES) št. 1060/2009 zdaj razširja nekatere zahteve, ki se uporabljajo za bonitetne ocene, na obete glede bonitetnih ocen. Kanadski okvir ne priznava obetov glede bonitetnih ocen kot ločene in drugačne postavke od bonitetne ocene, čeprav obstajajo nekateri sklici na ukrepe, mnenja in poročila, ki so dovolj široki, da implicitno vključujejo obete glede bonitetnih ocen. |
| --- | --- |

(9)

Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 3(1)(w) uvaja opredelitev obetov glede bonitetnih ocen in Uredba (ES) št. 1060/2009 zdaj razširja nekatere zahteve, ki se uporabljajo za bonitetne ocene, na obete glede bonitetnih ocen. Kanadski okvir ne priznava obetov glede bonitetnih ocen kot ločene in drugačne postavke od bonitetne ocene, čeprav obstajajo nekateri sklici na ukrepe, mnenja in poročila, ki so dovolj široki, da implicitno vključujejo obete glede bonitetnih ocen.

| (10) | Da bi okrepili videz neodvisnosti bonitetnih agencij v razmerju do ocenjevanih subjektov, Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 6(4) ter členih 6a in 6b Uredbe (ES) št. 1060/2009 pravila o nasprotjih interesov razširja na tista nasprotja interesov, ki jih povzročijo delničarji ali družbeniki na pomembnih položajih v bonitetni agenciji. Kanadski okvir ni tako podroben ali zavezujoč kot ureditev v Uniji. Čeprav obstaja splošna zahteva po oblikovanju smiselnih notranjih mehanizmov, katerih ustreznost in učinkovitost bi se spremljala in ocenjevala, da bi odpravili vse pomanjkljivosti, ni tako podrobne in izrecne zahteve po obravnavi nasprotij interesov, ki se nanašajo na pomembne delničarje. Poleg tega se bonitetni agenciji izdaja bonitetne ocene za subjekt ne prepoveduje, če ima član upravnega odbora bonitetne agencije ali delničar, ki ima več kot 10 % delnic ali glasovalnih pravic v bonitetni agenciji, tudi več kot 10 % delnic v ocenjevanem subjektu. Prav tako posamezniku ali subjektu, ki ima več kot 5 % delnic ali glasovalnih pravic v bonitetni agenciji, ni prepovedano opravljanje posvetovalnih ali svetovalnih storitev za ocenjevani subjekt navedene bonitetne agencije. |
| --- | --- |

(10)

Da bi okrepili videz neodvisnosti bonitetnih agencij v razmerju do ocenjevanih subjektov, Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 6(4) ter členih 6a in 6b Uredbe (ES) št. 1060/2009 pravila o nasprotjih interesov razširja na tista nasprotja interesov, ki jih povzročijo delničarji ali družbeniki na pomembnih položajih v bonitetni agenciji. Kanadski okvir ni tako podroben ali zavezujoč kot ureditev v Uniji. Čeprav obstaja splošna zahteva po oblikovanju smiselnih notranjih mehanizmov, katerih ustreznost in učinkovitost bi se spremljala in ocenjevala, da bi odpravili vse pomanjkljivosti, ni tako podrobne in izrecne zahteve po obravnavi nasprotij interesov, ki se nanašajo na pomembne delničarje. Poleg tega se bonitetni agenciji izdaja bonitetne ocene za subjekt ne prepoveduje, če ima član upravnega odbora bonitetne agencije ali delničar, ki ima več kot 10 % delnic ali glasovalnih pravic v bonitetni agenciji, tudi več kot 10 % delnic v ocenjevanem subjektu. Prav tako posamezniku ali subjektu, ki ima več kot 5 % delnic ali glasovalnih pravic v bonitetni agenciji, ni prepovedano opravljanje posvetovalnih ali svetovalnih storitev za ocenjevani subjekt navedene bonitetne agencije.

| (11) | Uredba (EU) št. 462/2013 uvaja nove določbe za zagotovitev, da se zaupni podatki uporabljajo samo za namene, povezane z dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja, in so zaščiteni pred goljufijo, krajo ali zlorabo. V ta namen člen 10(2a) Uredbe (ES) št. 1060/2009 določa, da morajo bonitetne agencije vse bonitetne ocene, obete glede bonitetnih ocen in s tem povezane informacije do razkritja javnosti obravnavati kot notranje informacije. Kanadski pravni in nadzorni okvir vsebuje opredelitev notranjih informacij, vendar bonitetne ocene in z njimi povezane informacije niso samodejno priznane kot notranje informacije. |
| --- | --- |

(11)

Uredba (EU) št. 462/2013 uvaja nove določbe za zagotovitev, da se zaupni podatki uporabljajo samo za namene, povezane z dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja, in so zaščiteni pred goljufijo, krajo ali zlorabo. V ta namen člen 10(2a) Uredbe (ES) št. 1060/2009 določa, da morajo bonitetne agencije vse bonitetne ocene, obete glede bonitetnih ocen in s tem povezane informacije do razkritja javnosti obravnavati kot notranje informacije. Kanadski pravni in nadzorni okvir vsebuje opredelitev notranjih informacij, vendar bonitetne ocene in z njimi povezane informacije niso samodejno priznane kot notranje informacije.

| (12) | Cilj Uredbe (EU) št. 462/2013 je povečati raven preglednosti in kakovosti metodologij bonitetnega ocenjevanja. V odstavku 3 pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 se uvaja obveznost, da morajo bonitetne agencije ocenjevanemu subjektu dati možnost, da pred objavo bonitetne ocene ali obetov glede bonitetnih ocen opozori na morebitne stvarne napake. Kanadski pravni in nadzorni okvir vsebuje zahtevo, da mora bonitetna agencija o ključnih informacijah in glavnih preudarkih, na katerih bo temeljila ocena, pred njeno objavo obvestiti ocenjevani subjekt, brez navedbe, ali se mora to zgoditi med njegovim delovnim časom, čeprav ni bil vzpostavljen časovni okvir, v katerem se lahko ocenjevani subjekt odzove. |
| --- | --- |

(12)

Cilj Uredbe (EU) št. 462/2013 je povečati raven preglednosti in kakovosti metodologij bonitetnega ocenjevanja. V odstavku 3 pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 se uvaja obveznost, da morajo bonitetne agencije ocenjevanemu subjektu dati možnost, da pred objavo bonitetne ocene ali obetov glede bonitetnih ocen opozori na morebitne stvarne napake. Kanadski pravni in nadzorni okvir vsebuje zahtevo, da mora bonitetna agencija o ključnih informacijah in glavnih preudarkih, na katerih bo temeljila ocena, pred njeno objavo obvestiti ocenjevani subjekt, brez navedbe, ali se mora to zgoditi med njegovim delovnim časom, čeprav ni bil vzpostavljen časovni okvir, v katerem se lahko ocenjevani subjekt odzove.

| (13) | Uredba (EU) št. 462/2013 v člen 8(5a) in (6)(aa) in (ab) ter (7) Uredbe (ES) št. 1060/2009 uvaja zaščitne ukrepe za zagotovitev, da nobena sprememba metodologij bonitetnega ocenjevanja ne privede do manj strogih metodologij. Čeprav kanadski pravni in nadzorni okvir zahteva, da se bonitetne ocene izdajajo po metodologijah, ki so rigorozne, sistematične in ustaljene ter jih je mogoče ovrednotiti, ni izrecne zahteve, da se morajo spremembe bonitetnih ocen izdati v skladu z objavljenimi metodologijami. Bonitetnim agencijam se ni treba posvetovati z udeleženci na trgu o spremembah ali odpravi napak v svojih metodologijah. Prav tako ni izrecne zahteve, da se morajo nadzornik, drugi organi ali prizadeti subjekti obvestiti o morebitnih napakah v zvezi z metodologijo, ki bi lahko vplivale na ocene. |
| --- | --- |

(13)

Uredba (EU) št. 462/2013 v člen 8(5a) in (6)(aa) in (ab) ter (7) Uredbe (ES) št. 1060/2009 uvaja zaščitne ukrepe za zagotovitev, da nobena sprememba metodologij bonitetnega ocenjevanja ne privede do manj strogih metodologij. Čeprav kanadski pravni in nadzorni okvir zahteva, da se bonitetne ocene izdajajo po metodologijah, ki so rigorozne, sistematične in ustaljene ter jih je mogoče ovrednotiti, ni izrecne zahteve, da se morajo spremembe bonitetnih ocen izdati v skladu z objavljenimi metodologijami. Bonitetnim agencijam se ni treba posvetovati z udeleženci na trgu o spremembah ali odpravi napak v svojih metodologijah. Prav tako ni izrecne zahteve, da se morajo nadzornik, drugi organi ali prizadeti subjekti obvestiti o morebitnih napakah v zvezi z metodologijo, ki bi lahko vplivale na ocene.

| (14) | Uredba (EU) št. 462/2013 zaostruje zahteve glede predstavljanja in razkrivanja bonitetnih ocen. V skladu s členom 8(2) in odstavkom 2a pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 bonitetna agencija razkritje metodologij, modelov in ključnih predpostavk bonitetnega ocenjevanja pospremi z jasnimi in lahko razumljivimi navodili, ki pojasnjujejo vse predpostavke, parametre, omejitve in negotovosti glede modelov in metodologij bonitetnega ocenjevanja, uporabljenih v postopku bonitetnega ocenjevanja. V skladu s kanadskim pravnim in nadzornim okvirom se ne zahteva strogo zagotovitev, da postopek in metodologijo bonitetnega ocenjevanja spremljajo ustrezna navodila. Prav tako se izrecno ne zahteva, da bonitetna agencija v bonitetni oceni poudari, da je bonitetna ocena mnenje agencije in da bi se bilo treba nanjo zanašati le do določene meje. |
| --- | --- |

(14)

Uredba (EU) št. 462/2013 zaostruje zahteve glede predstavljanja in razkrivanja bonitetnih ocen. V skladu s členom 8(2) in odstavkom 2a pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 bonitetna agencija razkritje metodologij, modelov in ključnih predpostavk bonitetnega ocenjevanja pospremi z jasnimi in lahko razumljivimi navodili, ki pojasnjujejo vse predpostavke, parametre, omejitve in negotovosti glede modelov in metodologij bonitetnega ocenjevanja, uporabljenih v postopku bonitetnega ocenjevanja. V skladu s kanadskim pravnim in nadzornim okvirom se ne zahteva strogo zagotovitev, da postopek in metodologijo bonitetnega ocenjevanja spremljajo ustrezna navodila. Prav tako se izrecno ne zahteva, da bonitetna agencija v bonitetni oceni poudari, da je bonitetna ocena mnenje agencije in da bi se bilo treba nanjo zanašati le do določene meje.

| (15) | Z namenom krepitve konkurence in omejitve obsega nasprotij interesov v sektorju bonitetnih agencij Uredba (EU) št. 462/2013 v pododdelku II oddelka E Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 uvaja zahtevo, da honorarji, ki jih bonitetne agencije zaračunajo za bonitetno ocenjevanje in pomožne storitve, ne smejo biti diskriminatorni in da morajo temeljiti na dejanskih stroških. Zahteva, da morajo bonitetne agencije razkriti nekatere finančne podatke. Kanadski pravni in nadzorni okvir ne vsebuje nobenih sistematičnih zahtev, da morajo bonitetne agencije razkriti politike določanja cen bodisi nadzorniku bodisi ocenjevanim subjektom, čeprav lahko nadzornik te informacije zahteva v primeru preiskave. Poleg tega se ne zahteva, da morajo honorarji, ki se zaračunajo strankam, temeljiti na stroških in da ne smejo biti diskriminatorni. |
| --- | --- |

(15)

Z namenom krepitve konkurence in omejitve obsega nasprotij interesov v sektorju bonitetnih agencij Uredba (EU) št. 462/2013 v pododdelku II oddelka E Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 uvaja zahtevo, da honorarji, ki jih bonitetne agencije zaračunajo za bonitetno ocenjevanje in pomožne storitve, ne smejo biti diskriminatorni in da morajo temeljiti na dejanskih stroških. Zahteva, da morajo bonitetne agencije razkriti nekatere finančne podatke. Kanadski pravni in nadzorni okvir ne vsebuje nobenih sistematičnih zahtev, da morajo bonitetne agencije razkriti politike določanja cen bodisi nadzorniku bodisi ocenjevanim subjektom, čeprav lahko nadzornik te informacije zahteva v primeru preiskave. Poleg tega se ne zahteva, da morajo honorarji, ki se zaračunajo strankam, temeljiti na stroških in da ne smejo biti diskriminatorni.

| (16) | Glede na dejavnike, ki so bili preučeni, kanadski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije ne izpolnjuje vseh pogojev za enakovrednost iz drugega pododstavka člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Zato se ne more šteti za enakovrednega pravnemu in nadzornemu okviru, vzpostavljenem z navedeno uredbo. |
| --- | --- |

(16)

Glede na dejavnike, ki so bili preučeni, kanadski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije ne izpolnjuje vseh pogojev za enakovrednost iz drugega pododstavka člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Zato se ne more šteti za enakovrednega pravnemu in nadzornemu okviru, vzpostavljenem z navedeno uredbo.

| (17) | Izvedbeni sklep 2012/630/EU bi bilo zato treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(17)

Izvedbeni sklep 2012/630/EU bi bilo zato treba razveljaviti.

| (18) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(18)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Izvedbeni sklep 2012/630/EU se razveljavi.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 29. julija 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 302, 17.11.2009, str. 1.

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije 2012/630/EU z dne 5. oktobra 2012 o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Kanade za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (UL L 278, 12.10.2012, str. 17).

2

(3)  Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah (UL L 146, 31.5.2013, str. 1).

3

---

| 30.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 201/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 201/23

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/1278

z dne 29. julija 2019

o razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije 2014/248/EU o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Singapurja za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o bonitetnih agencijah (1) in zlasti člena 5(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 ima Komisija pooblastilo, da sprejme odločitev o enakovrednosti, v okviru katere poda izjavo, da pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavlja, da bonitetne agencije, ki imajo dovoljenje oziroma so registrirane v tej tretji državi, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enake zahtevam iz navedene uredbe in v zvezi s katerimi se opravlja učinkovit nadzor in izvrševanje v tej tretji državi. Da bi veljal za enakovrednega, mora pravni in nadzorni okvir izpolnjevati vsaj pogoje, določene v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 ima Komisija pooblastilo, da sprejme odločitev o enakovrednosti, v okviru katere poda izjavo, da pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavlja, da bonitetne agencije, ki imajo dovoljenje oziroma so registrirane v tej tretji državi, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enake zahtevam iz navedene uredbe in v zvezi s katerimi se opravlja učinkovit nadzor in izvrševanje v tej tretji državi. Da bi veljal za enakovrednega, mora pravni in nadzorni okvir izpolnjevati vsaj pogoje, določene v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009.

| (2) | Komisija je 28. aprila 2014 sprejela Izvedbeni sklep 2014/248/EU (2), v katerem je ugotovila, da so navedeni trije pogoji izpolnjeni, in priznala singapurski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije za enakovrednega zahtevam iz takrat veljavne Uredbe (ES) št. 1060/2009. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 28. aprila 2014 sprejela Izvedbeni sklep 2014/248/EU (2), v katerem je ugotovila, da so navedeni trije pogoji izpolnjeni, in priznala singapurski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije za enakovrednega zahtevam iz takrat veljavne Uredbe (ES) št. 1060/2009.

| (3) | Singapurski pravni in nadzorni okvir še vedno izpolnjuje tri pogoje, ki so bili prvotno določeni v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Vendar je Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) uvedla dodatne zahteve za bonitetne agencije, registrirane v Uniji, zaradi česar se je pravni in nadzorni sistem za navedene bonitetne agencije zaostril. Te dodatne zahteve vključujejo pravno zavezujoča pravila za bonitetne agencije v zvezi z obeti glede bonitetnih ocen, obvladovanjem nasprotij interesov, zahtevami glede zaupnosti, kakovostjo metodologij bonitetnega ocenjevanja ter predstavitvijo in razkritjem bonitetnih ocen. |
| --- | --- |

(3)

Singapurski pravni in nadzorni okvir še vedno izpolnjuje tri pogoje, ki so bili prvotno določeni v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Vendar je Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) uvedla dodatne zahteve za bonitetne agencije, registrirane v Uniji, zaradi česar se je pravni in nadzorni sistem za navedene bonitetne agencije zaostril. Te dodatne zahteve vključujejo pravno zavezujoča pravila za bonitetne agencije v zvezi z obeti glede bonitetnih ocen, obvladovanjem nasprotij interesov, zahtevami glede zaupnosti, kakovostjo metodologij bonitetnega ocenjevanja ter predstavitvijo in razkritjem bonitetnih ocen.

| (4) | V skladu s točko (1)(b) drugega odstavka člena 2 Uredbe (EU) št. 462/2013 se dodatne zahteve za namene ocenjevanja enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira tretjih držav uporabljajo od 1. junija 2018. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s točko (1)(b) drugega odstavka člena 2 Uredbe (EU) št. 462/2013 se dodatne zahteve za namene ocenjevanja enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira tretjih držav uporabljajo od 1. junija 2018.

| (5) | Na podlagi tega je Komisija 13. julija 2017 Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) zaprosila za nasvet o enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira med drugim Singapurja s temi dodatnimi zahtevami, uvedenimi z Uredbo (EU) št. 462/2013, ter za njegovo mnenje o pomembnosti razlik. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi tega je Komisija 13. julija 2017 Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) zaprosila za nasvet o enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira med drugim Singapurja s temi dodatnimi zahtevami, uvedenimi z Uredbo (EU) št. 462/2013, ter za njegovo mnenje o pomembnosti razlik.

| (6) | ESMA je v svojem strokovnem nasvetu, objavljenem 17. novembra 2017, navedel, da singapurski pravni in nadzorni okvir ne vključuje zadostnih določb, ki bi izpolnjevale cilje dodatnih zahtev, uvedenih z Uredbo (EU) št. 462/2013. |
| --- | --- |

(6)

ESMA je v svojem strokovnem nasvetu, objavljenem 17. novembra 2017, navedel, da singapurski pravni in nadzorni okvir ne vključuje zadostnih določb, ki bi izpolnjevale cilje dodatnih zahtev, uvedenih z Uredbo (EU) št. 462/2013.

| (7) | Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 3(1)(w) Uredbe (ES) št. 1060/2009 uvaja opredelitev obetov glede bonitetnih ocen in razširja nekatere zahteve, ki se uporabljajo za bonitetne ocene, na obete glede bonitetnih ocen. Singapurski pravni in nadzorni okvir ne priznava obetov glede bonitetnih ocen. |
| --- | --- |

(7)

Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 3(1)(w) Uredbe (ES) št. 1060/2009 uvaja opredelitev obetov glede bonitetnih ocen in razširja nekatere zahteve, ki se uporabljajo za bonitetne ocene, na obete glede bonitetnih ocen. Singapurski pravni in nadzorni okvir ne priznava obetov glede bonitetnih ocen.

| (8) | Da bi okrepili videz neodvisnosti bonitetnih agencij v razmerju do ocenjevanih subjektov, Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 6(4) ter členih 6a in 6b Uredbe (ES) št. 1060/2009 pravila o nasprotjih interesov razširja na tista nasprotja interesov, ki jih povzročijo delničarji ali družbeniki na pomembnih položajih v bonitetni agenciji. Singapurski pravni in nadzorni okvir ni tako podroben ali zavezujoč kot ureditev v Uniji. Bonitetne agencije morajo vzpostaviti funkcijo notranjih kontrol in notranje postopke za odkrivanje, zmanjševanje in preprečevanje nasprotij interesov. Vendar pa ni izrecne zahteve po obravnavanju nasprotij interesov v zvezi z delničarji. Zato se izdaja bonitetne ocene subjektu ne prepoveduje, če ima član upravnega odbora bonitetne agencije ali delničar, ki ima več kot 10 % delnic ali glasovalnih pravic bonitetne agencije, več kot 10 % delnic v ocenjevanem subjektu. Prav tako posamezniku ali subjektu, ki ima več kot 5 % delnic ali glasovalnih pravic v bonitetni agenciji, ni prepovedano opravljanje posvetovalnih ali svetovalnih storitev za ocenjevan subjekt navedene bonitetne agencije. |
| --- | --- |

(8)

Da bi okrepili videz neodvisnosti bonitetnih agencij v razmerju do ocenjevanih subjektov, Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 6(4) ter členih 6a in 6b Uredbe (ES) št. 1060/2009 pravila o nasprotjih interesov razširja na tista nasprotja interesov, ki jih povzročijo delničarji ali družbeniki na pomembnih položajih v bonitetni agenciji. Singapurski pravni in nadzorni okvir ni tako podroben ali zavezujoč kot ureditev v Uniji. Bonitetne agencije morajo vzpostaviti funkcijo notranjih kontrol in notranje postopke za odkrivanje, zmanjševanje in preprečevanje nasprotij interesov. Vendar pa ni izrecne zahteve po obravnavanju nasprotij interesov v zvezi z delničarji. Zato se izdaja bonitetne ocene subjektu ne prepoveduje, če ima član upravnega odbora bonitetne agencije ali delničar, ki ima več kot 10 % delnic ali glasovalnih pravic bonitetne agencije, več kot 10 % delnic v ocenjevanem subjektu. Prav tako posamezniku ali subjektu, ki ima več kot 5 % delnic ali glasovalnih pravic v bonitetni agenciji, ni prepovedano opravljanje posvetovalnih ali svetovalnih storitev za ocenjevan subjekt navedene bonitetne agencije.

| (9) | Uredba (EU) št. 462/2013 uvaja nove določbe za zagotovitev, da se zaupni podatki uporabljajo samo za namene, povezane z dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja, in so zaščiteni pred goljufijo, krajo ali zlorabo. V ta namen člen 10(2a) Uredbe (ES) št. 1060/2009 določa, da morajo bonitetne agencije vse bonitetne ocene, obete glede bonitetnih ocen in s tem povezane informacije do razkritja javnosti obravnavati kot notranje informacije. Singapurski pravni in nadzorni okvir vsebuje opredelitev notranjih informacij, vendar bonitetne ocene in z njimi povezane informacije niso samodejno priznane kot notranje informacije. |
| --- | --- |

(9)

Uredba (EU) št. 462/2013 uvaja nove določbe za zagotovitev, da se zaupni podatki uporabljajo samo za namene, povezane z dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja, in so zaščiteni pred goljufijo, krajo ali zlorabo. V ta namen člen 10(2a) Uredbe (ES) št. 1060/2009 določa, da morajo bonitetne agencije vse bonitetne ocene, obete glede bonitetnih ocen in s tem povezane informacije do razkritja javnosti obravnavati kot notranje informacije. Singapurski pravni in nadzorni okvir vsebuje opredelitev notranjih informacij, vendar bonitetne ocene in z njimi povezane informacije niso samodejno priznane kot notranje informacije.

| (10) | Cilj Uredbe (EU) št. 462/2013 je povečati raven preglednosti in kakovosti metodologij bonitetnega ocenjevanja. V odstavku 3 pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 se uvaja obveznost, da morajo bonitetne agencije ocenjevanemu subjektu dati možnost, da pred objavo bonitetne ocene ali obetov glede bonitetne ocene opozori na morebitne stvarne napake. Singapurski pravni in nadzorni okvir ne vsebuje nobene izrecne zahteve, da mora bonitetna agencija pred objavo bonitetne ocene o njej obvestiti ocenjevani subjekt. Bonitetna agencija mora ocenjevani subjekt obvestiti le, kadar je to izvedljivo in ustrezno. |
| --- | --- |

(10)

Cilj Uredbe (EU) št. 462/2013 je povečati raven preglednosti in kakovosti metodologij bonitetnega ocenjevanja. V odstavku 3 pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 se uvaja obveznost, da morajo bonitetne agencije ocenjevanemu subjektu dati možnost, da pred objavo bonitetne ocene ali obetov glede bonitetne ocene opozori na morebitne stvarne napake. Singapurski pravni in nadzorni okvir ne vsebuje nobene izrecne zahteve, da mora bonitetna agencija pred objavo bonitetne ocene o njej obvestiti ocenjevani subjekt. Bonitetna agencija mora ocenjevani subjekt obvestiti le, kadar je to izvedljivo in ustrezno.

| (11) | Uredba (EU) št. 462/2013 v člen 8(5a) in (6)(aa) in (ab) ter (7) Uredbe (ES) št. 1060/2009 uvaja zaščitne ukrepe za zagotovitev, da nobena sprememba metodologij bonitetnega ocenjevanja ne privede do manj strogih metodologij. Singapurski pravni in nadzorni okvir zahteva, da bonitetna agencija vzpostavi in izvaja strogo in formalno funkcijo pregleda, odgovorno za redne preglede metodologij bonitetnega ocenjevanja. Vendar ne vsebuje izrecne zahteve, da mora bonitetna agencija odpraviti napake in se posvetovati o spremembah metodologij. Čeprav morajo bonitetne agencije javno razkriti vsako pomembno spremembo svojih metodologij, v takem primeru ni treba obvestiti nadzornika ali vseh subjektov, ki jih sprememba zadeva. |
| --- | --- |

(11)

Uredba (EU) št. 462/2013 v člen 8(5a) in (6)(aa) in (ab) ter (7) Uredbe (ES) št. 1060/2009 uvaja zaščitne ukrepe za zagotovitev, da nobena sprememba metodologij bonitetnega ocenjevanja ne privede do manj strogih metodologij. Singapurski pravni in nadzorni okvir zahteva, da bonitetna agencija vzpostavi in izvaja strogo in formalno funkcijo pregleda, odgovorno za redne preglede metodologij bonitetnega ocenjevanja. Vendar ne vsebuje izrecne zahteve, da mora bonitetna agencija odpraviti napake in se posvetovati o spremembah metodologij. Čeprav morajo bonitetne agencije javno razkriti vsako pomembno spremembo svojih metodologij, v takem primeru ni treba obvestiti nadzornika ali vseh subjektov, ki jih sprememba zadeva.

| (12) | Uredba (EU) št. 462/2013 zaostruje zahteve glede predstavljanja in razkrivanja bonitetnih ocen. V skladu s členom 8(2) in odstavkom 2a pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 bonitetna agencija razkritje metodologij, modelov in ključnih predpostavk bonitetnega ocenjevanja pospremi z jasnimi in lahko razumljivimi navodili, ki pojasnjujejo vse predpostavke, parametre, omejitve in negotovosti glede modelov in metodologij bonitetnega ocenjevanja, uporabljenih v postopku bonitetnega ocenjevanja. V skladu s singapursko pravno in nadzorno ureditvijo je treba zagotoviti, da se bonitetno ocenjevanje in metodologija izvajata ob upoštevanju ustreznih smernic in navodil. |
| --- | --- |

(12)

Uredba (EU) št. 462/2013 zaostruje zahteve glede predstavljanja in razkrivanja bonitetnih ocen. V skladu s členom 8(2) in odstavkom 2a pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 bonitetna agencija razkritje metodologij, modelov in ključnih predpostavk bonitetnega ocenjevanja pospremi z jasnimi in lahko razumljivimi navodili, ki pojasnjujejo vse predpostavke, parametre, omejitve in negotovosti glede modelov in metodologij bonitetnega ocenjevanja, uporabljenih v postopku bonitetnega ocenjevanja. V skladu s singapursko pravno in nadzorno ureditvijo je treba zagotoviti, da se bonitetno ocenjevanje in metodologija izvajata ob upoštevanju ustreznih smernic in navodil.

| (13) | Z namenom krepitve konkurence in omejitve obsega nasprotij interesov v sektorju bonitetnih agencij Uredba (EU) št. 462/2013 v pododdelku II oddelka E Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 uvaja zahtevo, da honorarji, ki jih bonitetne agencije zaračunajo za bonitetno ocenjevanje in pomožne storitve, ne smejo biti diskriminatorni in da morajo temeljiti na dejanskih stroških. Zahteva, da morajo bonitetne agencije razkriti nekatere finančne podatke. Singapurska pravna in nadzorna ureditev ne vsebuje nobenih sistematičnih zahtev, da morajo bonitetne agencije razkriti politike določanja cen bodisi nadzorniku bodisi ocenjevanim subjektom, čeprav lahko nadzornik te informacije zahteva v okviru svojih nadzornih dejavnosti. Poleg tega ne obstaja zahteva, da morajo honorarji, ki se zaračunajo strankam, temeljiti na stroških in ne smejo biti diskriminatorni. |
| --- | --- |

(13)

Z namenom krepitve konkurence in omejitve obsega nasprotij interesov v sektorju bonitetnih agencij Uredba (EU) št. 462/2013 v pododdelku II oddelka E Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 uvaja zahtevo, da honorarji, ki jih bonitetne agencije zaračunajo za bonitetno ocenjevanje in pomožne storitve, ne smejo biti diskriminatorni in da morajo temeljiti na dejanskih stroških. Zahteva, da morajo bonitetne agencije razkriti nekatere finančne podatke. Singapurska pravna in nadzorna ureditev ne vsebuje nobenih sistematičnih zahtev, da morajo bonitetne agencije razkriti politike določanja cen bodisi nadzorniku bodisi ocenjevanim subjektom, čeprav lahko nadzornik te informacije zahteva v okviru svojih nadzornih dejavnosti. Poleg tega ne obstaja zahteva, da morajo honorarji, ki se zaračunajo strankam, temeljiti na stroških in ne smejo biti diskriminatorni.

| (14) | Glede na dejavnike, ki so bili preučeni, singapurski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije ne izpolnjuje vseh pogojev za enakovrednost iz drugega pododstavka člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Zato se ne more šteti za enakovrednega pravnemu in nadzornemu okviru, vzpostavljenem z navedeno uredbo. |
| --- | --- |

(14)

Glede na dejavnike, ki so bili preučeni, singapurski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije ne izpolnjuje vseh pogojev za enakovrednost iz drugega pododstavka člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Zato se ne more šteti za enakovrednega pravnemu in nadzornemu okviru, vzpostavljenem z navedeno uredbo.

| (15) | Izvedbeni sklep 2014/248/EU bi bilo zato treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(15)

Izvedbeni sklep 2014/248/EU bi bilo zato treba razveljaviti.

| (16) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(16)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Izvedbeni sklep 2014/248/EU se razveljavi.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 29. julija 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 302, 17.11.2009, str. 1.

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/248/EU z dne 28. aprila 2014 o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Singapurja za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (UL L 132, 3.5.2014, str. 73).

2

(3)  Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah (UL L 146, 31.5.2013, str. 1).

3

---

| 30.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 201/26 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 201/26

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/1279

z dne 29. julija 2019

o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Združenih držav Amerike za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o bonitetnih agencijah (1) in zlasti člena 5(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 ima Komisija pooblastilo, da sprejme odločitev o enakovrednosti, kadar pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavlja, da bonitetne agencije, ki imajo dovoljenje oziroma so registrirane v tej tretji državi, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve iz navedene uredbe in v zvezi s katerimi se opravlja učinkovit nadzor in izvrševanje v tej tretji državi. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 ima Komisija pooblastilo, da sprejme odločitev o enakovrednosti, kadar pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavlja, da bonitetne agencije, ki imajo dovoljenje oziroma so registrirane v tej tretji državi, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve iz navedene uredbe in v zvezi s katerimi se opravlja učinkovit nadzor in izvrševanje v tej tretji državi.

| (2) | Namen te odločitve o enakovrednosti je omogočiti bonitetnim agencijam iz Združenih držav Amerike (ZDA), da zaprosijo za certificiranje pri Evropskem organu za vrednostne papirje in trge (ESMA), če niso sistemsko pomembne za finančno stabilnost ali celovitost finančnih trgov ene ali več držav članic. Ta odločitev o enakovrednosti ESMA omogoča, da te bonitetne agencije vsako posebej ter odobri izvzetje iz nekaterih organizacijskih zahtev za bonitetne agencije, ki delujejo v Evropski uniji, vključno z zahtevo po fizični prisotnosti v Evropski uniji. |
| --- | --- |

(2)

Namen te odločitve o enakovrednosti je omogočiti bonitetnim agencijam iz Združenih držav Amerike (ZDA), da zaprosijo za certificiranje pri Evropskem organu za vrednostne papirje in trge (ESMA), če niso sistemsko pomembne za finančno stabilnost ali celovitost finančnih trgov ene ali več držav članic. Ta odločitev o enakovrednosti ESMA omogoča, da te bonitetne agencije vsako posebej ter odobri izvzetje iz nekaterih organizacijskih zahtev za bonitetne agencije, ki delujejo v Evropski uniji, vključno z zahtevo po fizični prisotnosti v Evropski uniji.

| (3) | Da bi veljal za enakovrednega, mora pravni in nadzorni okvir tretje države izpolnjevati vsaj tri pogoje, določene v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. |
| --- | --- |

(3)

Da bi veljal za enakovrednega, mora pravni in nadzorni okvir tretje države izpolnjevati vsaj tri pogoje, določene v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009.

| (4) | Komisija je 5. oktobra 2012 sprejela Izvedbeni sklep 2012/628/EU (2), v katerem je ugotovila, da so navedeni trije pogoji izpolnjeni, in priznala pravni in nadzorni okvir ZDA za bonitetne agencije za enakovrednega zahtevam iz takrat veljavne Uredbe (ES) št. 1060/2009. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 5. oktobra 2012 sprejela Izvedbeni sklep 2012/628/EU (2), v katerem je ugotovila, da so navedeni trije pogoji izpolnjeni, in priznala pravni in nadzorni okvir ZDA za bonitetne agencije za enakovrednega zahtevam iz takrat veljavne Uredbe (ES) št. 1060/2009.

| (5) | V skladu s prvim pogojem iz člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 morajo imeti bonitetne agencije v tretji državi dovoljenje oziroma morajo biti registrirane ter predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja. Pravni in nadzorni okvir ZDA zahteva, da se bonitetne agencije registrirajo kot nacionalno priznane organizacije za statistično ocenjevanje (Nationally Recognized Statistical Ratings Organizations – NRSRO) pri Komisiji za vrednostne papirje in borzo (Securities and Exchange Commission – SEC), da se lahko njihove ocene uporabljajo za regulativne namene. Po registraciji so pod stalnim nadzorom SEC. SEC ima številna nadzorna pooblastila, ki mu omogočajo preiskavo, ali bonitetne agencije izpolnjujejo svoje pravne obveznosti. Ta pooblastila vključujejo pooblastilo za dostopanje do dokumentov, izvajanje preiskav in pregledov na kraju samem ter pooblastilo, da zahteva dostop do zapisov telefonskih pogovorov in elektronskih sporočil. SEC teh pooblastil ne izvaja le v zvezi z bonitetnimi agencijami, ampak tudi v zvezi z drugimi osebami, ki sodelujejo pri dejavnostih bonitetnega ocenjevanja. V skladu s pravnim in nadzornim okvirom ZDA mora SEC opraviti pregled vsake NRSRO vsaj enkrat letno ter poročati o ugotovitvah teh pregledov. Če SEC ugotovi, da NRSRO krši katero izmed obveznosti, ki izhajajo iz zadevnih pravil, lahko sprejme številne različne nadzorne ukrepe, da ustavi kršitev. Ti ukrepi vključujejo pooblastilo za odvzem registracije, začasno prekinitev uporabe ocen za regulativne namene in ukaz bonitetnim agencijam, naj prekinejo s kršitvijo. SEC lahko bonitetnim agencijam naloži stroge kazni zaradi kršitev zadevnih zahtev. Zato so NRSRO predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja. Sporazum o sodelovanju, sklenjen med ESMA in SEC, določa izmenjavo informacij v zvezi z ukrepi izvrševanja in nadzora, sprejetimi proti čezmejnim bonitetnim agencijam. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s prvim pogojem iz člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 morajo imeti bonitetne agencije v tretji državi dovoljenje oziroma morajo biti registrirane ter predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja. Pravni in nadzorni okvir ZDA zahteva, da se bonitetne agencije registrirajo kot nacionalno priznane organizacije za statistično ocenjevanje (Nationally Recognized Statistical Ratings Organizations – NRSRO) pri Komisiji za vrednostne papirje in borzo (Securities and Exchange Commission – SEC), da se lahko njihove ocene uporabljajo za regulativne namene. Po registraciji so pod stalnim nadzorom SEC. SEC ima številna nadzorna pooblastila, ki mu omogočajo preiskavo, ali bonitetne agencije izpolnjujejo svoje pravne obveznosti. Ta pooblastila vključujejo pooblastilo za dostopanje do dokumentov, izvajanje preiskav in pregledov na kraju samem ter pooblastilo, da zahteva dostop do zapisov telefonskih pogovorov in elektronskih sporočil. SEC teh pooblastil ne izvaja le v zvezi z bonitetnimi agencijami, ampak tudi v zvezi z drugimi osebami, ki sodelujejo pri dejavnostih bonitetnega ocenjevanja. V skladu s pravnim in nadzornim okvirom ZDA mora SEC opraviti pregled vsake NRSRO vsaj enkrat letno ter poročati o ugotovitvah teh pregledov. Če SEC ugotovi, da NRSRO krši katero izmed obveznosti, ki izhajajo iz zadevnih pravil, lahko sprejme številne različne nadzorne ukrepe, da ustavi kršitev. Ti ukrepi vključujejo pooblastilo za odvzem registracije, začasno prekinitev uporabe ocen za regulativne namene in ukaz bonitetnim agencijam, naj prekinejo s kršitvijo. SEC lahko bonitetnim agencijam naloži stroge kazni zaradi kršitev zadevnih zahtev. Zato so NRSRO predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja. Sporazum o sodelovanju, sklenjen med ESMA in SEC, določa izmenjavo informacij v zvezi z ukrepi izvrševanja in nadzora, sprejetimi proti čezmejnim bonitetnim agencijam.

| (6) | V skladu z drugim pogojem iz člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 morajo za bonitetne agencije v tretji državi veljati pravno zavezujoča pravila, ki so enaka pravilom iz členov 6 do 12 Uredbe (ES) št. 1060/2009 in Priloge I k navedeni uredbi. Pravni in nadzorni okvir ZDA se šteje za enakovrednega ureditvi, vzpostavljeni z uredbo o bonitetnih agencijah, v zvezi z upravljanjem nasprotij interesov, organizacijskimi procesi in postopki, ki jih mora izvajati bonitetna agencija, kakovostjo ocen in metodologijo ocenjevanja, razkritjem bonitetnih ocen ter splošnimi in rednimi razkritji dejavnosti bonitetnega ocenjevanja. Zato pravni in nadzorni okvir ZDA zagotavlja ustrezno zaščito v smislu integritete, preglednosti, dobrega vodenja bonitetnih agencij in zanesljivosti dejavnosti bonitetnega ocenjevanja. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z drugim pogojem iz člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 morajo za bonitetne agencije v tretji državi veljati pravno zavezujoča pravila, ki so enaka pravilom iz členov 6 do 12 Uredbe (ES) št. 1060/2009 in Priloge I k navedeni uredbi. Pravni in nadzorni okvir ZDA se šteje za enakovrednega ureditvi, vzpostavljeni z uredbo o bonitetnih agencijah, v zvezi z upravljanjem nasprotij interesov, organizacijskimi procesi in postopki, ki jih mora izvajati bonitetna agencija, kakovostjo ocen in metodologijo ocenjevanja, razkritjem bonitetnih ocen ter splošnimi in rednimi razkritji dejavnosti bonitetnega ocenjevanja. Zato pravni in nadzorni okvir ZDA zagotavlja ustrezno zaščito v smislu integritete, preglednosti, dobrega vodenja bonitetnih agencij in zanesljivosti dejavnosti bonitetnega ocenjevanja.

| (7) | V skladu s tretjim pogojem iz člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 mora regulativna ureditev v tretji državi preprečevati poseganje nadzornih organov in drugih javnih organov te tretje države v vsebino bonitetnih ocen in metodologij bonitetnega ocenjevanja. Zato je SEC in vsem drugim javnim organom ZDA z zakonom prepovedano posegati v vsebino bonitetnih ocen in metodologij bonitetnega ocenjevanja. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s tretjim pogojem iz člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 mora regulativna ureditev v tretji državi preprečevati poseganje nadzornih organov in drugih javnih organov te tretje države v vsebino bonitetnih ocen in metodologij bonitetnega ocenjevanja. Zato je SEC in vsem drugim javnim organom ZDA z zakonom prepovedano posegati v vsebino bonitetnih ocen in metodologij bonitetnega ocenjevanja.

| (8) | Pravni in nadzorni okvir ZDA še vedno izpolnjuje tri pogoje, ki so bili prvotno določeni v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Vendar je Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) uvedla dodatne zahteve za bonitetne agencije, registrirane v Uniji, zaradi česar se je pravni in nadzorni sistem za navedene bonitetne agencije zaostril. Te dodatne zahteve vključujejo pravno zavezujoča pravila za bonitetne agencije v zvezi z obeti glede bonitetnih ocen, obvladovanjem nasprotij interesov, zahtevami glede zaupnosti, spremembami metodologij bonitetnega ocenjevanja ter predstavitvijo in razkritjem bonitetnih ocen. |
| --- | --- |

(8)

Pravni in nadzorni okvir ZDA še vedno izpolnjuje tri pogoje, ki so bili prvotno določeni v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Vendar je Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) uvedla dodatne zahteve za bonitetne agencije, registrirane v Uniji, zaradi česar se je pravni in nadzorni sistem za navedene bonitetne agencije zaostril. Te dodatne zahteve vključujejo pravno zavezujoča pravila za bonitetne agencije v zvezi z obeti glede bonitetnih ocen, obvladovanjem nasprotij interesov, zahtevami glede zaupnosti, spremembami metodologij bonitetnega ocenjevanja ter predstavitvijo in razkritjem bonitetnih ocen.

| (9) | V skladu s točko (1)(b) drugega odstavka člena 2 Uredbe (EU) št. 462/2013 se dodatne zahteve za namene ocenjevanja enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira tretjih držav uporabljajo od 1. junija 2018. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s točko (1)(b) drugega odstavka člena 2 Uredbe (EU) št. 462/2013 se dodatne zahteve za namene ocenjevanja enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira tretjih držav uporabljajo od 1. junija 2018.

| (10) | Na podlagi tega je Komisija 13. julija 2017 Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) zaprosila za nasvet o enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira med drugim ZDA s temi dodatnimi zahtevami, uvedenimi z Uredbo (EU) št. 462/2013, ter za njegovo mnenje o pomembnosti razlik. |
| --- | --- |

(10)

Na podlagi tega je Komisija 13. julija 2017 Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) zaprosila za nasvet o enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira med drugim ZDA s temi dodatnimi zahtevami, uvedenimi z Uredbo (EU) št. 462/2013, ter za njegovo mnenje o pomembnosti razlik.

| (11) | ESMA je v svojem strokovnem nasvetu, objavljenem 17. novembra 2017, navedel, da pravni in nadzorni okvir ZDA v zvezi z bonitetnimi agencijami vključuje zadostne določbe za izpolnjevanje dodatnih zahtev, uvedenih z Uredbo (EU) št. 462/2013. |
| --- | --- |

(11)

ESMA je v svojem strokovnem nasvetu, objavljenem 17. novembra 2017, navedel, da pravni in nadzorni okvir ZDA v zvezi z bonitetnimi agencijami vključuje zadostne določbe za izpolnjevanje dodatnih zahtev, uvedenih z Uredbo (EU) št. 462/2013.

| (12) | Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 3(1)(w) uvaja opredelitev obetov glede bonitetnih ocen in Uredba (ES) št. 1060/2009 zdaj razširja nekatere zahteve, ki se uporabljajo za bonitetne ocene, na obete glede bonitetnih ocen. Pravni in nadzorni okvir ZDA priznava „spremljanje bonitete“ (ang. rating watch), ki je oblika obetov glede bonitetne ocene v smislu Uredbe (ES) št. 1060/2009, kot vključeno v njegovo področje uporabe. |
| --- | --- |

(12)

Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 3(1)(w) uvaja opredelitev obetov glede bonitetnih ocen in Uredba (ES) št. 1060/2009 zdaj razširja nekatere zahteve, ki se uporabljajo za bonitetne ocene, na obete glede bonitetnih ocen. Pravni in nadzorni okvir ZDA priznava „spremljanje bonitete“ (ang. rating watch), ki je oblika obetov glede bonitetne ocene v smislu Uredbe (ES) št. 1060/2009, kot vključeno v njegovo področje uporabe.

| (13) | Da bi okrepili videz neodvisnosti bonitetnih agencij v razmerju do ocenjevanih subjektov, Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 6(4) ter členih 6a in 6b Uredbe (ES) št. 1060/2009 pravila o nasprotjih interesov razširja na tista nasprotja interesov, ki jih povzročijo delničarji ali družbeniki na pomembnih položajih v bonitetni agenciji. Podobno tudi pravni in nadzorni okvir ZDA vključuje določbe za zagotavljanje zaščite v primerih, ko bi lahko delničarji v NRSRO povzročili nasprotja interesov za bonitetne agencije. |
| --- | --- |

(13)

Da bi okrepili videz neodvisnosti bonitetnih agencij v razmerju do ocenjevanih subjektov, Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 6(4) ter členih 6a in 6b Uredbe (ES) št. 1060/2009 pravila o nasprotjih interesov razširja na tista nasprotja interesov, ki jih povzročijo delničarji ali družbeniki na pomembnih položajih v bonitetni agenciji. Podobno tudi pravni in nadzorni okvir ZDA vključuje določbe za zagotavljanje zaščite v primerih, ko bi lahko delničarji v NRSRO povzročili nasprotja interesov za bonitetne agencije.

| (14) | Uredba (EU) št. 462/2013 uvaja nove določbe za zagotovitev, da se zaupni podatki uporabljajo samo za namene, povezane z dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja, in so zaščiteni pred goljufijo, krajo ali zlorabo. V ta namen člen 10(2a) Uredbe (ES) št. 1060/2009 določa, da morajo bonitetne agencije vse bonitetne ocene, obete glede bonitetnih ocen in s tem povezane informacije do razkritja javnosti obravnavati kot notranje informacije. Pravni in nadzorni okvir ZDA priznava, da so lahko neobjavljene bonitetne ocene notranje informacije. NRSRO mora imeti politike in postopke za preprečevanje selektivnega in neprimernega razkrivanja pomembnih nejavnih informacij, pridobljenih v povezavi z opravljanjem storitev bonitetnega ocenjevanja. Torej je vzpostavljen verodostojen okvir za zaščito pred zlorabo zaupnih informacij. |
| --- | --- |

(14)

Uredba (EU) št. 462/2013 uvaja nove določbe za zagotovitev, da se zaupni podatki uporabljajo samo za namene, povezane z dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja, in so zaščiteni pred goljufijo, krajo ali zlorabo. V ta namen člen 10(2a) Uredbe (ES) št. 1060/2009 določa, da morajo bonitetne agencije vse bonitetne ocene, obete glede bonitetnih ocen in s tem povezane informacije do razkritja javnosti obravnavati kot notranje informacije. Pravni in nadzorni okvir ZDA priznava, da so lahko neobjavljene bonitetne ocene notranje informacije. NRSRO mora imeti politike in postopke za preprečevanje selektivnega in neprimernega razkrivanja pomembnih nejavnih informacij, pridobljenih v povezavi z opravljanjem storitev bonitetnega ocenjevanja. Torej je vzpostavljen verodostojen okvir za zaščito pred zlorabo zaupnih informacij.

| (15) | Cilj Uredbe (EU) št. 462/2013 je povečati raven preglednosti in kakovosti metodologij bonitetnega ocenjevanja. V odstavku 3 pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 se uvaja obveznost, da morajo bonitetne agencije ocenjevanemu subjektu dati možnost, da pred objavo bonitetne ocene ali obetov glede bonitetne ocene opozori na morebitne stvarne napake. Pravni in nadzorni okvir ZDA nima enake zahteve, vendar morajo imeti NRSRO postopke za obveščanje ocenjenih dolžnikov in izdajateljev ocenjenih vrednostnih papirjev ali instrumentov denarnega trga o odločitvah glede bonitetnih ocen ter za pritožbe o končnih in še nezaključenih odločitvah glede bonitetnih ocen. |
| --- | --- |

(15)

Cilj Uredbe (EU) št. 462/2013 je povečati raven preglednosti in kakovosti metodologij bonitetnega ocenjevanja. V odstavku 3 pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 se uvaja obveznost, da morajo bonitetne agencije ocenjevanemu subjektu dati možnost, da pred objavo bonitetne ocene ali obetov glede bonitetne ocene opozori na morebitne stvarne napake. Pravni in nadzorni okvir ZDA nima enake zahteve, vendar morajo imeti NRSRO postopke za obveščanje ocenjenih dolžnikov in izdajateljev ocenjenih vrednostnih papirjev ali instrumentov denarnega trga o odločitvah glede bonitetnih ocen ter za pritožbe o končnih in še nezaključenih odločitvah glede bonitetnih ocen.

| (16) | Uredba (EU) št. 462/2013 v člen 8(5a) in (6)(aa) in (ab) ter (7) Uredbe (ES) št. 1060/2009 uvaja zaščitne ukrepe za zagotovitev, da nobena sprememba metodologij bonitetnega ocenjevanja ne privede do manj strogih metodologij. Pravni in nadzorni okvir ZDA zahteva, da vsaka NRSRO vzpostavi, vzdržuje, izvaja in dokumentira politike, ki so razumno potrebne za zagotovitev, da se pomembne spremembe postopkov in metodologij nemudoma objavijo na lahko dostopnem delu spletne strani NRSRO. Konkretna obveznost za odpravljanje ugotovljene napake v metodologiji ni določena, vendar izhaja iz splošnejših določb v zvezi s kakovostjo metodologij. |
| --- | --- |

(16)

Uredba (EU) št. 462/2013 v člen 8(5a) in (6)(aa) in (ab) ter (7) Uredbe (ES) št. 1060/2009 uvaja zaščitne ukrepe za zagotovitev, da nobena sprememba metodologij bonitetnega ocenjevanja ne privede do manj strogih metodologij. Pravni in nadzorni okvir ZDA zahteva, da vsaka NRSRO vzpostavi, vzdržuje, izvaja in dokumentira politike, ki so razumno potrebne za zagotovitev, da se pomembne spremembe postopkov in metodologij nemudoma objavijo na lahko dostopnem delu spletne strani NRSRO. Konkretna obveznost za odpravljanje ugotovljene napake v metodologiji ni določena, vendar izhaja iz splošnejših določb v zvezi s kakovostjo metodologij.

| (17) | Uredba (EU) št. 462/2013 zaostruje zahteve glede predstavljanja in razkrivanja bonitetnih ocen. V skladu s členom 8(2) in odstavkom 2a pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 bonitetna agencija razkritje metodologij, modelov in ključnih predpostavk bonitetnega ocenjevanja pospremi z jasnimi in lahko razumljivimi navodili, ki pojasnjujejo vse predpostavke, parametre, omejitve in negotovosti glede modelov in metodologij bonitetnega ocenjevanja, uporabljenih v postopku bonitetnega ocenjevanja. Pravni in nadzorni okvir ZDA vsebuje zahteve po zagotovitvi, da se bonitetno ocenjevanje in metodologija izvajata ob upoštevanju ustreznih smernic in navodil. Obstajajo tudi zahteve po zagotovitvi, da bonitetne ocene odražajo vse informacije, ki naj bi bile pomembne. |
| --- | --- |

(17)

Uredba (EU) št. 462/2013 zaostruje zahteve glede predstavljanja in razkrivanja bonitetnih ocen. V skladu s členom 8(2) in odstavkom 2a pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 bonitetna agencija razkritje metodologij, modelov in ključnih predpostavk bonitetnega ocenjevanja pospremi z jasnimi in lahko razumljivimi navodili, ki pojasnjujejo vse predpostavke, parametre, omejitve in negotovosti glede modelov in metodologij bonitetnega ocenjevanja, uporabljenih v postopku bonitetnega ocenjevanja. Pravni in nadzorni okvir ZDA vsebuje zahteve po zagotovitvi, da se bonitetno ocenjevanje in metodologija izvajata ob upoštevanju ustreznih smernic in navodil. Obstajajo tudi zahteve po zagotovitvi, da bonitetne ocene odražajo vse informacije, ki naj bi bile pomembne.

| (18) | Z namenom krepitve konkurence in omejitve obsega nasprotij interesov v sektorju bonitetnih agencij Uredba (EU) št. 462/2013 v pododdelku II oddelka E Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 uvaja zahtevo, da honorarji, ki jih bonitetne agencije zaračunajo za bonitetno ocenjevanje in pomožne storitve, ne smejo biti diskriminatorni in da morajo temeljiti na dejanskih stroških. Zahteva, da morajo bonitetne agencije razkriti nekatere finančne podatke. Pravni in nadzorni okvir ZDA vsebuje splošne obveznosti glede beleženja in shranjevanja informacij v zvezi s honorarji in komunikacijo s strankami, ki prispevajo k doseganju cilja preglednosti, konkurenčnosti in zmanjševanja nasprotij interesov, in zahteva, da NRSRO vsako leto SEC predložijo vrsto finančnih poročil. |
| --- | --- |

(18)

Z namenom krepitve konkurence in omejitve obsega nasprotij interesov v sektorju bonitetnih agencij Uredba (EU) št. 462/2013 v pododdelku II oddelka E Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 uvaja zahtevo, da honorarji, ki jih bonitetne agencije zaračunajo za bonitetno ocenjevanje in pomožne storitve, ne smejo biti diskriminatorni in da morajo temeljiti na dejanskih stroških. Zahteva, da morajo bonitetne agencije razkriti nekatere finančne podatke. Pravni in nadzorni okvir ZDA vsebuje splošne obveznosti glede beleženja in shranjevanja informacij v zvezi s honorarji in komunikacijo s strankami, ki prispevajo k doseganju cilja preglednosti, konkurenčnosti in zmanjševanja nasprotij interesov, in zahteva, da NRSRO vsako leto SEC predložijo vrsto finančnih poročil.

| (19) | Komisija pri oceni regulativnega režima tretje države upošteva načelo sorazmernosti in pristop, ki temelji na tveganju. Glede na skupaj preučene dejavnike in strokovni nasvet ESMA pravni in nadzorni okvir ZDA za bonitetne agencije izpolnjuje pogoje iz drugega pododstavka člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 in bi ga bilo treba še naprej šteti za enakovrednega pravnemu in nadzornemu okviru, ki je vzpostavljen z navedeno uredbo. |
| --- | --- |

(19)

Komisija pri oceni regulativnega režima tretje države upošteva načelo sorazmernosti in pristop, ki temelji na tveganju. Glede na skupaj preučene dejavnike in strokovni nasvet ESMA pravni in nadzorni okvir ZDA za bonitetne agencije izpolnjuje pogoje iz drugega pododstavka člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 in bi ga bilo treba še naprej šteti za enakovrednega pravnemu in nadzornemu okviru, ki je vzpostavljen z navedeno uredbo.

| (20) | Zaradi pravne varnosti bi bilo treba sprejeti nov izvedbeni sklep, Izvedbeni sklep 2012/628/EU pa bi bilo zato treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(20)

Zaradi pravne varnosti bi bilo treba sprejeti nov izvedbeni sklep, Izvedbeni sklep 2012/628/EU pa bi bilo zato treba razveljaviti.

| (21) | Komisija bi morala ob pomoči ESMA še naprej redno spremljati razvoj pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za bonitetne agencije, razvoj trga in učinkovitost nadzornega sodelovanja v zvezi s spremljanjem in izvrševanjem v Združenih državah Amerike, da se zagotovi stalna skladnost. |
| --- | --- |

(21)

Komisija bi morala ob pomoči ESMA še naprej redno spremljati razvoj pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za bonitetne agencije, razvoj trga in učinkovitost nadzornega sodelovanja v zvezi s spremljanjem in izvrševanjem v Združenih državah Amerike, da se zagotovi stalna skladnost.

| (22) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(22)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za namene člena 5 Uredbe (ES) št. 1060/2009 se pravni in nadzorni okvir ZDA za bonitetne agencije šteje za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009.

Člen 2

Izvedbeni sklep 2012/628/EU se razveljavi.

Člen 3

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 29. julija 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 302, 17.11.2009, str. 1.

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije 2012/628/EU o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Združenih držav Amerike za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (UL L 274, 9.10.2012, str. 32).

2

(3)  Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah (UL L 146, 31.5.2013, str. 1).

3

---

| 30.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 201/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 201/30

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/1280

z dne 29. julija 2019

o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Mehike za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o bonitetnih agencijah (1) in zlasti člena 5(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 ima Komisija pooblastilo, da sprejme odločitev o enakovrednosti, kadar pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavlja, da bonitetne agencije, ki imajo dovoljenje oziroma so registrirane v tej tretji državi, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve iz navedene uredbe in v zvezi s katerimi se opravlja učinkovit nadzor in izvrševanje v tej tretji državi. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 ima Komisija pooblastilo, da sprejme odločitev o enakovrednosti, kadar pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavlja, da bonitetne agencije, ki imajo dovoljenje oziroma so registrirane v tej tretji državi, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve iz navedene uredbe in v zvezi s katerimi se opravlja učinkovit nadzor in izvrševanje v tej tretji državi.

| (2) | Namen te odločitve o enakovrednosti je omogočiti bonitetnim agencijam iz Mehike, da zaprosijo za certificiranje pri Evropskem organu za vrednostne papirje in trge (ESMA), če niso sistemsko pomembne za finančno stabilnost ali celovitost finančnih trgov ene ali več držav članic. Ta odločitev o enakovrednosti ESMA omogoča, da te bonitetne agencije vsako posebej ter odobri izvzetje iz nekaterih organizacijskih zahtev za bonitetne agencije, ki delujejo v Evropski uniji, vključno z zahtevo po fizični prisotnosti v Evropski uniji. |
| --- | --- |

(2)

Namen te odločitve o enakovrednosti je omogočiti bonitetnim agencijam iz Mehike, da zaprosijo za certificiranje pri Evropskem organu za vrednostne papirje in trge (ESMA), če niso sistemsko pomembne za finančno stabilnost ali celovitost finančnih trgov ene ali več držav članic. Ta odločitev o enakovrednosti ESMA omogoča, da te bonitetne agencije vsako posebej ter odobri izvzetje iz nekaterih organizacijskih zahtev za bonitetne agencije, ki delujejo v Evropski uniji, vključno z zahtevo po fizični prisotnosti v Evropski uniji.

| (3) | Da bi veljal za enakovrednega, mora pravni in nadzorni okvir tretje države izpolnjevati vsaj tri pogoje, določene v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. |
| --- | --- |

(3)

Da bi veljal za enakovrednega, mora pravni in nadzorni okvir tretje države izpolnjevati vsaj tri pogoje, določene v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009.

| (4) | Komisija je 28. aprila 2014 sprejela Izvedbeni sklep 2014/247/EU (2), v katerem je ugotovila, da so navedeni trije pogoji izpolnjeni, in priznala mehiški pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije za enakovrednega zahtevam iz takrat veljavne Uredbe (ES) št. 1060/2009. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 28. aprila 2014 sprejela Izvedbeni sklep 2014/247/EU (2), v katerem je ugotovila, da so navedeni trije pogoji izpolnjeni, in priznala mehiški pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije za enakovrednega zahtevam iz takrat veljavne Uredbe (ES) št. 1060/2009.

| (5) | V skladu s prvim pogojem iz člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 morajo imeti bonitetne agencije v tretji državi dovoljenje oziroma morajo biti registrirane ter predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja. V skladu z mehiškim pravnim in nadzornim okvirom mora bonitetno agencijo pooblastiti in nadzorovati mehiška komisija za bančništvo in vrednostne papirje (Comisión Nacional Bancaria y de Valores – CNBV), da lahko posluje in opravlja storitve bonitetnega ocenjevanja. CNBV ima pooblastilo za preiskavo vseh dejanj ali zadev, ki bi lahko predstavljale kršenje zakona. Pooblaščena je tudi, da zahteva vse vrste informacij in dokumentov, izvaja inšpekcijske preglede na kraju samem ter pozove k sodelovanju katero koli osebo, ki bi lahko prispevala k preiskavi. Bonitetnim agencijam se lahko trajno ali začasno prepove opravljanje dejavnosti, se jih začasno suspendira ali se jim odvzame dovoljenje. CNBV ima pooblastilo za nalaganje upravnih kazni. CNBV izvaja letne preglede skladnosti registriranih bonitetnih agencij s predpisi in po potrebi naloži sankcije. Sporazum o sodelovanju, sklenjen med ESMA in CNBV, določa izmenjavo informacij v zvezi z ukrepi izvrševanja in nadzora, sprejetimi zoper čezmejne bonitetne agencije. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s prvim pogojem iz člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 morajo imeti bonitetne agencije v tretji državi dovoljenje oziroma morajo biti registrirane ter predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja. V skladu z mehiškim pravnim in nadzornim okvirom mora bonitetno agencijo pooblastiti in nadzorovati mehiška komisija za bančništvo in vrednostne papirje (Comisión Nacional Bancaria y de Valores – CNBV), da lahko posluje in opravlja storitve bonitetnega ocenjevanja. CNBV ima pooblastilo za preiskavo vseh dejanj ali zadev, ki bi lahko predstavljale kršenje zakona. Pooblaščena je tudi, da zahteva vse vrste informacij in dokumentov, izvaja inšpekcijske preglede na kraju samem ter pozove k sodelovanju katero koli osebo, ki bi lahko prispevala k preiskavi. Bonitetnim agencijam se lahko trajno ali začasno prepove opravljanje dejavnosti, se jih začasno suspendira ali se jim odvzame dovoljenje. CNBV ima pooblastilo za nalaganje upravnih kazni. CNBV izvaja letne preglede skladnosti registriranih bonitetnih agencij s predpisi in po potrebi naloži sankcije. Sporazum o sodelovanju, sklenjen med ESMA in CNBV, določa izmenjavo informacij v zvezi z ukrepi izvrševanja in nadzora, sprejetimi zoper čezmejne bonitetne agencije.

| (6) | V skladu z drugim pogojem iz člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 morajo za bonitetne agencije v tretji državi veljati pravno zavezujoča pravila, ki so enaka pravilom iz členov 6 do 12 Uredbe (ES) št. 1060/2009 in Priloge I k navedeni uredbi. Mehiški pravni in nadzorni okvir v zvezi s korporativnim upravljanjem od bonitetnih agencij zahteva, da imajo upravni odbor, ki ima največ 21 direktorjev, od katerih jih mora vsaj 25 % izpolnjevati zahteve glede neodvisnosti. Neodvisni direktorji so med drugim pristojni za razvoj politike in metodologij bonitetnega ocenjevanja, učinkovitost sistema notranjega nadzora ter nadzorovanje postopkov zagotavljanja skladnosti in upravljanja. Nasprotja interesov se morajo ugotavljati in upravljati, odgovorno osebo za zagotavljanje skladnosti pa je treba obvestiti, če je smiselno, o vseh potencialnih nasprotjih interesov, ki bi lahko vplivala na bonitetne ocene. Če bonitetna agencija ugotovi obstoj nasprotij interesov, ki bi lahko vplivala na bonitetne ocene, ne sme opravljati storitev. Mehiški pravni in nadzorni okvir vsebuje obsežne organizacijske zahteve glede vodenja evidenc in zaupnosti ter določa, da morajo bonitetne agencije biti v celoti odgovorne za vse dejavnosti, ki jih izvedejo zunanji izvajalci. Zunanje izvajalce storitev bonitetnih agencij prav tako nadzira CNBV. Bonitetne agencije morajo vzpostaviti formalno funkcijo pregleda za pregledovanje metodologij in modelov bonitetnega ocenjevanja, mehiški pravni in nadzorni okvir pa vsebuje vrsto različnih zahtev po razkritju v zvezi z bonitetnimi ocenami in dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja. Zato se mehiški pravni in nadzorni okvir šteje za enakovrednega ureditvi, vzpostavljeni z Uredbo (ES) št. 1060/2009, v zvezi z obvladovanjem nasprotij interesov, organizacijskimi zahtevami, kakovostjo ocen in metodologijami ocenjevanja, obveznostjo razkritja bonitetnih ocen ter obveznostmi glede splošnih in rednih razkritij dejavnosti bonitetnega ocenjevanja. Tako zagotavlja ustrezno zaščito v smislu integritete, preglednosti, dobrega upravljanja bonitetnih agencij ter zanesljivosti dejavnosti bonitetnega ocenjevanja. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z drugim pogojem iz člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 morajo za bonitetne agencije v tretji državi veljati pravno zavezujoča pravila, ki so enaka pravilom iz členov 6 do 12 Uredbe (ES) št. 1060/2009 in Priloge I k navedeni uredbi. Mehiški pravni in nadzorni okvir v zvezi s korporativnim upravljanjem od bonitetnih agencij zahteva, da imajo upravni odbor, ki ima največ 21 direktorjev, od katerih jih mora vsaj 25 % izpolnjevati zahteve glede neodvisnosti. Neodvisni direktorji so med drugim pristojni za razvoj politike in metodologij bonitetnega ocenjevanja, učinkovitost sistema notranjega nadzora ter nadzorovanje postopkov zagotavljanja skladnosti in upravljanja. Nasprotja interesov se morajo ugotavljati in upravljati, odgovorno osebo za zagotavljanje skladnosti pa je treba obvestiti, če je smiselno, o vseh potencialnih nasprotjih interesov, ki bi lahko vplivala na bonitetne ocene. Če bonitetna agencija ugotovi obstoj nasprotij interesov, ki bi lahko vplivala na bonitetne ocene, ne sme opravljati storitev. Mehiški pravni in nadzorni okvir vsebuje obsežne organizacijske zahteve glede vodenja evidenc in zaupnosti ter določa, da morajo bonitetne agencije biti v celoti odgovorne za vse dejavnosti, ki jih izvedejo zunanji izvajalci. Zunanje izvajalce storitev bonitetnih agencij prav tako nadzira CNBV. Bonitetne agencije morajo vzpostaviti formalno funkcijo pregleda za pregledovanje metodologij in modelov bonitetnega ocenjevanja, mehiški pravni in nadzorni okvir pa vsebuje vrsto različnih zahtev po razkritju v zvezi z bonitetnimi ocenami in dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja. Zato se mehiški pravni in nadzorni okvir šteje za enakovrednega ureditvi, vzpostavljeni z Uredbo (ES) št. 1060/2009, v zvezi z obvladovanjem nasprotij interesov, organizacijskimi zahtevami, kakovostjo ocen in metodologijami ocenjevanja, obveznostjo razkritja bonitetnih ocen ter obveznostmi glede splošnih in rednih razkritij dejavnosti bonitetnega ocenjevanja. Tako zagotavlja ustrezno zaščito v smislu integritete, preglednosti, dobrega upravljanja bonitetnih agencij ter zanesljivosti dejavnosti bonitetnega ocenjevanja.

| (7) | V skladu s tretjim pogojem iz člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 mora regulativna ureditev v tretji državi preprečevati poseganje nadzornih organov in drugih javnih organov te tretje države v vsebino bonitetnih ocen in metodologij bonitetnega ocenjevanja. Mehiška ustava določa, da lahko upravni organi ukrepajo samo, kadar imajo izrecno pooblastilo ali pristojnost v skladu z zadevno zakonodajo. Ne obstaja nobena pravna določba o pooblastitvi CNBV ali katerega koli drugega javnega organa, v skladu s katero lahko ta vpliva na vsebino bonitetnih ocen ali metodologije bonitetnega ocenjevanja. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s tretjim pogojem iz člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 mora regulativna ureditev v tretji državi preprečevati poseganje nadzornih organov in drugih javnih organov te tretje države v vsebino bonitetnih ocen in metodologij bonitetnega ocenjevanja. Mehiška ustava določa, da lahko upravni organi ukrepajo samo, kadar imajo izrecno pooblastilo ali pristojnost v skladu z zadevno zakonodajo. Ne obstaja nobena pravna določba o pooblastitvi CNBV ali katerega koli drugega javnega organa, v skladu s katero lahko ta vpliva na vsebino bonitetnih ocen ali metodologije bonitetnega ocenjevanja.

| (8) | Mehiški pravni in nadzorni okvir še vedno izpolnjuje tri pogoje, ki so bili prvotno določeni v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Vendar je Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) uvedla dodatne zahteve za bonitetne agencije, registrirane v Uniji, zaradi česar se je pravni in nadzorni sistem za navedene bonitetne agencije zaostril. Te dodatne zahteve vključujejo pravno zavezujoča pravila za bonitetne agencije v zvezi z obeti glede bonitetnih ocen, obvladovanjem nasprotij interesov, zahtevami glede zaupnosti, kakovostjo metodologij bonitetnega ocenjevanja ter predstavitvijo in razkritjem bonitetnih ocen. |
| --- | --- |

(8)

Mehiški pravni in nadzorni okvir še vedno izpolnjuje tri pogoje, ki so bili prvotno določeni v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Vendar je Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) uvedla dodatne zahteve za bonitetne agencije, registrirane v Uniji, zaradi česar se je pravni in nadzorni sistem za navedene bonitetne agencije zaostril. Te dodatne zahteve vključujejo pravno zavezujoča pravila za bonitetne agencije v zvezi z obeti glede bonitetnih ocen, obvladovanjem nasprotij interesov, zahtevami glede zaupnosti, kakovostjo metodologij bonitetnega ocenjevanja ter predstavitvijo in razkritjem bonitetnih ocen.

| (9) | V skladu s točko (1)(b) drugega odstavka člena 2 Uredbe (EU) št. 462/2013 se dodatne zahteve za namene ocenjevanja enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira tretjih držav uporabljajo od 1. junija 2018. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s točko (1)(b) drugega odstavka člena 2 Uredbe (EU) št. 462/2013 se dodatne zahteve za namene ocenjevanja enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira tretjih držav uporabljajo od 1. junija 2018.

| (10) | Na podlagi tega je Komisija 13. julija 2017 ESMA zaprosila za nasvet o enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira med drugim Mehike s temi dodatnimi zahtevami, uvedenimi z Uredbo (EU) št. 462/2013, ter za njegovo mnenje o pomembnosti razlik. |
| --- | --- |

(10)

Na podlagi tega je Komisija 13. julija 2017 ESMA zaprosila za nasvet o enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira med drugim Mehike s temi dodatnimi zahtevami, uvedenimi z Uredbo (EU) št. 462/2013, ter za njegovo mnenje o pomembnosti razlik.

| (11) | ESMA je v svojem strokovnem nasvetu, objavljenem 17. novembra 2017, navedel, da mehiški pravni in nadzorni okvir v zvezi z bonitetnimi agencijami vključuje zadostne določbe za izpolnjevanje dodatnih zahtev, uvedenih z Uredbo (EU) št. 462/2013. |
| --- | --- |

(11)

ESMA je v svojem strokovnem nasvetu, objavljenem 17. novembra 2017, navedel, da mehiški pravni in nadzorni okvir v zvezi z bonitetnimi agencijami vključuje zadostne določbe za izpolnjevanje dodatnih zahtev, uvedenih z Uredbo (EU) št. 462/2013.

| (12) | Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 3(1)(w) uvaja opredelitev obetov glede bonitetnih ocen in Uredba (ES) št. 1060/2009 zdaj razširja nekatere zahteve, ki se uporabljajo za bonitetne ocene, na obete glede bonitetnih ocen. Mehiški pravni in nadzorni okvir obetov glede bonitetnih ocen ne priznava izrecno kot ločene in drugačne postavke od bonitetne ocene, toda če bonitetna agencija pripravlja obete glede bonitetnih ocen, CNBV od nje pričakuje, da spoštuje enake zahteve glede preglednosti, neodvisnosti in razkritja kot za bonitetne ocene. CNBV pri nadzoru spremlja tudi primernost obetov glede bonitetnih ocen glede na z njimi povezane bonitetne ocene. |
| --- | --- |

(12)

Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 3(1)(w) uvaja opredelitev obetov glede bonitetnih ocen in Uredba (ES) št. 1060/2009 zdaj razširja nekatere zahteve, ki se uporabljajo za bonitetne ocene, na obete glede bonitetnih ocen. Mehiški pravni in nadzorni okvir obetov glede bonitetnih ocen ne priznava izrecno kot ločene in drugačne postavke od bonitetne ocene, toda če bonitetna agencija pripravlja obete glede bonitetnih ocen, CNBV od nje pričakuje, da spoštuje enake zahteve glede preglednosti, neodvisnosti in razkritja kot za bonitetne ocene. CNBV pri nadzoru spremlja tudi primernost obetov glede bonitetnih ocen glede na z njimi povezane bonitetne ocene.

| (13) | Da bi okrepili videz neodvisnosti bonitetnih agencij v razmerju do ocenjevanih subjektov, Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 6(4) ter členih 6a in 6b Uredbe (ES) št. 1060/2009 pravila o nasprotjih interesov razširja na tista nasprotja interesov, ki jih povzročijo delničarji ali družbeniki na pomembnih položajih v bonitetni agenciji. Mehiški pravni in nadzorni okvir vključuje splošno prepoved posrednega ali neposrednega posedovanja lastniških deležev v ocenjevanem subjektu za delničarje in člane upravnega odbora agencije. Poleg tega bonitetne agencije ne smejo opravljati nobenih storitev za stranke, ki posedujejo več kot 5 % njihovega lastniškega kapitala. |
| --- | --- |

(13)

Da bi okrepili videz neodvisnosti bonitetnih agencij v razmerju do ocenjevanih subjektov, Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 6(4) ter členih 6a in 6b Uredbe (ES) št. 1060/2009 pravila o nasprotjih interesov razširja na tista nasprotja interesov, ki jih povzročijo delničarji ali družbeniki na pomembnih položajih v bonitetni agenciji. Mehiški pravni in nadzorni okvir vključuje splošno prepoved posrednega ali neposrednega posedovanja lastniških deležev v ocenjevanem subjektu za delničarje in člane upravnega odbora agencije. Poleg tega bonitetne agencije ne smejo opravljati nobenih storitev za stranke, ki posedujejo več kot 5 % njihovega lastniškega kapitala.

| (14) | Uredba (EU) št. 462/2013 uvaja nove določbe za zagotovitev, da se zaupni podatki uporabljajo samo za namene, povezane z dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja, in so zaščiteni pred goljufijo, krajo ali zlorabo. V ta namen člen 10(2a) Uredbe (ES) št. 1060/2009 določa, da morajo bonitetne agencije vse bonitetne ocene, obete glede bonitetnih ocen in s tem povezane informacije do razkritja javnosti obravnavati kot notranje informacije. Mehiški pravni in nadzorni okvir določa podrobne zahteve v zvezi z ukrepi, ki jih morajo bonitetne agencije sprejeti za varovanje zaupnih informacij v zvezi z izdajatelji. Torej je vzpostavljen verodostojen okvir za zaščito pred zlorabo zaupnih informacij. |
| --- | --- |

(14)

Uredba (EU) št. 462/2013 uvaja nove določbe za zagotovitev, da se zaupni podatki uporabljajo samo za namene, povezane z dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja, in so zaščiteni pred goljufijo, krajo ali zlorabo. V ta namen člen 10(2a) Uredbe (ES) št. 1060/2009 določa, da morajo bonitetne agencije vse bonitetne ocene, obete glede bonitetnih ocen in s tem povezane informacije do razkritja javnosti obravnavati kot notranje informacije. Mehiški pravni in nadzorni okvir določa podrobne zahteve v zvezi z ukrepi, ki jih morajo bonitetne agencije sprejeti za varovanje zaupnih informacij v zvezi z izdajatelji. Torej je vzpostavljen verodostojen okvir za zaščito pred zlorabo zaupnih informacij.

| (15) | Cilj Uredbe (EU) št. 462/2013 je povečati raven preglednosti in kakovosti metodologij bonitetnega ocenjevanja. V odstavku 3 pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 se uvaja obveznost, da morajo bonitetne agencije ocenjevanemu subjektu dati možnost, da pred objavo bonitetne ocene ali obetov glede bonitetne ocene opozori na morebitne stvarne napake. Mehiški pravni in nadzorni okvir zahteva, da bonitetna agencija pred objavo bonitetne ocene o njej obvesti ocenjevani subjekt. Bonitetni agenciji in ocenjevanemu subjektu dovoljuje, da se sama dogovorita o tem, ali mora bonitetna agencija predhodno obvestiti stranko, in če je tako, ji mora sporočiti tudi rok za predložitev pripomb pred objavo. |
| --- | --- |

(15)

Cilj Uredbe (EU) št. 462/2013 je povečati raven preglednosti in kakovosti metodologij bonitetnega ocenjevanja. V odstavku 3 pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 se uvaja obveznost, da morajo bonitetne agencije ocenjevanemu subjektu dati možnost, da pred objavo bonitetne ocene ali obetov glede bonitetne ocene opozori na morebitne stvarne napake. Mehiški pravni in nadzorni okvir zahteva, da bonitetna agencija pred objavo bonitetne ocene o njej obvesti ocenjevani subjekt. Bonitetni agenciji in ocenjevanemu subjektu dovoljuje, da se sama dogovorita o tem, ali mora bonitetna agencija predhodno obvestiti stranko, in če je tako, ji mora sporočiti tudi rok za predložitev pripomb pred objavo.

| (16) | Uredba (EU) št. 462/2013 v člen 8(5a) in (6)(aa) in (ab) ter (7) Uredbe (ES) št. 1060/2009 uvaja zaščitne ukrepe za zagotovitev, da nobena sprememba metodologij bonitetnega ocenjevanja ne privede do manj strogih metodologij. Mehiški pravni in nadzorni okvir od bonitetnih agencij zahteva, da pred uporabo metodologij in postopkov za raziskave, analize, mnenja, vrednotenje in obravnavanje kreditne kakovosti te objavijo na spletnih straneh ter razkrijejo vse bistvene spremembe metodologij, tako da se lahko z njimi seznani vlagatelje. Podobno morajo bonitetne agencije pregledati svoje metodologije in modele, čeprav ni izrecne zahteve po posvetovanju z udeleženci na trgu pred spremembo metodologije, in odpraviti napake, ugotovljene v metodologijah. Vendar morajo bonitetne agencije, če uvedejo pomembne spremembe metodologije bonitetnega ocenjevanja, o spremembah obvestiti CNBV in jih razkriti javnosti, pri čemer jim ni treba razkriti razloga za to. Če bonitetna agencija spremeni modele in metodologije bonitetnega ocenjevanja, mora pregledati vse predhodno izdane bonitetne ocene. |
| --- | --- |

(16)

Uredba (EU) št. 462/2013 v člen 8(5a) in (6)(aa) in (ab) ter (7) Uredbe (ES) št. 1060/2009 uvaja zaščitne ukrepe za zagotovitev, da nobena sprememba metodologij bonitetnega ocenjevanja ne privede do manj strogih metodologij. Mehiški pravni in nadzorni okvir od bonitetnih agencij zahteva, da pred uporabo metodologij in postopkov za raziskave, analize, mnenja, vrednotenje in obravnavanje kreditne kakovosti te objavijo na spletnih straneh ter razkrijejo vse bistvene spremembe metodologij, tako da se lahko z njimi seznani vlagatelje. Podobno morajo bonitetne agencije pregledati svoje metodologije in modele, čeprav ni izrecne zahteve po posvetovanju z udeleženci na trgu pred spremembo metodologije, in odpraviti napake, ugotovljene v metodologijah. Vendar morajo bonitetne agencije, če uvedejo pomembne spremembe metodologije bonitetnega ocenjevanja, o spremembah obvestiti CNBV in jih razkriti javnosti, pri čemer jim ni treba razkriti razloga za to. Če bonitetna agencija spremeni modele in metodologije bonitetnega ocenjevanja, mora pregledati vse predhodno izdane bonitetne ocene.

| (17) | Uredba (EU) št. 462/2013 zaostruje zahteve glede predstavljanja in razkrivanja bonitetnih ocen. V skladu s členom 8(2) in odstavkom 2a pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 bonitetna agencija razkritje metodologij, modelov in ključnih predpostavk bonitetnega ocenjevanja pospremi z jasnimi in lahko razumljivimi navodili, ki pojasnjujejo vse predpostavke, parametre, omejitve in negotovosti glede modelov in metodologij bonitetnega ocenjevanja, uporabljenih v postopku bonitetnega ocenjevanja. Mehiški pravni in nadzorni okvir od bonitetnih agencij zahteva, da v bonitetni oceni poudarijo, da je to mnenje agencije, in imajo vzpostavljene zaščitne ukrepe za zagotovitev, da bonitetna ocena vsebuje samo informacije, pomembne za oceno. Obstajajo tudi zahteve za zagotovitev, da bonitetne agencije zagotovijo zadostna navodila, ki uporabnikom bonitetnih ocen omogočajo razumevanje teh ocen. |
| --- | --- |

(17)

Uredba (EU) št. 462/2013 zaostruje zahteve glede predstavljanja in razkrivanja bonitetnih ocen. V skladu s členom 8(2) in odstavkom 2a pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 bonitetna agencija razkritje metodologij, modelov in ključnih predpostavk bonitetnega ocenjevanja pospremi z jasnimi in lahko razumljivimi navodili, ki pojasnjujejo vse predpostavke, parametre, omejitve in negotovosti glede modelov in metodologij bonitetnega ocenjevanja, uporabljenih v postopku bonitetnega ocenjevanja. Mehiški pravni in nadzorni okvir od bonitetnih agencij zahteva, da v bonitetni oceni poudarijo, da je to mnenje agencije, in imajo vzpostavljene zaščitne ukrepe za zagotovitev, da bonitetna ocena vsebuje samo informacije, pomembne za oceno. Obstajajo tudi zahteve za zagotovitev, da bonitetne agencije zagotovijo zadostna navodila, ki uporabnikom bonitetnih ocen omogočajo razumevanje teh ocen.

| (18) | Z namenom krepitve konkurence in omejitve obsega nasprotij interesov v sektorju bonitetnih agencij Uredba (EU) št. 462/2013 v pododdelku II oddelka E Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 uvaja zahtevo, da honorarji, ki jih bonitetne agencije zaračunajo za bonitetno ocenjevanje in pomožne storitve, ne smejo biti diskriminatorni in da morajo temeljiti na dejanskih stroških. Zahteva, da morajo bonitetne agencije razkriti nekatere finančne podatke. Mehiški pravni in nadzorni okvir zahteva, da bonitetna agencija CNBV zagotovi podatke o honorarjih, ki se zaračunajo posameznim strankam, in pri tem navede prihodke od vsake od njih ter podrobno opredeli vse storitve, opravljene za njih v predhodnem letu. Bonitetne agencije morajo javno razkriti, ali so od istega ocenjevanega subjekta prejele honorarje, ki se nanašajo na druge storitve kot so storitve bonitetnega ocenjevanja, in delež, ki ga predstavljajo pristojbine za storitve bonitetnega ocenjevanja. Poleg tega obstaja splošna zahteva za CNBV, da zagotovi pravično obravnavo vseh strank bonitetnih agencij. |
| --- | --- |

(18)

Z namenom krepitve konkurence in omejitve obsega nasprotij interesov v sektorju bonitetnih agencij Uredba (EU) št. 462/2013 v pododdelku II oddelka E Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 uvaja zahtevo, da honorarji, ki jih bonitetne agencije zaračunajo za bonitetno ocenjevanje in pomožne storitve, ne smejo biti diskriminatorni in da morajo temeljiti na dejanskih stroških. Zahteva, da morajo bonitetne agencije razkriti nekatere finančne podatke. Mehiški pravni in nadzorni okvir zahteva, da bonitetna agencija CNBV zagotovi podatke o honorarjih, ki se zaračunajo posameznim strankam, in pri tem navede prihodke od vsake od njih ter podrobno opredeli vse storitve, opravljene za njih v predhodnem letu. Bonitetne agencije morajo javno razkriti, ali so od istega ocenjevanega subjekta prejele honorarje, ki se nanašajo na druge storitve kot so storitve bonitetnega ocenjevanja, in delež, ki ga predstavljajo pristojbine za storitve bonitetnega ocenjevanja. Poleg tega obstaja splošna zahteva za CNBV, da zagotovi pravično obravnavo vseh strank bonitetnih agencij.

| (19) | Komisija pri oceni regulativnega režima tretje države upošteva načelo sorazmernosti in pristop, ki temelji na tveganju. Glede na preučene dejavnike mehiški pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije izpolnjuje pogoje iz drugega pododstavka člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 in bi ga bilo treba še naprej šteti za enakovrednega pravnemu in nadzornemu okviru, ki ga določa navedena uredba. |
| --- | --- |

(19)

Komisija pri oceni regulativnega režima tretje države upošteva načelo sorazmernosti in pristop, ki temelji na tveganju. Glede na preučene dejavnike mehiški pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije izpolnjuje pogoje iz drugega pododstavka člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 in bi ga bilo treba še naprej šteti za enakovrednega pravnemu in nadzornemu okviru, ki ga določa navedena uredba.

| (20) | Zaradi pravne varnosti bi bilo treba sprejeti nov izvedbeni sklep, Izvedbeni sklep 2014/247/EU pa bi bilo zato treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(20)

Zaradi pravne varnosti bi bilo treba sprejeti nov izvedbeni sklep, Izvedbeni sklep 2014/247/EU pa bi bilo zato treba razveljaviti.

| (21) | Komisija bi morala ob pomoči ESMA še naprej redno spremljati razvoj pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za bonitetne agencije, razvoj trga in učinkovitost nadzornega sodelovanja v zvezi s spremljanjem in izvrševanjem v Mehiki, da se zagotovi stalna skladnost. |
| --- | --- |

(21)

Komisija bi morala ob pomoči ESMA še naprej redno spremljati razvoj pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za bonitetne agencije, razvoj trga in učinkovitost nadzornega sodelovanja v zvezi s spremljanjem in izvrševanjem v Mehiki, da se zagotovi stalna skladnost.

| (22) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(22)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za namene člena 5 Uredbe (ES) št. 1060/2009 se mehiški pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije šteje za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009.

Člen 2

Izvedbeni sklep 2014/247/EU se razveljavi.

Člen 3

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 29. julija 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 302, 17.11.2009, str. 1.

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/247/EU z dne 28. aprila 2014 o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Mehike za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (UL L 132, 3.5.2014, str. 71).

2

(3)  Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah (UL L 146, 31.5.2013, str. 1).

3

---

| 30.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 201/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 201/34

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/1281

z dne 29. julija 2019

o razveljavitvi Izvedbenega sklepa 2014/245/EU o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Brazilije za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o bonitetnih agencijah (1) in zlasti člena 5(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 ima Komisija pooblastilo, da sprejme odločitev o enakovrednosti, v okviru katere poda izjavo, da pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavlja, da bonitetne agencije, ki imajo dovoljenje oziroma so registrirane v tej tretji državi, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enake zahtevam iz navedene uredbe in v zvezi s katerimi se opravlja učinkovit nadzor in izvrševanje v tej tretji državi. Da bi veljal za enakovrednega, mora pravni in nadzorni okvir izpolnjevati vsaj pogoje, določene v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 ima Komisija pooblastilo, da sprejme odločitev o enakovrednosti, v okviru katere poda izjavo, da pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavlja, da bonitetne agencije, ki imajo dovoljenje oziroma so registrirane v tej tretji državi, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enake zahtevam iz navedene uredbe in v zvezi s katerimi se opravlja učinkovit nadzor in izvrševanje v tej tretji državi. Da bi veljal za enakovrednega, mora pravni in nadzorni okvir izpolnjevati vsaj pogoje, določene v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009.

| (2) | Komisija je 28. aprila 2014 sprejela Izvedbeni sklep 2014/245/EU (2), v katerem je ugotovila, da so navedeni trije pogoji izpolnjeni, in priznala brazilski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije za enakovrednega zahtevam iz takrat veljavne Uredbe (ES) št. 1060/2009. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 28. aprila 2014 sprejela Izvedbeni sklep 2014/245/EU (2), v katerem je ugotovila, da so navedeni trije pogoji izpolnjeni, in priznala brazilski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije za enakovrednega zahtevam iz takrat veljavne Uredbe (ES) št. 1060/2009.

| (3) | Brazilski pravni in nadzorni okvir še vedno izpolnjuje tri pogoje, ki so bili prvotno določeni v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Vendar je Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) uvedla dodatne zahteve za bonitetne agencije, registrirane v Uniji, zaradi česar se je pravni in nadzorni sistem za navedene bonitetne agencije zaostril. Te dodatne zahteve vključujejo pravno zavezujoča pravila za bonitetne agencije v zvezi z obeti glede bonitetnih ocen, obvladovanjem nasprotij interesov, zahtevami glede zaupnosti, kakovostjo metodologij bonitetnega ocenjevanja ter predstavitvijo in razkritjem bonitetnih ocen. |
| --- | --- |

(3)

Brazilski pravni in nadzorni okvir še vedno izpolnjuje tri pogoje, ki so bili prvotno določeni v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Vendar je Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) uvedla dodatne zahteve za bonitetne agencije, registrirane v Uniji, zaradi česar se je pravni in nadzorni sistem za navedene bonitetne agencije zaostril. Te dodatne zahteve vključujejo pravno zavezujoča pravila za bonitetne agencije v zvezi z obeti glede bonitetnih ocen, obvladovanjem nasprotij interesov, zahtevami glede zaupnosti, kakovostjo metodologij bonitetnega ocenjevanja ter predstavitvijo in razkritjem bonitetnih ocen.

| (4) | V skladu s točko (1)(b) drugega odstavka člena 2 Uredbe (EU) št. 462/2013 se dodatne zahteve za namene ocenjevanja enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira tretjih držav uporabljajo od 1. junija 2018. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s točko (1)(b) drugega odstavka člena 2 Uredbe (EU) št. 462/2013 se dodatne zahteve za namene ocenjevanja enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira tretjih držav uporabljajo od 1. junija 2018.

| (5) | Na podlagi tega je Komisija 13. julija 2017 Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) zaprosila za nasvet o enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira med drugim Brazilije s temi dodatnimi zahtevami, uvedenimi z Uredbo (EU) št. 462/2013, ter za njegovo mnenje o pomembnosti razlik. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi tega je Komisija 13. julija 2017 Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) zaprosila za nasvet o enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira med drugim Brazilije s temi dodatnimi zahtevami, uvedenimi z Uredbo (EU) št. 462/2013, ter za njegovo mnenje o pomembnosti razlik.

| (6) | ESMA je v svojem strokovnem nasvetu, objavljenem 17. novembra 2017, zaključil, da brazilski pravni in nadzorni okvir ne vključuje zadostnih določb, ki bi izpolnjevale cilje dodatnih zahtev, uvedenih z Uredbo (EU) št. 462/2013. |
| --- | --- |

(6)

ESMA je v svojem strokovnem nasvetu, objavljenem 17. novembra 2017, zaključil, da brazilski pravni in nadzorni okvir ne vključuje zadostnih določb, ki bi izpolnjevale cilje dodatnih zahtev, uvedenih z Uredbo (EU) št. 462/2013.

| (7) | Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 3(1)(w) Uredbe (ES) št. 1060/2009 uvaja opredelitev obetov glede bonitetnih ocen in ta uredba zdaj razširja nekatere zahteve, ki se uporabljajo za bonitetne ocene, na obete glede bonitetnih ocen. Brazilski okvir izrecno ne priznava obetov glede bonitetnih ocen kot ločene in drugačne postavke od bonitetne ocene, vendar brazilska komisija za vrednostne papirje in borzo (Comissão de Valores Mobiliários) pričakuje, da se pri pripravi obetov glede bonitetnih ocen upoštevajo vse iste zahteve kot za povezane bonitetne ocene. |
| --- | --- |

(7)

Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 3(1)(w) Uredbe (ES) št. 1060/2009 uvaja opredelitev obetov glede bonitetnih ocen in ta uredba zdaj razširja nekatere zahteve, ki se uporabljajo za bonitetne ocene, na obete glede bonitetnih ocen. Brazilski okvir izrecno ne priznava obetov glede bonitetnih ocen kot ločene in drugačne postavke od bonitetne ocene, vendar brazilska komisija za vrednostne papirje in borzo (Comissão de Valores Mobiliários) pričakuje, da se pri pripravi obetov glede bonitetnih ocen upoštevajo vse iste zahteve kot za povezane bonitetne ocene.

| (8) | Da bi okrepili videz neodvisnosti bonitetnih agencij v razmerju do ocenjevanih subjektov, Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 6(4) ter členih 6a in 6b Uredbe (ES) št. 1060/2009 pravila o nasprotjih interesov razširja na tista nasprotja interesov, ki jih povzročijo delničarji ali družbeniki na pomembnih položajih v bonitetni agenciji. Brazilski pravni in nadzorni okvir od bonitetne agencije zahteva, da vzpostavi ustrezne in učinkovite organizacijske in upravne postopke za preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje, popravljanje in razkrivanje vseh nasprotij interesov. Vendar brazilski pravni in nadzorni okvir ne zahteva izrecno, da morajo bonitetne agencije upoštevati nasprotja interesov v zvezi z delničarji. Zato se bonitetni agenciji izdaja bonitetne ocene za subjekt ne prepoveduje, če ima član upravnega odbora bonitetne agencije ali delničar, ki ima več kot 10 % delnic ali glasovalnih pravic bonitetne agencije, več kot 10 % delnic v ocenjevanem subjektu. Prav tako posamezniku ali subjektu, ki ima več kot 5 % delnic ali glasovalnih pravic v bonitetni agenciji, ni prepovedano opravljanje posvetovalnih ali svetovalnih storitev za ocenjevani subjekt navedene bonitetne agencije. |
| --- | --- |

(8)

Da bi okrepili videz neodvisnosti bonitetnih agencij v razmerju do ocenjevanih subjektov, Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 6(4) ter členih 6a in 6b Uredbe (ES) št. 1060/2009 pravila o nasprotjih interesov razširja na tista nasprotja interesov, ki jih povzročijo delničarji ali družbeniki na pomembnih položajih v bonitetni agenciji. Brazilski pravni in nadzorni okvir od bonitetne agencije zahteva, da vzpostavi ustrezne in učinkovite organizacijske in upravne postopke za preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje, popravljanje in razkrivanje vseh nasprotij interesov. Vendar brazilski pravni in nadzorni okvir ne zahteva izrecno, da morajo bonitetne agencije upoštevati nasprotja interesov v zvezi z delničarji. Zato se bonitetni agenciji izdaja bonitetne ocene za subjekt ne prepoveduje, če ima član upravnega odbora bonitetne agencije ali delničar, ki ima več kot 10 % delnic ali glasovalnih pravic bonitetne agencije, več kot 10 % delnic v ocenjevanem subjektu. Prav tako posamezniku ali subjektu, ki ima več kot 5 % delnic ali glasovalnih pravic v bonitetni agenciji, ni prepovedano opravljanje posvetovalnih ali svetovalnih storitev za ocenjevani subjekt navedene bonitetne agencije.

| (9) | Uredba (EU) št. 462/2013 uvaja nove določbe za zagotovitev, da se zaupni podatki uporabljajo samo za namene, povezane z dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja, in so zaščiteni pred goljufijo, krajo ali zlorabo. V ta namen člen 10(2a) Uredbe (ES) št. 1060/2009 določa, da morajo bonitetne agencije vse bonitetne ocene, obete glede bonitetnih ocen in s tem povezane informacije do razkritja javnosti obravnavati kot notranje informacije. Brazilski pravni in nadzorni okvir tako zagotavlja zaščito pred zlorabo zaupnih informacij. |
| --- | --- |

(9)

Uredba (EU) št. 462/2013 uvaja nove določbe za zagotovitev, da se zaupni podatki uporabljajo samo za namene, povezane z dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja, in so zaščiteni pred goljufijo, krajo ali zlorabo. V ta namen člen 10(2a) Uredbe (ES) št. 1060/2009 določa, da morajo bonitetne agencije vse bonitetne ocene, obete glede bonitetnih ocen in s tem povezane informacije do razkritja javnosti obravnavati kot notranje informacije. Brazilski pravni in nadzorni okvir tako zagotavlja zaščito pred zlorabo zaupnih informacij.

| (10) | Cilj Uredbe (EU) št. 462/2013 je povečati raven preglednosti in kakovosti metodologij bonitetnega ocenjevanja. V odstavku 3 pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 se uvaja obveznost, da morajo bonitetne agencije ocenjevanemu subjektu dati možnost, da pred objavo bonitetne ocene ali obetov glede bonitetnih ocen opozori na morebitne stvarne napake. Brazilski pravni in nadzorni okvir od bonitetnih agencij ne zahteva, da obvestijo ocenjevani subjekt pred objavo bonitetne ocene. |
| --- | --- |

(10)

Cilj Uredbe (EU) št. 462/2013 je povečati raven preglednosti in kakovosti metodologij bonitetnega ocenjevanja. V odstavku 3 pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 se uvaja obveznost, da morajo bonitetne agencije ocenjevanemu subjektu dati možnost, da pred objavo bonitetne ocene ali obetov glede bonitetnih ocen opozori na morebitne stvarne napake. Brazilski pravni in nadzorni okvir od bonitetnih agencij ne zahteva, da obvestijo ocenjevani subjekt pred objavo bonitetne ocene.

| (11) | Uredba (EU) št. 462/2013 v člen 8(5a) in (6)(aa) in (ab) ter (7) Uredbe (ES) št. 1060/2009 uvaja zaščitne ukrepe za zagotovitev, da nobena sprememba metodologij bonitetnega ocenjevanja ne privede do manj strogih metodologij. Čeprav brazilski pravni in nadzorni okvir določa, da mora bonitetna agencija regulativnemu organu in trgu razkriti vse bistvene spremembe metodologij, ne vsebuje zahtev, da bi se morale bonitetne agencije posvetovati o spremembah metodologij ali popraviti morebitne napake v svojih metodologijah. Čeprav je treba sporočiti obseg ocenjevanih subjektov, na katere vpliva sprememba metodologije, ni treba pojasniti razloga za to ali o tem obvestiti nadzornika. |
| --- | --- |

(11)

Uredba (EU) št. 462/2013 v člen 8(5a) in (6)(aa) in (ab) ter (7) Uredbe (ES) št. 1060/2009 uvaja zaščitne ukrepe za zagotovitev, da nobena sprememba metodologij bonitetnega ocenjevanja ne privede do manj strogih metodologij. Čeprav brazilski pravni in nadzorni okvir določa, da mora bonitetna agencija regulativnemu organu in trgu razkriti vse bistvene spremembe metodologij, ne vsebuje zahtev, da bi se morale bonitetne agencije posvetovati o spremembah metodologij ali popraviti morebitne napake v svojih metodologijah. Čeprav je treba sporočiti obseg ocenjevanih subjektov, na katere vpliva sprememba metodologije, ni treba pojasniti razloga za to ali o tem obvestiti nadzornika.

| (12) | Uredba (EU) št. 462/2013 zaostruje zahteve glede predstavljanja in razkrivanja bonitetnih ocen. V skladu s členom 8(2) in odstavkom 2a pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 bonitetna agencija razkritje metodologij, modelov in ključnih predpostavk bonitetnega ocenjevanja pospremi z jasnimi in lahko razumljivimi navodili, ki pojasnjujejo vse predpostavke, parametre, omejitve in negotovosti glede modelov in metodologij bonitetnega ocenjevanja, uporabljenih v postopku bonitetnega ocenjevanja. Brazilski pravni in nadzorni okvir zahteva, da morajo poročila o bonitetnih ocenah vključevati metodologije za določanje bonitetne ocene, s čimer se zagotovi, da lahko zunanje strani razumejo razloge za bonitetno oceno. Poleg tega ni treba navesti, da je bonitetna ocena mnenje agencije in da bi se bilo treba nanjo zanašati le do določene meje. |
| --- | --- |

(12)

Uredba (EU) št. 462/2013 zaostruje zahteve glede predstavljanja in razkrivanja bonitetnih ocen. V skladu s členom 8(2) in odstavkom 2a pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 bonitetna agencija razkritje metodologij, modelov in ključnih predpostavk bonitetnega ocenjevanja pospremi z jasnimi in lahko razumljivimi navodili, ki pojasnjujejo vse predpostavke, parametre, omejitve in negotovosti glede modelov in metodologij bonitetnega ocenjevanja, uporabljenih v postopku bonitetnega ocenjevanja. Brazilski pravni in nadzorni okvir zahteva, da morajo poročila o bonitetnih ocenah vključevati metodologije za določanje bonitetne ocene, s čimer se zagotovi, da lahko zunanje strani razumejo razloge za bonitetno oceno. Poleg tega ni treba navesti, da je bonitetna ocena mnenje agencije in da bi se bilo treba nanjo zanašati le do določene meje.

| (13) | Z namenom krepitve konkurence in omejitve obsega nasprotij interesov v sektorju bonitetnih agencij Uredba (EU) št. 462/2013 v pododdelku II oddelka E Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 uvaja zahtevo, da honorarji, ki jih bonitetne agencije zaračunajo za bonitetno ocenjevanje in pomožne storitve, ne smejo biti diskriminatorni in da morajo temeljiti na dejanskih stroških. Zahteva, da morajo bonitetne agencije razkriti nekatere finančne podatke. Čeprav lahko Comissão de Valores Mobiliários zahteva informacije v okviru svojih nadzornih dejavnosti, brazilski pravni in nadzorni okvir ne zahteva sistematično, da morajo bonitetne agencije nadzornim organom ali javnosti razkrivati politike oblikovanja cen. Poleg tega se ne zahteva, da morajo honorarji, ki se zaračunajo strankam, temeljiti na stroških in da ne smejo biti diskriminatorni. |
| --- | --- |

(13)

Z namenom krepitve konkurence in omejitve obsega nasprotij interesov v sektorju bonitetnih agencij Uredba (EU) št. 462/2013 v pododdelku II oddelka E Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 uvaja zahtevo, da honorarji, ki jih bonitetne agencije zaračunajo za bonitetno ocenjevanje in pomožne storitve, ne smejo biti diskriminatorni in da morajo temeljiti na dejanskih stroških. Zahteva, da morajo bonitetne agencije razkriti nekatere finančne podatke. Čeprav lahko Comissão de Valores Mobiliários zahteva informacije v okviru svojih nadzornih dejavnosti, brazilski pravni in nadzorni okvir ne zahteva sistematično, da morajo bonitetne agencije nadzornim organom ali javnosti razkrivati politike oblikovanja cen. Poleg tega se ne zahteva, da morajo honorarji, ki se zaračunajo strankam, temeljiti na stroških in da ne smejo biti diskriminatorni.

| (14) | Glede na dejavnike, ki so bili preučeni, brazilski pravni in nadzorni okvir ne izpolnjuje vseh pogojev za enakovrednost iz drugega pododstavka člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Zato se ne more šteti za enakovrednega pravnemu in nadzornemu okviru, vzpostavljenem z navedeno uredbo. |
| --- | --- |

(14)

Glede na dejavnike, ki so bili preučeni, brazilski pravni in nadzorni okvir ne izpolnjuje vseh pogojev za enakovrednost iz drugega pododstavka člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Zato se ne more šteti za enakovrednega pravnemu in nadzornemu okviru, vzpostavljenem z navedeno uredbo.

| (15) | Izvedbeni sklep 2014/245/EU bi bilo zato treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(15)

Izvedbeni sklep 2014/245/EU bi bilo zato treba razveljaviti.

| (16) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(16)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Izvedbeni sklep 2014/245/EU se razveljavi.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 29. julija 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 302, 17.11.2009, str. 1.

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/245/EU z dne 28. aprila 2014 o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Brazilije za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (UL L 132, 3.5.2014, str. 65).

2

(3)  Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah (UL L 146, 31.5.2013, str. 1).

3

---

| 30.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 201/37 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 201/37

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/1282

z dne 29. julija 2019

o razveljavitvi Izvedbenega sklepa 2014/246/EU o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Argentine za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o bonitetnih agencijah (1) in zlasti člena 5(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 ima Komisija pooblastilo, da sprejme odločitev o enakovrednosti, v okviru katere poda izjavo, da pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavlja, da bonitetne agencije, ki imajo dovoljenje oziroma so registrirane v tej tretji državi, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enake zahtevam iz navedene uredbe in v zvezi s katerimi se opravlja učinkovit nadzor in izvrševanje v tej tretji državi. Da bi veljal za enakovrednega, mora pravni in nadzorni okvir tretje države izpolnjevati vsaj tri pogoje, določene v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 ima Komisija pooblastilo, da sprejme odločitev o enakovrednosti, v okviru katere poda izjavo, da pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavlja, da bonitetne agencije, ki imajo dovoljenje oziroma so registrirane v tej tretji državi, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enake zahtevam iz navedene uredbe in v zvezi s katerimi se opravlja učinkovit nadzor in izvrševanje v tej tretji državi. Da bi veljal za enakovrednega, mora pravni in nadzorni okvir tretje države izpolnjevati vsaj tri pogoje, določene v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009.

| (2) | Komisija je 28. aprila 2014 sprejela Izvedbeni sklep 2014/246/EU (2), v katerem je ugotovila, da so navedeni trije pogoji izpolnjeni, in priznala argentinski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije za enakovrednega zahtevam iz takrat veljavne Uredbe (ES) št. 1060/2009. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 28. aprila 2014 sprejela Izvedbeni sklep 2014/246/EU (2), v katerem je ugotovila, da so navedeni trije pogoji izpolnjeni, in priznala argentinski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije za enakovrednega zahtevam iz takrat veljavne Uredbe (ES) št. 1060/2009.

| (3) | Argentinski pravni in nadzorni okvir še vedno izpolnjuje tri pogoje, ki so bili prvotno določeni v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Vendar je Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) uvedla dodatne zahteve za bonitetne agencije, registrirane v Uniji, zaradi česar se je pravni in nadzorni sistem za navedene bonitetne agencije zaostril. Te dodatne zahteve vključujejo pravno zavezujoča pravila za bonitetne agencije v zvezi z obeti glede bonitetnih ocen, obvladovanjem nasprotij interesov, zahtevami glede zaupnosti, kakovostjo metodologij bonitetnega ocenjevanja ter predstavitvijo in razkritjem bonitetnih ocen. |
| --- | --- |

(3)

Argentinski pravni in nadzorni okvir še vedno izpolnjuje tri pogoje, ki so bili prvotno določeni v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Vendar je Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) uvedla dodatne zahteve za bonitetne agencije, registrirane v Uniji, zaradi česar se je pravni in nadzorni sistem za navedene bonitetne agencije zaostril. Te dodatne zahteve vključujejo pravno zavezujoča pravila za bonitetne agencije v zvezi z obeti glede bonitetnih ocen, obvladovanjem nasprotij interesov, zahtevami glede zaupnosti, kakovostjo metodologij bonitetnega ocenjevanja ter predstavitvijo in razkritjem bonitetnih ocen.

| (4) | V skladu s točko (1)(b) drugega odstavka člena 2 Uredbe (EU) št. 462/2013 se dodatne zahteve za namene ocenjevanja enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira tretjih držav uporabljajo od 1. junija 2018. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s točko (1)(b) drugega odstavka člena 2 Uredbe (EU) št. 462/2013 se dodatne zahteve za namene ocenjevanja enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira tretjih držav uporabljajo od 1. junija 2018.

| (5) | Na podlagi tega je Komisija 13. julija 2017 Evropski organ za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: ESMA) zaprosila za nasvet o enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira med drugim Argentine s temi dodatnimi zahtevami, uvedenimi z Uredbo (EU) št. 462/2013, ter njegovo mnenje o pomembnosti razlik. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi tega je Komisija 13. julija 2017 Evropski organ za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: ESMA) zaprosila za nasvet o enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira med drugim Argentine s temi dodatnimi zahtevami, uvedenimi z Uredbo (EU) št. 462/2013, ter njegovo mnenje o pomembnosti razlik.

| (6) | ESMA je v svojem strokovnem nasvetu, objavljenem 17. novembra 2017, ugotovil, da argentinski pravni in nadzorni okvir ne vključuje zadostnih določb, ki bi izpolnjevale cilje dodatnih zahtev, uvedenih z Uredbo (EU) št. 462/2013. |
| --- | --- |

(6)

ESMA je v svojem strokovnem nasvetu, objavljenem 17. novembra 2017, ugotovil, da argentinski pravni in nadzorni okvir ne vključuje zadostnih določb, ki bi izpolnjevale cilje dodatnih zahtev, uvedenih z Uredbo (EU) št. 462/2013.

| (7) | Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 3(1)(w) Uredbe (ES) št. 1060/2009 uvaja opredelitev obetov glede bonitetnih ocen in razširja nekatere zahteve, ki se uporabljajo za bonitetne ocene, na obete glede bonitetnih ocen. Čeprav so obeti glede bonitetnih ocen značilni za trg bonitetnih ocen, argentinski pravni in nadzorni okvir ne vključuje takšnih določb. Glede na to, da obeti glede bonitetnih ocen niso vključeni v obseg nadzora državne komisije za vrednostne papirje (Commission Nacional de Valores – CNV) nad bonitetnimi agencijami, ta ne more zahtevati informacij v zvezi z njimi. |
| --- | --- |

(7)

Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 3(1)(w) Uredbe (ES) št. 1060/2009 uvaja opredelitev obetov glede bonitetnih ocen in razširja nekatere zahteve, ki se uporabljajo za bonitetne ocene, na obete glede bonitetnih ocen. Čeprav so obeti glede bonitetnih ocen značilni za trg bonitetnih ocen, argentinski pravni in nadzorni okvir ne vključuje takšnih določb. Glede na to, da obeti glede bonitetnih ocen niso vključeni v obseg nadzora državne komisije za vrednostne papirje (Commission Nacional de Valores – CNV) nad bonitetnimi agencijami, ta ne more zahtevati informacij v zvezi z njimi.

| (8) | Da bi okrepili videz neodvisnosti bonitetnih agencij v razmerju do ocenjevanih subjektov, Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 6(4) ter členih 6a in 6b Uredbe (ES) št. 1060/2009 pravila o nasprotjih interesov razširja na tista nasprotja interesov, ki jih povzročijo delničarji ali družbeniki na pomembnih položajih v bonitetni agenciji. Argentinski pravni in nadzorni okvir od bonitetne agencije sicer zahteva, da vzpostavi ustrezne in učinkovite organizacijske in upravne postopke za preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in razkrivanje vseh nasprotij interesov. Vendar argentinski pravni in nadzorni okvir od bonitetnih agencij izrecno ne zahteva, da morajo upoštevati nasprotja interesov v zvezi z delničarji. Zato ne vsebuje zahtev, s katerimi bi se bonitetnim agencijam prepovedala izdaja bonitetne ocene za subjekt, ki ima v njej več kot 10-odstotni delež, ali opravljanje posvetovalnih ali svetovalnih storitev za subjekt, ki ima v njej več kot 5-odstotni delež. |
| --- | --- |

(8)

Da bi okrepili videz neodvisnosti bonitetnih agencij v razmerju do ocenjevanih subjektov, Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 6(4) ter členih 6a in 6b Uredbe (ES) št. 1060/2009 pravila o nasprotjih interesov razširja na tista nasprotja interesov, ki jih povzročijo delničarji ali družbeniki na pomembnih položajih v bonitetni agenciji. Argentinski pravni in nadzorni okvir od bonitetne agencije sicer zahteva, da vzpostavi ustrezne in učinkovite organizacijske in upravne postopke za preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in razkrivanje vseh nasprotij interesov. Vendar argentinski pravni in nadzorni okvir od bonitetnih agencij izrecno ne zahteva, da morajo upoštevati nasprotja interesov v zvezi z delničarji. Zato ne vsebuje zahtev, s katerimi bi se bonitetnim agencijam prepovedala izdaja bonitetne ocene za subjekt, ki ima v njej več kot 10-odstotni delež, ali opravljanje posvetovalnih ali svetovalnih storitev za subjekt, ki ima v njej več kot 5-odstotni delež.

| (9) | Uredba (EU) št. 462/2013 uvaja nove določbe za zagotovitev, da se zaupni podatki uporabljajo samo za namene, povezane z dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja, in so zaščiteni pred goljufijo, krajo ali zlorabo. V ta namen člen 10(2a) Uredbe (ES) št. 1060/2009 določa, da morajo bonitetne agencije vse bonitetne ocene, obete glede bonitetnih ocen in s tem povezane informacije do razkritja javnosti obravnavati kot notranje informacije. Argentinski pravni in nadzorni okvir določa podrobne zahteve v zvezi z ukrepi, ki jih morajo bonitetne agencije sprejeti za varovanje zaupnih informacij v zvezi z izdajatelji. Torej je vzpostavljen verodostojen okvir za zaščito pred zlorabo zaupnih informacij. |
| --- | --- |

(9)

Uredba (EU) št. 462/2013 uvaja nove določbe za zagotovitev, da se zaupni podatki uporabljajo samo za namene, povezane z dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja, in so zaščiteni pred goljufijo, krajo ali zlorabo. V ta namen člen 10(2a) Uredbe (ES) št. 1060/2009 določa, da morajo bonitetne agencije vse bonitetne ocene, obete glede bonitetnih ocen in s tem povezane informacije do razkritja javnosti obravnavati kot notranje informacije. Argentinski pravni in nadzorni okvir določa podrobne zahteve v zvezi z ukrepi, ki jih morajo bonitetne agencije sprejeti za varovanje zaupnih informacij v zvezi z izdajatelji. Torej je vzpostavljen verodostojen okvir za zaščito pred zlorabo zaupnih informacij.

| (10) | Cilj Uredbe (EU) št. 462/2013 je povečati raven preglednosti in kakovosti metodologij bonitetnega ocenjevanja. V odstavku 3 pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 se uvaja obveznost, da morajo bonitetne agencije ocenjevanemu subjektu dati možnost, da pred objavo bonitetne ocene ali obetov glede bonitetne ocene opozori na morebitne stvarne napake. Argentinski pravni in nadzorni okvir bonitetnih agencij ne obvezuje, da ocenjevanemu subjektu omogočijo pregled bonitetne ocene pred objavo. Bonitetna ocena mora biti zaradi zaščite vlagateljev in za zagotavljanje, da je trg nemudoma obveščen o vsaki spremembi bonitetne ocene, objavljena takoj, ko jo odobri pristojni odbor. |
| --- | --- |

(10)

Cilj Uredbe (EU) št. 462/2013 je povečati raven preglednosti in kakovosti metodologij bonitetnega ocenjevanja. V odstavku 3 pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 se uvaja obveznost, da morajo bonitetne agencije ocenjevanemu subjektu dati možnost, da pred objavo bonitetne ocene ali obetov glede bonitetne ocene opozori na morebitne stvarne napake. Argentinski pravni in nadzorni okvir bonitetnih agencij ne obvezuje, da ocenjevanemu subjektu omogočijo pregled bonitetne ocene pred objavo. Bonitetna ocena mora biti zaradi zaščite vlagateljev in za zagotavljanje, da je trg nemudoma obveščen o vsaki spremembi bonitetne ocene, objavljena takoj, ko jo odobri pristojni odbor.

| (11) | Uredba (EU) št. 462/2013 v člen 8(5a) in (6)(aa) in (ab) ter (7) Uredbe (ES) št. 1060/2009 uvaja zaščitne ukrepe za zagotovitev, da nobena sprememba metodologij bonitetnega ocenjevanja ne privede do manj strogih metodologij. Med argentinskim pravnim in nadzornim okvirom ter okvirom Unije obstajajo opazne razlike. Čeprav argentinski pravni in nadzorni okvir vsebuje zahteve, da se bonitetne ocene izdajajo le v skladu z objavljenimi metodologijami in da se metodologije redno pregledujejo, ne vsebuje izrecne zahteve, da se bonitetne agencije posvetujejo o spremembah svojih metodologij ali popravijo napake v njih. Prav tako ne vsebuje zahteve po obveščanju vseh prizadetih ocenjevanih subjektov o napakah v metodologiji bonitetnega ocenjevanja. |
| --- | --- |

(11)

Uredba (EU) št. 462/2013 v člen 8(5a) in (6)(aa) in (ab) ter (7) Uredbe (ES) št. 1060/2009 uvaja zaščitne ukrepe za zagotovitev, da nobena sprememba metodologij bonitetnega ocenjevanja ne privede do manj strogih metodologij. Med argentinskim pravnim in nadzornim okvirom ter okvirom Unije obstajajo opazne razlike. Čeprav argentinski pravni in nadzorni okvir vsebuje zahteve, da se bonitetne ocene izdajajo le v skladu z objavljenimi metodologijami in da se metodologije redno pregledujejo, ne vsebuje izrecne zahteve, da se bonitetne agencije posvetujejo o spremembah svojih metodologij ali popravijo napake v njih. Prav tako ne vsebuje zahteve po obveščanju vseh prizadetih ocenjevanih subjektov o napakah v metodologiji bonitetnega ocenjevanja.

| (12) | Uredba (EU) št. 462/2013 zaostruje zahteve glede predstavljanja in razkrivanja bonitetnih ocen. V skladu s členom 8(2) in odstavkom 2a pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 bonitetna agencija razkritje metodologij, modelov in ključnih predpostavk bonitetnega ocenjevanja pospremi z jasnimi in lahko razumljivimi navodili, ki pojasnjujejo vse predpostavke, parametre, omejitve in negotovosti glede modelov in metodologij bonitetnega ocenjevanja, uporabljenih v postopku bonitetnega ocenjevanja. Argentinski pravni in nadzorni okvir vsebuje določbe, ki zagotavljajo, da bonitetne agencije zagotovijo zadostna navodila, ki uporabnikom bonitetnih ocen omogočajo razumevanje teh ocen. Vendar pa ne zahteva izrecno, da bonitetne agencije vanje vključijo le informacije, ki so pomembne za bonitetno oceno ocenjenega subjekta. Prav tako se ne zahteva, da bonitetna agencija v bonitetni oceni poudari, da je bonitetna ocena mnenje agencije in da bi se bilo treba nanjo zanašati le do določene meje. |
| --- | --- |

(12)

Uredba (EU) št. 462/2013 zaostruje zahteve glede predstavljanja in razkrivanja bonitetnih ocen. V skladu s členom 8(2) in odstavkom 2a pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 bonitetna agencija razkritje metodologij, modelov in ključnih predpostavk bonitetnega ocenjevanja pospremi z jasnimi in lahko razumljivimi navodili, ki pojasnjujejo vse predpostavke, parametre, omejitve in negotovosti glede modelov in metodologij bonitetnega ocenjevanja, uporabljenih v postopku bonitetnega ocenjevanja. Argentinski pravni in nadzorni okvir vsebuje določbe, ki zagotavljajo, da bonitetne agencije zagotovijo zadostna navodila, ki uporabnikom bonitetnih ocen omogočajo razumevanje teh ocen. Vendar pa ne zahteva izrecno, da bonitetne agencije vanje vključijo le informacije, ki so pomembne za bonitetno oceno ocenjenega subjekta. Prav tako se ne zahteva, da bonitetna agencija v bonitetni oceni poudari, da je bonitetna ocena mnenje agencije in da bi se bilo treba nanjo zanašati le do določene meje.

| (13) | Z namenom krepitve konkurence in omejitve obsega nasprotij interesov v sektorju bonitetnih agencij Uredba (EU) št. 462/2013 v pododdelku II oddelka E Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 uvaja zahtevo, da honorarji, ki jih bonitetne agencije zaračunajo za bonitetno ocenjevanje in pomožne storitve, ne smejo biti diskriminatorni in da morajo temeljiti na dejanskih stroških. Zahteva, da morajo bonitetne agencije razkriti nekatere finančne podatke. Argentinska pravna in nadzorna ureditev od bonitetnih agencij zahteva samo, da regulativnim organom zagotovijo informacije o honorarjih, ki jih zaračunajo za svoje bonitetne storitve za vsako stranko, pri čemer morajo razlikovati subjekt in/ali instrument in vrednostni papir. Bonitetne agencije morajo na svojih spletnih mestih razkriti najnižje in najvišje honorarje za svoje storitve bonitetnega ocenjevanja, da zagotovijo, da so stranke pošteno obravnavane, vendar pa se ne zahteva, da morajo honorarji, zaračunani strankam, temeljiti na stroških in da ne smejo biti diskriminatorni. |
| --- | --- |

(13)

Z namenom krepitve konkurence in omejitve obsega nasprotij interesov v sektorju bonitetnih agencij Uredba (EU) št. 462/2013 v pododdelku II oddelka E Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 uvaja zahtevo, da honorarji, ki jih bonitetne agencije zaračunajo za bonitetno ocenjevanje in pomožne storitve, ne smejo biti diskriminatorni in da morajo temeljiti na dejanskih stroških. Zahteva, da morajo bonitetne agencije razkriti nekatere finančne podatke. Argentinska pravna in nadzorna ureditev od bonitetnih agencij zahteva samo, da regulativnim organom zagotovijo informacije o honorarjih, ki jih zaračunajo za svoje bonitetne storitve za vsako stranko, pri čemer morajo razlikovati subjekt in/ali instrument in vrednostni papir. Bonitetne agencije morajo na svojih spletnih mestih razkriti najnižje in najvišje honorarje za svoje storitve bonitetnega ocenjevanja, da zagotovijo, da so stranke pošteno obravnavane, vendar pa se ne zahteva, da morajo honorarji, zaračunani strankam, temeljiti na stroških in da ne smejo biti diskriminatorni.

| (14) | Z vidika preučenih dejavnikov argentinski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije ne izpolnjuje vseh pogojev za enakovrednost, določenih v drugem pododstavku člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Zato se ne more šteti za enakovrednega pravnemu in nadzornemu okviru, vzpostavljenem z navedeno uredbo. |
| --- | --- |

(14)

Z vidika preučenih dejavnikov argentinski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije ne izpolnjuje vseh pogojev za enakovrednost, določenih v drugem pododstavku člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Zato se ne more šteti za enakovrednega pravnemu in nadzornemu okviru, vzpostavljenem z navedeno uredbo.

| (15) | Izvedbeni sklep 2014/246/EU bi bilo zato treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(15)

Izvedbeni sklep 2014/246/EU bi bilo zato treba razveljaviti.

| (16) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(16)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Izvedbeni sklep 2014/246/EU se razveljavi.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 29. julija 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 302, 17.11.2009, str. 1.

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/246/EU z dne 28. aprila 2014 o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Argentine za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (UL L 132, 3.5.2014, str. 68).

2

(3)  Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah (UL L 146, 31.5.2013, str. 1).

3

---

| 30.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 201/40 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 201/40

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/1283

z dne 29. julija 2019

o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Japonske za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o bonitetnih agencijah (1) in zlasti člena 5(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 ima Komisija pooblastilo, da sprejme odločitev o enakovrednosti, kadar pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavlja, da bonitetne agencije, ki imajo dovoljenje oziroma so registrirane v tej tretji državi, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve iz navedene uredbe in v zvezi s katerimi se opravlja učinkovit nadzor in izvrševanje v tej tretji državi. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 ima Komisija pooblastilo, da sprejme odločitev o enakovrednosti, kadar pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavlja, da bonitetne agencije, ki imajo dovoljenje oziroma so registrirane v tej tretji državi, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve iz navedene uredbe in v zvezi s katerimi se opravlja učinkovit nadzor in izvrševanje v tej tretji državi.

| (2) | Namen te odločitve o enakovrednosti je omogočiti bonitetnim agencijam iz Japonske, da zaprosijo za certificiranje pri Evropskem organu za vrednostne papirje in trge (ESMA), če niso sistemsko pomembne za finančno stabilnost ali celovitost finančnih trgov ene ali več držav članic. Ta odločitev o enakovrednosti ESMA omogoča, da te bonitetne agencije vsako posebej ter odobri izvzetje iz nekaterih organizacijskih zahtev za bonitetne agencije, ki delujejo v Evropski uniji, vključno z zahtevo po fizični prisotnosti v Evropski uniji. |
| --- | --- |

(2)

Namen te odločitve o enakovrednosti je omogočiti bonitetnim agencijam iz Japonske, da zaprosijo za certificiranje pri Evropskem organu za vrednostne papirje in trge (ESMA), če niso sistemsko pomembne za finančno stabilnost ali celovitost finančnih trgov ene ali več držav članic. Ta odločitev o enakovrednosti ESMA omogoča, da te bonitetne agencije vsako posebej ter odobri izvzetje iz nekaterih organizacijskih zahtev za bonitetne agencije, ki delujejo v Evropski uniji, vključno z zahtevo po fizični prisotnosti v Evropski uniji.

| (3) | Da bi veljal za enakovrednega, mora pravni in nadzorni okvir tretje države izpolnjevati vsaj tri pogoje, določene v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. |
| --- | --- |

(3)

Da bi veljal za enakovrednega, mora pravni in nadzorni okvir tretje države izpolnjevati vsaj tri pogoje, določene v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009.

| (4) | Komisija je 28. septembra 2010 sprejela Sklep 2010/578/EU (2), v katerem je ugotovila, da so navedeni trije pogoji izpolnjeni, in priznala japonski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije za enakovrednega zahtevam iz takrat veljavne Uredbe (ES) št. 1060/2009. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 28. septembra 2010 sprejela Sklep 2010/578/EU (2), v katerem je ugotovila, da so navedeni trije pogoji izpolnjeni, in priznala japonski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije za enakovrednega zahtevam iz takrat veljavne Uredbe (ES) št. 1060/2009.

| (5) | V skladu s prvim pogojem iz člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 morajo imeti bonitetne agencije v tretji državi dovoljenje oziroma morajo biti registrirane ter predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja. Japonski pravni in nadzorni okvir zahteva, da se bonitetna agencija registrira pri Japonski agenciji za finančne storitve (Financial Services Agency of Japan – JFSA), da se lahko njene bonitetne ocene uporabljajo za regulativne namene na Japonskem. JFSA bonitetnim agencijam nalaga pravno zavezujoče obveznosti in jih redno nadzoruje. Ima širok in celovit nabor pooblastil ter lahko sprejme številne ukrepe, vključno s sankcijami, proti bonitetnim agencijam, ki kršijo določbe zakona o finančnih instrumentih in borzah v zvezi z uredbo o bonitetnih agencijah. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s prvim pogojem iz člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 morajo imeti bonitetne agencije v tretji državi dovoljenje oziroma morajo biti registrirane ter predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja. Japonski pravni in nadzorni okvir zahteva, da se bonitetna agencija registrira pri Japonski agenciji za finančne storitve (Financial Services Agency of Japan – JFSA), da se lahko njene bonitetne ocene uporabljajo za regulativne namene na Japonskem. JFSA bonitetnim agencijam nalaga pravno zavezujoče obveznosti in jih redno nadzoruje. Ima širok in celovit nabor pooblastil ter lahko sprejme številne ukrepe, vključno s sankcijami, proti bonitetnim agencijam, ki kršijo določbe zakona o finančnih instrumentih in borzah v zvezi z uredbo o bonitetnih agencijah.

| (6) | V skladu z drugim pogojem iz člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 morajo za bonitetne agencije v tretji državi veljati pravno zavezujoča pravila, ki so enaka pravilom iz členov 6 do 12 Uredbe (ES) št. 1060/2009 in Priloge I k navedeni uredbi. Japonski pravni in nadzorni okvir temelji na načelu dobre vere. Bonitetna agencija vzpostavi operativne kontrolne sisteme za pošteno in ustrezno izvajanje dejavnosti bonitetnega ocenjevanja na podlagi velikega števila podrobnih in zavezujočih zahtev, obsežnih določb v zvezi s preprečevanjem nasprotij interesov, njihovim upravljanjem in razkrivanjem ter na podlagi obveznosti evidentiranja in razkrivanja informacij JFSA in javnosti. Japonski pravni in nadzorni okvir se šteje za enakovrednega Uredbi (ES) št. 1060/2009 v zvezi z obvladovanjem nasprotij interesov, organizacijskimi zahtevami, zaščitnimi ukrepi za zagotavljanje kakovosti ocen in metodologijami ocenjevanja, obveznostjo razkritja bonitetnih ocen ter obveznostjo glede splošnih in rednih razkritij dejavnosti bonitetnega ocenjevanja. Zato japonski pravni in nadzorni okvir zagotavlja ustrezno zaščito v smislu integritete, preglednosti, dobrega vodenja bonitetnih agencij in zanesljivosti dejavnosti bonitetnega ocenjevanja. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z drugim pogojem iz člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 morajo za bonitetne agencije v tretji državi veljati pravno zavezujoča pravila, ki so enaka pravilom iz členov 6 do 12 Uredbe (ES) št. 1060/2009 in Priloge I k navedeni uredbi. Japonski pravni in nadzorni okvir temelji na načelu dobre vere. Bonitetna agencija vzpostavi operativne kontrolne sisteme za pošteno in ustrezno izvajanje dejavnosti bonitetnega ocenjevanja na podlagi velikega števila podrobnih in zavezujočih zahtev, obsežnih določb v zvezi s preprečevanjem nasprotij interesov, njihovim upravljanjem in razkrivanjem ter na podlagi obveznosti evidentiranja in razkrivanja informacij JFSA in javnosti. Japonski pravni in nadzorni okvir se šteje za enakovrednega Uredbi (ES) št. 1060/2009 v zvezi z obvladovanjem nasprotij interesov, organizacijskimi zahtevami, zaščitnimi ukrepi za zagotavljanje kakovosti ocen in metodologijami ocenjevanja, obveznostjo razkritja bonitetnih ocen ter obveznostjo glede splošnih in rednih razkritij dejavnosti bonitetnega ocenjevanja. Zato japonski pravni in nadzorni okvir zagotavlja ustrezno zaščito v smislu integritete, preglednosti, dobrega vodenja bonitetnih agencij in zanesljivosti dejavnosti bonitetnega ocenjevanja.

| (7) | V skladu s tretjim pogojem iz člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 mora regulativna ureditev v tretji državi preprečevati poseganje nadzornih organov in drugih javnih organov te tretje države v vsebino bonitetnih ocen in metodologij bonitetnega ocenjevanja. V zvezi s tem je JFSA z zakonom prepovedano poseganje v vsebino bonitetnih ocen in metodologij bonitetnega ocenjevanja. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s tretjim pogojem iz člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 mora regulativna ureditev v tretji državi preprečevati poseganje nadzornih organov in drugih javnih organov te tretje države v vsebino bonitetnih ocen in metodologij bonitetnega ocenjevanja. V zvezi s tem je JFSA z zakonom prepovedano poseganje v vsebino bonitetnih ocen in metodologij bonitetnega ocenjevanja.

| (8) | Japonski pravni in nadzorni okvir še vedno izpolnjuje tri pogoje, ki so bili prvotno določeni v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Vendar je Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) uvedla dodatne zahteve za bonitetne agencije, registrirane v Uniji, zaradi česar se je pravni in nadzorni sistem za navedene bonitetne agencije zaostril. Te dodatne zahteve vključujejo pravila v zvezi z obeti glede bonitetnih ocen, obvladovanjem nasprotij interesov, zahtevami glede zaupnosti, kakovostjo metodologij bonitetnega ocenjevanja ter predstavitvijo in razkritjem bonitetnih ocen. |
| --- | --- |

(8)

Japonski pravni in nadzorni okvir še vedno izpolnjuje tri pogoje, ki so bili prvotno določeni v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Vendar je Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) uvedla dodatne zahteve za bonitetne agencije, registrirane v Uniji, zaradi česar se je pravni in nadzorni sistem za navedene bonitetne agencije zaostril. Te dodatne zahteve vključujejo pravila v zvezi z obeti glede bonitetnih ocen, obvladovanjem nasprotij interesov, zahtevami glede zaupnosti, kakovostjo metodologij bonitetnega ocenjevanja ter predstavitvijo in razkritjem bonitetnih ocen.

| (9) | V skladu s točko (1)(b) drugega odstavka člena 2 Uredbe (EU) št. 462/2013 se dodatne zahteve za namene ocenjevanja enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira tretjih držav uporabljajo od 1. junija 2018. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s točko (1)(b) drugega odstavka člena 2 Uredbe (EU) št. 462/2013 se dodatne zahteve za namene ocenjevanja enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira tretjih držav uporabljajo od 1. junija 2018.

| (10) | Na podlagi tega je Komisija 13. julija 2017 ESMA zaprosila za nasvet o enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira med drugim Japonske s temi dodatnimi zahtevami, uvedenimi z Uredbo (EU) št. 462/2013, ter za njegovo mnenje o pomembnosti razlik. |
| --- | --- |

(10)

Na podlagi tega je Komisija 13. julija 2017 ESMA zaprosila za nasvet o enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira med drugim Japonske s temi dodatnimi zahtevami, uvedenimi z Uredbo (EU) št. 462/2013, ter za njegovo mnenje o pomembnosti razlik.

| (11) | ESMA je v svojem strokovnem nasvetu, objavljenem 17. novembra 2017, navedel, da japonski pravni in nadzorni okvir v zvezi z bonitetnimi agencijami vključuje zadostne določbe za izpolnjevanje dodatnih zahtev, uvedenih z Uredbo (EU) št. 462/2013. |
| --- | --- |

(11)

ESMA je v svojem strokovnem nasvetu, objavljenem 17. novembra 2017, navedel, da japonski pravni in nadzorni okvir v zvezi z bonitetnimi agencijami vključuje zadostne določbe za izpolnjevanje dodatnih zahtev, uvedenih z Uredbo (EU) št. 462/2013.

| (12) | Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 3(1)(w) uvaja opredelitev obetov glede bonitetnih ocen in Uredba (ES) št. 1060/2009 zdaj razširja nekatere zahteve, ki se uporabljajo za bonitetne ocene, na obete glede bonitetnih ocen. Japonski pravni in nadzorni okvir dejansko priznava obete glede bonitetnih ocen. Obravnava jih kot del bonitetne ocene in pooblašča JFSA, da spremlja ustreznost teh obetov skupaj z njihovimi povezanimi bonitetnimi ocenami. |
| --- | --- |

(12)

Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 3(1)(w) uvaja opredelitev obetov glede bonitetnih ocen in Uredba (ES) št. 1060/2009 zdaj razširja nekatere zahteve, ki se uporabljajo za bonitetne ocene, na obete glede bonitetnih ocen. Japonski pravni in nadzorni okvir dejansko priznava obete glede bonitetnih ocen. Obravnava jih kot del bonitetne ocene in pooblašča JFSA, da spremlja ustreznost teh obetov skupaj z njihovimi povezanimi bonitetnimi ocenami.

| (13) | Da bi okrepili videz neodvisnosti bonitetnih agencij v razmerju do ocenjevanih subjektov, Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 6(4) ter členih 6a in 6b Uredbe (ES) št. 1060/2009 pravila o nasprotjih interesov razširja na tista nasprotja interesov, ki jih povzročijo delničarji ali družbeniki na pomembnih položajih v bonitetni agenciji. V skladu z japonskim pravnim in nadzornim okvirom morajo bonitetne agencije uvesti ukrepe, s katerimi zagotovijo, da bonitetna agencija v postopku določanja bonitetne ocene ne škodi interesom vlagateljev, zlasti kadar ima ocenjevani subjekt v bonitetni agenciji 5-odstotni ali večji delež. Poleg tega bonitetna agencija sploh ne sme opraviti ocene, če ima delež v ocenjevanem subjektu. |
| --- | --- |

(13)

Da bi okrepili videz neodvisnosti bonitetnih agencij v razmerju do ocenjevanih subjektov, Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 6(4) ter členih 6a in 6b Uredbe (ES) št. 1060/2009 pravila o nasprotjih interesov razširja na tista nasprotja interesov, ki jih povzročijo delničarji ali družbeniki na pomembnih položajih v bonitetni agenciji. V skladu z japonskim pravnim in nadzornim okvirom morajo bonitetne agencije uvesti ukrepe, s katerimi zagotovijo, da bonitetna agencija v postopku določanja bonitetne ocene ne škodi interesom vlagateljev, zlasti kadar ima ocenjevani subjekt v bonitetni agenciji 5-odstotni ali večji delež. Poleg tega bonitetna agencija sploh ne sme opraviti ocene, če ima delež v ocenjevanem subjektu.

| (14) | Uredba (EU) št. 462/2013 uvaja nove določbe za zagotovitev, da se zaupni podatki uporabljajo samo za namene, povezane z dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja, in so zaščiteni pred goljufijo, krajo ali zlorabo. V ta namen člen 10(2a) Uredbe (ES) št. 1060/2009 določa, da morajo bonitetne agencije vse bonitetne ocene, obete glede bonitetnih ocen in s tem povezane informacije do razkritja javnosti obravnavati kot notranje informacije. Japonski pravni in nadzorni okvir določa podrobne zahteve v zvezi z ukrepi, ki jih morajo bonitetne agencije sprejeti za varovanje zaupnih informacij v zvezi z izdajatelji. Torej je vzpostavljen verodostojen okvir za zaščito pred zlorabo zaupnih informacij. |
| --- | --- |

(14)

Uredba (EU) št. 462/2013 uvaja nove določbe za zagotovitev, da se zaupni podatki uporabljajo samo za namene, povezane z dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja, in so zaščiteni pred goljufijo, krajo ali zlorabo. V ta namen člen 10(2a) Uredbe (ES) št. 1060/2009 določa, da morajo bonitetne agencije vse bonitetne ocene, obete glede bonitetnih ocen in s tem povezane informacije do razkritja javnosti obravnavati kot notranje informacije. Japonski pravni in nadzorni okvir določa podrobne zahteve v zvezi z ukrepi, ki jih morajo bonitetne agencije sprejeti za varovanje zaupnih informacij v zvezi z izdajatelji. Torej je vzpostavljen verodostojen okvir za zaščito pred zlorabo zaupnih informacij.

| (15) | Cilj Uredbe (EU) št. 462/2013 je povečati raven preglednosti in kakovosti metodologij bonitetnega ocenjevanja. V odstavku 3 pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 se uvaja obveznost, da morajo bonitetne agencije ocenjevanemu subjektu dati možnost, da pred objavo bonitetne ocene ali obetov glede bonitetne ocene opozori na morebitne stvarne napake. Japonski pravni in nadzorni okvir zahteva, da bonitetne agencije vzpostavijo politiko bonitetnega ocenjevanja, ki določa metodologijo za določanje in razkrivanje njihovih bonitetnih ocen. Politika bonitetnega ocenjevanja bi morala zagotoviti navodila in metode, da lahko ocenjevani subjekt preveri, ali je morda prišlo do napačnega prikazovanja dejstev v bonitetni oceni pred njeno objavo, in da v razumnem času izrazi svoje mnenje o bonitetni oceni. |
| --- | --- |

(15)

Cilj Uredbe (EU) št. 462/2013 je povečati raven preglednosti in kakovosti metodologij bonitetnega ocenjevanja. V odstavku 3 pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 se uvaja obveznost, da morajo bonitetne agencije ocenjevanemu subjektu dati možnost, da pred objavo bonitetne ocene ali obetov glede bonitetne ocene opozori na morebitne stvarne napake. Japonski pravni in nadzorni okvir zahteva, da bonitetne agencije vzpostavijo politiko bonitetnega ocenjevanja, ki določa metodologijo za določanje in razkrivanje njihovih bonitetnih ocen. Politika bonitetnega ocenjevanja bi morala zagotoviti navodila in metode, da lahko ocenjevani subjekt preveri, ali je morda prišlo do napačnega prikazovanja dejstev v bonitetni oceni pred njeno objavo, in da v razumnem času izrazi svoje mnenje o bonitetni oceni.

| (16) | Uredba (EU) št. 462/2013 v člen 8(5a) in (6)(aa) in (ab) ter (7) Uredbe (ES) št. 1060/2009 uvaja zaščitne ukrepe za zagotovitev, da nobena sprememba metodologij bonitetnega ocenjevanja ne privede do manj strogih metodologij. Podobno tudi japonski pravni in nadzorni okvir zahteva, da morajo imeti bonitetne agencije ukrepe za zagotavljanje, da so informacije, uporabljene pri določanju bonitetne ocene, dovolj kakovostne in da so metodologije ocenjevanja stroge in sistematične. |
| --- | --- |

(16)

Uredba (EU) št. 462/2013 v člen 8(5a) in (6)(aa) in (ab) ter (7) Uredbe (ES) št. 1060/2009 uvaja zaščitne ukrepe za zagotovitev, da nobena sprememba metodologij bonitetnega ocenjevanja ne privede do manj strogih metodologij. Podobno tudi japonski pravni in nadzorni okvir zahteva, da morajo imeti bonitetne agencije ukrepe za zagotavljanje, da so informacije, uporabljene pri določanju bonitetne ocene, dovolj kakovostne in da so metodologije ocenjevanja stroge in sistematične.

| (17) | Uredba (EU) št. 462/2013 zaostruje zahteve glede predstavljanja in razkrivanja bonitetnih ocen. V skladu s členom 8(2) in odstavkom 2a pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 bonitetna agencija razkritje metodologij, modelov in ključnih predpostavk bonitetnega ocenjevanja pospremi z jasnimi in lahko razumljivimi navodili, ki pojasnjujejo vse predpostavke, parametre, omejitve in negotovosti glede modelov in metodologij bonitetnega ocenjevanja, uporabljenih v postopku bonitetnega ocenjevanja. Japonski pravni in nadzorni okvir vključuje zahteve, ki zagotavljajo, da bonitetne agencije zagotovijo zadostna navodila, ki uporabnikom bonitetnih ocen omogočajo razumevanje teh ocen. Poleg tega obstajajo zahteve, ki zagotavljajo, da bonitetne agencije ohranjajo točnost svojih razkritij zainteresiranim stranem. |
| --- | --- |

(17)

Uredba (EU) št. 462/2013 zaostruje zahteve glede predstavljanja in razkrivanja bonitetnih ocen. V skladu s členom 8(2) in odstavkom 2a pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 bonitetna agencija razkritje metodologij, modelov in ključnih predpostavk bonitetnega ocenjevanja pospremi z jasnimi in lahko razumljivimi navodili, ki pojasnjujejo vse predpostavke, parametre, omejitve in negotovosti glede modelov in metodologij bonitetnega ocenjevanja, uporabljenih v postopku bonitetnega ocenjevanja. Japonski pravni in nadzorni okvir vključuje zahteve, ki zagotavljajo, da bonitetne agencije zagotovijo zadostna navodila, ki uporabnikom bonitetnih ocen omogočajo razumevanje teh ocen. Poleg tega obstajajo zahteve, ki zagotavljajo, da bonitetne agencije ohranjajo točnost svojih razkritij zainteresiranim stranem.

| (18) | Z namenom krepitve konkurence in omejitve obsega nasprotij interesov v sektorju bonitetnih agencij Uredba (EU) št. 462/2013 v pododdelku II oddelka E Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 uvaja zahtevo, da honorarji, ki jih bonitetne agencije zaračunajo za bonitetno ocenjevanje in pomožne storitve, ne smejo biti diskriminatorni in da morajo temeljiti na dejanskih stroških. Zahteva, da morajo bonitetne agencije razkriti nekatere finančne podatke. V zvezi z zaščito strank bonitetnih agencij in zahtevo, da morajo honorarji temeljiti na stroških in ne smejo biti diskriminatorni, japonski pravni in nadzorni okvir vsebuje podobne zahteve za zagotavljanje, da lahko bonitetne agencije pošteno in natančno opravljajo svoje poslovanje. Tako zahteva, da bonitetne agencije v vsakem poslovnem letu pripravijo poslovno poročilo za nadzornika, ki vsebuje imena 20 največjih strank in honorarje, ki jih je vsaka od njih plačala v poslovnem letu, ter pooblašča nadzornika, da lahko zahteva ustrezne informacije v zvezi z njihovo cenovno politiko in posebnimi zaračunanimi honorarji. |
| --- | --- |

(18)

Z namenom krepitve konkurence in omejitve obsega nasprotij interesov v sektorju bonitetnih agencij Uredba (EU) št. 462/2013 v pododdelku II oddelka E Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 uvaja zahtevo, da honorarji, ki jih bonitetne agencije zaračunajo za bonitetno ocenjevanje in pomožne storitve, ne smejo biti diskriminatorni in da morajo temeljiti na dejanskih stroških. Zahteva, da morajo bonitetne agencije razkriti nekatere finančne podatke. V zvezi z zaščito strank bonitetnih agencij in zahtevo, da morajo honorarji temeljiti na stroških in ne smejo biti diskriminatorni, japonski pravni in nadzorni okvir vsebuje podobne zahteve za zagotavljanje, da lahko bonitetne agencije pošteno in natančno opravljajo svoje poslovanje. Tako zahteva, da bonitetne agencije v vsakem poslovnem letu pripravijo poslovno poročilo za nadzornika, ki vsebuje imena 20 največjih strank in honorarje, ki jih je vsaka od njih plačala v poslovnem letu, ter pooblašča nadzornika, da lahko zahteva ustrezne informacije v zvezi z njihovo cenovno politiko in posebnimi zaračunanimi honorarji.

| (19) | Komisija pri oceni regulativnega režima tretje države upošteva načelo sorazmernosti in pristop, ki temelji na tveganju. Glede na preučene dejavnike japonski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije izpolnjuje pogoje iz drugega pododstavka člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 in bi ga bilo treba še naprej šteti za enakovrednega pravnemu in nadzornemu okviru, ki ga določa navedena uredba. |
| --- | --- |

(19)

Komisija pri oceni regulativnega režima tretje države upošteva načelo sorazmernosti in pristop, ki temelji na tveganju. Glede na preučene dejavnike japonski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije izpolnjuje pogoje iz drugega pododstavka člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 in bi ga bilo treba še naprej šteti za enakovrednega pravnemu in nadzornemu okviru, ki ga določa navedena uredba.

| (20) | Zaradi pravne varnosti bi bilo treba sprejeti nov izvedbeni sklep, Sklep 2010/578/EU pa bi bilo zato treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(20)

Zaradi pravne varnosti bi bilo treba sprejeti nov izvedbeni sklep, Sklep 2010/578/EU pa bi bilo zato treba razveljaviti.

| (21) | Komisija bi morala ob pomoči ESMA še naprej redno spremljati razvoj pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za bonitetne agencije, razvoj trga in učinkovitost nadzornega sodelovanja v zvezi s spremljanjem in izvrševanjem na Japonskem, da se zagotovi stalna skladnost. |
| --- | --- |

(21)

Komisija bi morala ob pomoči ESMA še naprej redno spremljati razvoj pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za bonitetne agencije, razvoj trga in učinkovitost nadzornega sodelovanja v zvezi s spremljanjem in izvrševanjem na Japonskem, da se zagotovi stalna skladnost.

| (22) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(22)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za namene člena 5 Uredbe (ES) št. 1060/2009 se japonski pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije šteje za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009.

Člen 2

Sklep 2010/578/EU se razveljavi.

Člen 3

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 29. julija 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 302, 17.11.2009, str. 1.

1

(2)  Sklep Komisije 2010/578/EU z dne 28. septembra 2010 o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Japonske za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (UL L 254, 29.9.2010, str. 46).

2

(3)  Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah (UL L 146, 31.5.2013, str. 1).

3

---

| 30.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 201/43 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 201/43

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/1284

z dne 29. julija 2019

o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Hongkonga za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o bonitetnih agencijah (1) in zlasti člena 5(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 ima Komisija pooblastilo, da sprejme odločitev o enakovrednosti, kadar pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavlja, da bonitetne agencije, ki imajo dovoljenje oziroma so registrirane v tej tretji državi, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve iz navedene uredbe in v zvezi s katerimi se opravlja učinkovit nadzor in izvrševanje v tej tretji državi. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 ima Komisija pooblastilo, da sprejme odločitev o enakovrednosti, kadar pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavlja, da bonitetne agencije, ki imajo dovoljenje oziroma so registrirane v tej tretji državi, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve iz navedene uredbe in v zvezi s katerimi se opravlja učinkovit nadzor in izvrševanje v tej tretji državi.

| (2) | Namen te odločitve o enakovrednosti je omogočiti bonitetnim agencijam iz Hongkonga, da zaprosijo za certificiranje pri Evropskem organu za vrednostne papirje in trge (ESMA), če niso sistemsko pomembne za finančno stabilnost ali celovitost finančnih trgov ene ali več držav članic. Ta odločitev o enakovrednosti ESMA omogoča, da te bonitetne agencije vsako posebej ter odobri izvzetje iz nekaterih organizacijskih zahtev za bonitetne agencije, ki delujejo v Evropski uniji, vključno z zahtevo po fizični prisotnosti v Evropski uniji. |
| --- | --- |

(2)

Namen te odločitve o enakovrednosti je omogočiti bonitetnim agencijam iz Hongkonga, da zaprosijo za certificiranje pri Evropskem organu za vrednostne papirje in trge (ESMA), če niso sistemsko pomembne za finančno stabilnost ali celovitost finančnih trgov ene ali več držav članic. Ta odločitev o enakovrednosti ESMA omogoča, da te bonitetne agencije vsako posebej ter odobri izvzetje iz nekaterih organizacijskih zahtev za bonitetne agencije, ki delujejo v Evropski uniji, vključno z zahtevo po fizični prisotnosti v Evropski uniji.

| (3) | Da bi veljal za enakovrednega, mora pravni in nadzorni okvir tretje države izpolnjevati vsaj tri pogoje, določene v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. |
| --- | --- |

(3)

Da bi veljal za enakovrednega, mora pravni in nadzorni okvir tretje države izpolnjevati vsaj tri pogoje, določene v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009.

| (4) | Komisija je 28. aprila 2014 sprejela Izvedbeni sklep 2014/249/EU (2), v katerem je ugotovila, da so navedeni trije pogoji izpolnjeni, in priznala hongkonški pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije za enakovrednega zahtevam iz takrat veljavne Uredbe (ES) št. 1060/2009. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 28. aprila 2014 sprejela Izvedbeni sklep 2014/249/EU (2), v katerem je ugotovila, da so navedeni trije pogoji izpolnjeni, in priznala hongkonški pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije za enakovrednega zahtevam iz takrat veljavne Uredbe (ES) št. 1060/2009.

| (5) | V skladu s prvim pogojem iz člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 morajo imeti bonitetne agencije v tretji državi dovoljenje oziroma morajo biti registrirane ter predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja. Hongkonški pravni in nadzorni okvir zahteva, da morajo imeti bonitetne agencije in njihovi bonitetni analitiki, ki opravljajo storitve bonitetnega ocenjevanja v Hongkongu, dovoljenje za opravljanje teh storitev in so pod nadzorom hongkonške komisije za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle (Securities and Futures Commission – SFC). Hongkonški pravni in nadzorni okvir daje SFC celovit nabor pooblastil, ki ji omogočajo preiskave bonitetnih agencij v zvezi z izpolnjevanjem njihovih pravnih obveznosti. SFC lahko regulirane in neregulirane osebe prisili, da predložijo informacije in dokumente, pomembne za preiskavo, vključno s poslovnimi evidencami, bančnimi izpiski, telefonskimi in internetnimi evidencami in informacijami o dejanskem lastništvu. To pooblastilo se uporablja za osebe, ki so predmet preiskave ali za katere SFC upravičeno domneva, da imajo informacije, pomembne za preiskavo. Če obstaja tveganje uničenja ali odstranitve dokazov, bega osebe, ki je predmet preiskave, ali drugi pomisleki, ima SFC poleg tega pooblastilo, da dostopa do zasebnih prostorov reguliranih in nereguliranih oseb, potem ko je sodni organ izdal nalog za hišno preiskavo. SFC ima tudi vsa pooblastila za sprejemanje kazenskih, civilnih, upravnih in drugih ukrepov. Ta vključujejo upravno pooblastilo, da naloži disciplinske sankcije osebam, ki imajo dovoljenje ali so registrirane pri SFC, da naloži omejitve osebam z dovoljenjem oziroma registriranim osebam v zvezi z njihovimi poslovnimi dejavnostmi, da dokončno ali začasno odvzame dovoljenje oziroma prekliče registracijo takim osebam in da izdaja opomine, predpiše obveznosti ali naloži globe osebam z dovoljenjem oziroma registriranim osebam. SFC je pristojna, da pri pristojnem sodišču vloži vlogo za izdajo sodne prepovedi (določenega) ravnanja ali odreditev odprave kršitve. Poleg inšpekcij na kraju samem SFC izvaja nadzor tudi drugače, in sicer prek komunikacije z bonitetnimi agencijami z dovoljenjem, tako da bi razumela njihove poslovne modele in načrte ter tveganja, povezana s takimi dejavnostmi, ter opredelila in ocenila tveganja, ki izhajajo iz njihovih poslovnih dejavnosti. Informacije o bonitetnih agencijah z dovoljenjem se zbirajo prek dokumentov, predloženih SFC, ki med drugim vključujejo revidirane letne računovodske izkaze in poročila o letnih kontrolnih pregledih. SFC spremlja pritožbe in kršitve, ki jih bonitetne agencije prijavijo same. Sporazum o sodelovanju, sklenjen med ESMA in SFC, določa izmenjavo informacij v zvezi z ukrepi izvrševanja in nadzora, sprejetimi zoper čezmejne bonitetne agencije. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s prvim pogojem iz člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 morajo imeti bonitetne agencije v tretji državi dovoljenje oziroma morajo biti registrirane ter predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja. Hongkonški pravni in nadzorni okvir zahteva, da morajo imeti bonitetne agencije in njihovi bonitetni analitiki, ki opravljajo storitve bonitetnega ocenjevanja v Hongkongu, dovoljenje za opravljanje teh storitev in so pod nadzorom hongkonške komisije za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle (Securities and Futures Commission – SFC). Hongkonški pravni in nadzorni okvir daje SFC celovit nabor pooblastil, ki ji omogočajo preiskave bonitetnih agencij v zvezi z izpolnjevanjem njihovih pravnih obveznosti. SFC lahko regulirane in neregulirane osebe prisili, da predložijo informacije in dokumente, pomembne za preiskavo, vključno s poslovnimi evidencami, bančnimi izpiski, telefonskimi in internetnimi evidencami in informacijami o dejanskem lastništvu. To pooblastilo se uporablja za osebe, ki so predmet preiskave ali za katere SFC upravičeno domneva, da imajo informacije, pomembne za preiskavo. Če obstaja tveganje uničenja ali odstranitve dokazov, bega osebe, ki je predmet preiskave, ali drugi pomisleki, ima SFC poleg tega pooblastilo, da dostopa do zasebnih prostorov reguliranih in nereguliranih oseb, potem ko je sodni organ izdal nalog za hišno preiskavo. SFC ima tudi vsa pooblastila za sprejemanje kazenskih, civilnih, upravnih in drugih ukrepov. Ta vključujejo upravno pooblastilo, da naloži disciplinske sankcije osebam, ki imajo dovoljenje ali so registrirane pri SFC, da naloži omejitve osebam z dovoljenjem oziroma registriranim osebam v zvezi z njihovimi poslovnimi dejavnostmi, da dokončno ali začasno odvzame dovoljenje oziroma prekliče registracijo takim osebam in da izdaja opomine, predpiše obveznosti ali naloži globe osebam z dovoljenjem oziroma registriranim osebam. SFC je pristojna, da pri pristojnem sodišču vloži vlogo za izdajo sodne prepovedi (določenega) ravnanja ali odreditev odprave kršitve. Poleg inšpekcij na kraju samem SFC izvaja nadzor tudi drugače, in sicer prek komunikacije z bonitetnimi agencijami z dovoljenjem, tako da bi razumela njihove poslovne modele in načrte ter tveganja, povezana s takimi dejavnostmi, ter opredelila in ocenila tveganja, ki izhajajo iz njihovih poslovnih dejavnosti. Informacije o bonitetnih agencijah z dovoljenjem se zbirajo prek dokumentov, predloženih SFC, ki med drugim vključujejo revidirane letne računovodske izkaze in poročila o letnih kontrolnih pregledih. SFC spremlja pritožbe in kršitve, ki jih bonitetne agencije prijavijo same. Sporazum o sodelovanju, sklenjen med ESMA in SFC, določa izmenjavo informacij v zvezi z ukrepi izvrševanja in nadzora, sprejetimi zoper čezmejne bonitetne agencije.

| (6) | V skladu z drugim pogojem iz člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 morajo za bonitetne agencije v tretji državi veljati pravno zavezujoča pravila, ki so enaka pravilom iz členov 6 do 12 Uredbe (ES) št. 1060/2009 in Priloge I k navedeni uredbi. Hongkonški pravni in nadzorni okvir določa podrobne zahteve glede korporativnega upravljanja. Upravni odbor in vodstveni delavci, odgovorni za regulirane dejavnosti, nosijo glavno odgovornost za zagotavljanje, da se v bonitetni agenciji spoštujejo ustrezni standardi ravnanja ter pravilni postopki. Bonitetne agencije morajo imeti dva odgovorna vodstvena delavca, pri čemer mora oba potrditi SFC, vsaj eden od njiju pa mora biti izvršni direktor v skladu z odlokom o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih. Obstajajo obsežne določbe v zvezi z nasprotji interesov, ki od bonitetnih agencij zahtevajo, da ugotovijo in odpravijo ali upravljajo nasprotja interesov ter da so organizirane na način, ki zagotavlja, da njihovi poslovni interesi ne vplivajo na neodvisnost in natančnost njihovih bonitetnih ocen, pa tudi določbe v zvezi z organizacijskimi zahtevami, vključno z najemanjem zunanjih izvajalcev, vodenjem evidenc in zaupnostjo. V smislu organizacijskih zahtev morajo bonitetne agencije izpolnjevati zahteve, kot so tiste v zvezi s politikami in postopki za zagotavljanje skladnosti s pravnimi obveznostmi ter stalno in učinkovito funkcijo za zagotavljanje skladnosti. Bonitetne agencije morajo tudi vzpostaviti funkcijo pregleda, odgovorno za redne preglede metodologij in modelov bonitetnega ocenjevanja ter pomembnih sprememb le-teh. Hongkonški pravni in nadzorni okvir vsebuje celo vrsto zahtev po razkritju, kot so javno razkritje bonitetnih ocen in letna javna razkritja o dejavnostih bonitetnega ocenjevanja in pomožnih dejavnostih. Zato se hongkonški pravni in nadzorni okvir šteje za enakovrednega uredbi o bonitetnih agencijah v zvezi z obvladovanjem nasprotij interesov, organizacijskimi zahtevami, kakovostjo ocen in metodologijami ocenjevanja, obveznostjo razkritja bonitetnih ocen ter obveznostmi glede splošnih in rednih razkritij dejavnosti bonitetnega ocenjevanja. Tako bi moral zagotavljati ustrezno zaščito v smislu integritete, preglednosti, dobrega upravljanja bonitetnih agencij ter zanesljivosti dejavnosti bonitetnega ocenjevanja. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z drugim pogojem iz člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 morajo za bonitetne agencije v tretji državi veljati pravno zavezujoča pravila, ki so enaka pravilom iz členov 6 do 12 Uredbe (ES) št. 1060/2009 in Priloge I k navedeni uredbi. Hongkonški pravni in nadzorni okvir določa podrobne zahteve glede korporativnega upravljanja. Upravni odbor in vodstveni delavci, odgovorni za regulirane dejavnosti, nosijo glavno odgovornost za zagotavljanje, da se v bonitetni agenciji spoštujejo ustrezni standardi ravnanja ter pravilni postopki. Bonitetne agencije morajo imeti dva odgovorna vodstvena delavca, pri čemer mora oba potrditi SFC, vsaj eden od njiju pa mora biti izvršni direktor v skladu z odlokom o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih. Obstajajo obsežne določbe v zvezi z nasprotji interesov, ki od bonitetnih agencij zahtevajo, da ugotovijo in odpravijo ali upravljajo nasprotja interesov ter da so organizirane na način, ki zagotavlja, da njihovi poslovni interesi ne vplivajo na neodvisnost in natančnost njihovih bonitetnih ocen, pa tudi določbe v zvezi z organizacijskimi zahtevami, vključno z najemanjem zunanjih izvajalcev, vodenjem evidenc in zaupnostjo. V smislu organizacijskih zahtev morajo bonitetne agencije izpolnjevati zahteve, kot so tiste v zvezi s politikami in postopki za zagotavljanje skladnosti s pravnimi obveznostmi ter stalno in učinkovito funkcijo za zagotavljanje skladnosti. Bonitetne agencije morajo tudi vzpostaviti funkcijo pregleda, odgovorno za redne preglede metodologij in modelov bonitetnega ocenjevanja ter pomembnih sprememb le-teh. Hongkonški pravni in nadzorni okvir vsebuje celo vrsto zahtev po razkritju, kot so javno razkritje bonitetnih ocen in letna javna razkritja o dejavnostih bonitetnega ocenjevanja in pomožnih dejavnostih. Zato se hongkonški pravni in nadzorni okvir šteje za enakovrednega uredbi o bonitetnih agencijah v zvezi z obvladovanjem nasprotij interesov, organizacijskimi zahtevami, kakovostjo ocen in metodologijami ocenjevanja, obveznostjo razkritja bonitetnih ocen ter obveznostmi glede splošnih in rednih razkritij dejavnosti bonitetnega ocenjevanja. Tako bi moral zagotavljati ustrezno zaščito v smislu integritete, preglednosti, dobrega upravljanja bonitetnih agencij ter zanesljivosti dejavnosti bonitetnega ocenjevanja.

| (7) | V skladu s tretjim pogojem iz člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 mora regulativna ureditev v tretji državi preprečevati poseganje nadzornih organov in drugih javnih organov te tretje države v vsebino bonitetnih ocen in metodologij bonitetnega ocenjevanja. Ne obstaja nobena pravna določba o pooblastitvi SFC ali katerega koli drugega javnega organa, v skladu s katero lahko ta vpliva na vsebino bonitetnih ocen ali metodologije bonitetnega ocenjevanja. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s tretjim pogojem iz člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 mora regulativna ureditev v tretji državi preprečevati poseganje nadzornih organov in drugih javnih organov te tretje države v vsebino bonitetnih ocen in metodologij bonitetnega ocenjevanja. Ne obstaja nobena pravna določba o pooblastitvi SFC ali katerega koli drugega javnega organa, v skladu s katero lahko ta vpliva na vsebino bonitetnih ocen ali metodologije bonitetnega ocenjevanja.

| (8) | Hongkonški pravni in nadzorni okvir še vedno izpolnjuje tri pogoje, ki so bili prvotno določeni v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Vendar je Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) uvedla dodatne zahteve za bonitetne agencije, registrirane v Uniji, zaradi česar se je pravni in nadzorni sistem za navedene bonitetne agencije zaostril. Te dodatne zahteve vključujejo pravno zavezujoča pravila za bonitetne agencije v zvezi z obeti glede bonitetnih ocen, obvladovanjem nasprotij interesov, zahtevami glede zaupnosti, kakovostjo metodologij bonitetnega ocenjevanja ter predstavitvijo in razkritjem bonitetnih ocen. |
| --- | --- |

(8)

Hongkonški pravni in nadzorni okvir še vedno izpolnjuje tri pogoje, ki so bili prvotno določeni v členu 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009. Vendar je Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) uvedla dodatne zahteve za bonitetne agencije, registrirane v Uniji, zaradi česar se je pravni in nadzorni sistem za navedene bonitetne agencije zaostril. Te dodatne zahteve vključujejo pravno zavezujoča pravila za bonitetne agencije v zvezi z obeti glede bonitetnih ocen, obvladovanjem nasprotij interesov, zahtevami glede zaupnosti, kakovostjo metodologij bonitetnega ocenjevanja ter predstavitvijo in razkritjem bonitetnih ocen.

| (9) | V skladu s točko (1)(b) drugega odstavka člena 2 Uredbe (EU) št. 462/2013 se dodatne zahteve za namene ocenjevanja enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira tretjih držav uporabljajo od 1. junija 2018. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s točko (1)(b) drugega odstavka člena 2 Uredbe (EU) št. 462/2013 se dodatne zahteve za namene ocenjevanja enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira tretjih držav uporabljajo od 1. junija 2018.

| (10) | Na podlagi tega je Komisija 13. julija 2017 ESMA zaprosila za nasvet o enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira med drugim Hongkonga s temi dodatnimi zahtevami, uvedenimi z Uredbo (EU) št. 462/2013, ter za njegovo mnenje o pomembnosti razlik. |
| --- | --- |

(10)

Na podlagi tega je Komisija 13. julija 2017 ESMA zaprosila za nasvet o enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira med drugim Hongkonga s temi dodatnimi zahtevami, uvedenimi z Uredbo (EU) št. 462/2013, ter za njegovo mnenje o pomembnosti razlik.

| (11) | ESMA je v svojem strokovnem nasvetu, objavljenem 17. novembra 2017, navedla, da hongkonški pravni in nadzorni okvir v zvezi z bonitetnimi agencijami vključuje zadostne določbe za izpolnjevanje dodatnih zahtev, uvedenih z Uredbo (EU) št. 462/2013. |
| --- | --- |

(11)

ESMA je v svojem strokovnem nasvetu, objavljenem 17. novembra 2017, navedla, da hongkonški pravni in nadzorni okvir v zvezi z bonitetnimi agencijami vključuje zadostne določbe za izpolnjevanje dodatnih zahtev, uvedenih z Uredbo (EU) št. 462/2013.

| (12) | Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 3(1)(w) uvaja opredelitev obetov glede bonitetnih ocen in Uredba (ES) št. 1060/2009 zdaj razširja nekatere zahteve, ki se uporabljajo za bonitetne ocene, na obete glede bonitetnih ocen. Čeprav hongkonški pravni in nadzorni okvir obetov glede bonitetnih ocen ne priznava izrecno kot ločene in različne postavke od bonitetne ocene, SFC pričakuje, da se bodo glede na široko naravo pojma „bonitetna ocena“ v hongkonškem pravnem in nadzornem okviru pri pripravi obetov glede bonitetnih ocen upoštevale vse iste zahteve kot za bonitetne ocene. |
| --- | --- |

(12)

Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 3(1)(w) uvaja opredelitev obetov glede bonitetnih ocen in Uredba (ES) št. 1060/2009 zdaj razširja nekatere zahteve, ki se uporabljajo za bonitetne ocene, na obete glede bonitetnih ocen. Čeprav hongkonški pravni in nadzorni okvir obetov glede bonitetnih ocen ne priznava izrecno kot ločene in različne postavke od bonitetne ocene, SFC pričakuje, da se bodo glede na široko naravo pojma „bonitetna ocena“ v hongkonškem pravnem in nadzornem okviru pri pripravi obetov glede bonitetnih ocen upoštevale vse iste zahteve kot za bonitetne ocene.

| (13) | Da bi okrepili videz neodvisnosti bonitetnih agencij v razmerju do ocenjevanih subjektov, Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 6(4) ter členih 6a in 6b Uredbe (ES) št. 1060/2009 pravila o nasprotjih interesov razširja na tista nasprotja interesov, ki jih povzročijo delničarji ali družbeniki na pomembnih položajih v bonitetni agenciji. Hongkonški pravni in nadzorni okvir od bonitetnih agencij zahteva, da vzpostavijo ustrezne in učinkovite ureditve za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje ali obvladovanje in razkrivanje nasprotij interesov ter zagotovijo, da nanje ne vplivajo poslovni odnosi. Čeprav v hongkonški zakonodaji ni izrecnega sklicevanja na delničarje, bonitetna agencija ne sme opraviti posla, če obstaja morebitno nasprotje interesov. |
| --- | --- |

(13)

Da bi okrepili videz neodvisnosti bonitetnih agencij v razmerju do ocenjevanih subjektov, Uredba (EU) št. 462/2013 v členu 6(4) ter členih 6a in 6b Uredbe (ES) št. 1060/2009 pravila o nasprotjih interesov razširja na tista nasprotja interesov, ki jih povzročijo delničarji ali družbeniki na pomembnih položajih v bonitetni agenciji. Hongkonški pravni in nadzorni okvir od bonitetnih agencij zahteva, da vzpostavijo ustrezne in učinkovite ureditve za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje ali obvladovanje in razkrivanje nasprotij interesov ter zagotovijo, da nanje ne vplivajo poslovni odnosi. Čeprav v hongkonški zakonodaji ni izrecnega sklicevanja na delničarje, bonitetna agencija ne sme opraviti posla, če obstaja morebitno nasprotje interesov.

| (14) | Uredba (EU) št. 462/2013 uvaja nove določbe za zagotovitev, da se zaupni podatki uporabljajo samo za namene, povezane z dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja, in so zaščiteni pred goljufijo, krajo ali zlorabo. V ta namen člen 10(2a) Uredbe (ES) št. 1060/2009 določa, da morajo bonitetne agencije vse bonitetne ocene, obete glede bonitetnih ocen in s tem povezane informacije do razkritja javnosti obravnavati kot notranje informacije. Hongkonški pravni in nadzorni okvir z določitvijo podrobnih zahtev od bonitetnih agencij zahteva, da sprejmejo postopke in mehanizme za varstvo zaupnih informacij v zvezi z izdajatelji. Torej je vzpostavljen verodostojen okvir za zaščito pred zlorabo zaupnih informacij. |
| --- | --- |

(14)

Uredba (EU) št. 462/2013 uvaja nove določbe za zagotovitev, da se zaupni podatki uporabljajo samo za namene, povezane z dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja, in so zaščiteni pred goljufijo, krajo ali zlorabo. V ta namen člen 10(2a) Uredbe (ES) št. 1060/2009 določa, da morajo bonitetne agencije vse bonitetne ocene, obete glede bonitetnih ocen in s tem povezane informacije do razkritja javnosti obravnavati kot notranje informacije. Hongkonški pravni in nadzorni okvir z določitvijo podrobnih zahtev od bonitetnih agencij zahteva, da sprejmejo postopke in mehanizme za varstvo zaupnih informacij v zvezi z izdajatelji. Torej je vzpostavljen verodostojen okvir za zaščito pred zlorabo zaupnih informacij.

| (15) | Cilj Uredbe (EU) št. 462/2013 je povečati raven preglednosti in kakovosti metodologij bonitetnega ocenjevanja. V odstavku 3 pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 se uvaja obveznost, da morajo bonitetne agencije ocenjevanemu subjektu dati možnost, da pred objavo bonitetne ocene ali obetov glede bonitetne ocene opozori na morebitne stvarne napake. Hongkonški pravni in nadzorni okvir, ki večji pomen pripisuje temu, da se bonitetna ocena nemudoma sporoči trgu, ne vsebuje nobene stroge zahteve, da morajo bonitetne agencije ocenjevani subjekt o bonitetni oceni obvestiti pred njeno objavo. Bonitetne agencije morajo namesto tega ocenjevani subjekt obvestiti samo o ključnih informacijah in glavnih preudarkih, na katerih bo temeljila ocena, kadar je to izvedljivo in primerno. |
| --- | --- |

(15)

Cilj Uredbe (EU) št. 462/2013 je povečati raven preglednosti in kakovosti metodologij bonitetnega ocenjevanja. V odstavku 3 pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 se uvaja obveznost, da morajo bonitetne agencije ocenjevanemu subjektu dati možnost, da pred objavo bonitetne ocene ali obetov glede bonitetne ocene opozori na morebitne stvarne napake. Hongkonški pravni in nadzorni okvir, ki večji pomen pripisuje temu, da se bonitetna ocena nemudoma sporoči trgu, ne vsebuje nobene stroge zahteve, da morajo bonitetne agencije ocenjevani subjekt o bonitetni oceni obvestiti pred njeno objavo. Bonitetne agencije morajo namesto tega ocenjevani subjekt obvestiti samo o ključnih informacijah in glavnih preudarkih, na katerih bo temeljila ocena, kadar je to izvedljivo in primerno.

| (16) | Uredba (EU) št. 462/2013 v člen 8(5a) in (6)(aa) in (ab) ter (7) Uredbe (ES) št. 1060/2009 uvaja zaščitne ukrepe za zagotovitev, da nobena sprememba metodologij bonitetnega ocenjevanja ne privede do manj strogih metodologij. Hongkonški pravni in nadzorni okvir zahteva, da bonitetne agencije v celoti in javno razkrijejo vse bistvene spremembe svojih metodologij. Poleg tega zahteva, da mora bonitetna agencija, kadar je to izvedljivo in primerno, take bistvene spremembe razkriti pred začetkom njihove veljavnosti. Če se spremenijo metodologije, modeli ali ključne predpostavke ocenjevanja, uporabljene pri pripravi katere od njenih bonitetnih ocen, mora bonitetna agencija takoj razkriti verjeten obseg bonitetnih ocen, na katere bodo spremembe vplivale, pri čemer uporabi enaka komunikacijska sredstva, kot so bila uporabljena pri distribuciji zadevnih bonitetnih ocen. |
| --- | --- |

(16)

Uredba (EU) št. 462/2013 v člen 8(5a) in (6)(aa) in (ab) ter (7) Uredbe (ES) št. 1060/2009 uvaja zaščitne ukrepe za zagotovitev, da nobena sprememba metodologij bonitetnega ocenjevanja ne privede do manj strogih metodologij. Hongkonški pravni in nadzorni okvir zahteva, da bonitetne agencije v celoti in javno razkrijejo vse bistvene spremembe svojih metodologij. Poleg tega zahteva, da mora bonitetna agencija, kadar je to izvedljivo in primerno, take bistvene spremembe razkriti pred začetkom njihove veljavnosti. Če se spremenijo metodologije, modeli ali ključne predpostavke ocenjevanja, uporabljene pri pripravi katere od njenih bonitetnih ocen, mora bonitetna agencija takoj razkriti verjeten obseg bonitetnih ocen, na katere bodo spremembe vplivale, pri čemer uporabi enaka komunikacijska sredstva, kot so bila uporabljena pri distribuciji zadevnih bonitetnih ocen.

| (17) | Uredba (EU) št. 462/2013 zaostruje zahteve glede predstavljanja in razkrivanja bonitetnih ocen. V skladu s členom 8(2) in odstavkom 2a pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 bonitetna agencija razkritje metodologij, modelov in ključnih predpostavk bonitetnega ocenjevanja pospremi z jasnimi in lahko razumljivimi navodili, ki pojasnjujejo vse predpostavke, parametre, omejitve in negotovosti glede modelov in metodologij bonitetnega ocenjevanja, uporabljenih v postopku bonitetnega ocenjevanja. Hongkonški pravni in nadzorni okvir vključuje zahteve za zagotovitev, da bonitetne agencije zagotovijo zadostna navodila, ki uporabnikom bonitetnih ocen omogočajo razumevanje teh ocen. Zahteva tudi, da se nadzorniku vsakih 6 mesecev zagotovijo informacije v zvezi s poslovnimi dejavnostmi. |
| --- | --- |

(17)

Uredba (EU) št. 462/2013 zaostruje zahteve glede predstavljanja in razkrivanja bonitetnih ocen. V skladu s členom 8(2) in odstavkom 2a pododdelka I oddelka D Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 bonitetna agencija razkritje metodologij, modelov in ključnih predpostavk bonitetnega ocenjevanja pospremi z jasnimi in lahko razumljivimi navodili, ki pojasnjujejo vse predpostavke, parametre, omejitve in negotovosti glede modelov in metodologij bonitetnega ocenjevanja, uporabljenih v postopku bonitetnega ocenjevanja. Hongkonški pravni in nadzorni okvir vključuje zahteve za zagotovitev, da bonitetne agencije zagotovijo zadostna navodila, ki uporabnikom bonitetnih ocen omogočajo razumevanje teh ocen. Zahteva tudi, da se nadzorniku vsakih 6 mesecev zagotovijo informacije v zvezi s poslovnimi dejavnostmi.

| (18) | Z namenom krepitve konkurence in omejitve obsega nasprotij interesov v sektorju bonitetnih agencij Uredba (EU) št. 462/2013 v pododdelku II oddelka E Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 uvaja zahtevo, da honorarji, ki jih bonitetne agencije zaračunajo za bonitetno ocenjevanje in pomožne storitve, ne smejo biti diskriminatorni in da morajo temeljiti na dejanskih stroških. Zahteva, da morajo bonitetne agencije razkriti nekatere finančne podatke. Hongkonški pravni in nadzorni okvir od bonitetnih agencij zahteva, da vodijo poslovne evidence v skladu z vsemi predpisanimi zahtevami za določeno obdobje, da javno razkrijejo splošno naravo svojih dogovorov o plačilu z ocenjevanimi subjekti in poročajo o skupnem dohodku, ki izhaja iz opravljanja storitev bonitetnega ocenjevanja, pri čemer ima nadzornik pooblastilo, da zahteva te informacije. V zvezi z ukrepi za zaščito strank in zagotavljanje njihove pravične obravnave obstaja splošna zahteva, da se stranke obravnavajo pravično. |
| --- | --- |

(18)

Z namenom krepitve konkurence in omejitve obsega nasprotij interesov v sektorju bonitetnih agencij Uredba (EU) št. 462/2013 v pododdelku II oddelka E Priloge I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 uvaja zahtevo, da honorarji, ki jih bonitetne agencije zaračunajo za bonitetno ocenjevanje in pomožne storitve, ne smejo biti diskriminatorni in da morajo temeljiti na dejanskih stroških. Zahteva, da morajo bonitetne agencije razkriti nekatere finančne podatke. Hongkonški pravni in nadzorni okvir od bonitetnih agencij zahteva, da vodijo poslovne evidence v skladu z vsemi predpisanimi zahtevami za določeno obdobje, da javno razkrijejo splošno naravo svojih dogovorov o plačilu z ocenjevanimi subjekti in poročajo o skupnem dohodku, ki izhaja iz opravljanja storitev bonitetnega ocenjevanja, pri čemer ima nadzornik pooblastilo, da zahteva te informacije. V zvezi z ukrepi za zaščito strank in zagotavljanje njihove pravične obravnave obstaja splošna zahteva, da se stranke obravnavajo pravično.

| (19) | Komisija pri oceni regulativnega režima tretje države upošteva načelo sorazmernosti in pristop, ki temelji na tveganju. Glede na skupaj preučene dejavnike in strokovni nasvet ESMA hongkonški pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije izpolnjuje pogoje iz drugega pododstavka člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 in bi ga bilo treba še naprej šteti za enakovrednega pravnemu in nadzornemu okviru, ki ga določa navedena uredba. |
| --- | --- |

(19)

Komisija pri oceni regulativnega režima tretje države upošteva načelo sorazmernosti in pristop, ki temelji na tveganju. Glede na skupaj preučene dejavnike in strokovni nasvet ESMA hongkonški pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije izpolnjuje pogoje iz drugega pododstavka člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 in bi ga bilo treba še naprej šteti za enakovrednega pravnemu in nadzornemu okviru, ki ga določa navedena uredba.

| (20) | Zaradi pravne varnosti bi bilo treba sprejeti nov izvedbeni sklep, Izvedbeni sklep 2014/249/EU pa bi bilo zato treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(20)

Zaradi pravne varnosti bi bilo treba sprejeti nov izvedbeni sklep, Izvedbeni sklep 2014/249/EU pa bi bilo zato treba razveljaviti.

| (21) | Komisija bi morala ob pomoči ESMA še naprej redno spremljati razvoj pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za bonitetne agencije, razvoj trga in učinkovitost nadzornega sodelovanja v zvezi s spremljanjem in izvrševanjem v Hongkongu, da se zagotovi stalna skladnost. |
| --- | --- |

(21)

Komisija bi morala ob pomoči ESMA še naprej redno spremljati razvoj pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za bonitetne agencije, razvoj trga in učinkovitost nadzornega sodelovanja v zvezi s spremljanjem in izvrševanjem v Hongkongu, da se zagotovi stalna skladnost.

| (22) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(22)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za namene člena 5 Uredbe (ES) št. 1060/2009 se hongkonški pravni in nadzorni okvir za bonitetne agencije šteje za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009.

Člen 2

Izvedbeni sklep 2014/249/EU se razveljavi.

Člen 3

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 29. julija 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 302, 17.11.2009, str. 1.

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/249/EU z dne 28. aprila 2014 o priznavanju pravnega in nadzornega okvira Hongkonga za enakovrednega zahtevam Uredbe (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (UL L 132, 3.5.2014, str. 76).

2

(3)  Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah (UL L 146, 31.5.2013, str. 1).

3

---