# Euroopa Liidu L 190/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 190 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik16. juuli 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 190

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik16. juuli 2019

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1205, 12. juuli 2019, millega lubatakse Belgia taotletud, Flandria piirkonda käsitlev erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 5180 all) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1206, 12. juuli 2019, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ E lisa 1. osa koerte, kasside ja valgetuhkrutega kauplemiseks ettenähtud veterinaarsertifikaadi osas
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 5210 all)

   (
  1
  ) | 11 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1205, 12. juuli 2019, millega lubatakse Belgia taotletud, Flandria piirkonda käsitlev erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 5180 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 5180 all)

1

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1206, 12. juuli 2019, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ E lisa 1. osa koerte, kasside ja valgetuhkrutega kauplemiseks ettenähtud veterinaarsertifikaadi osas
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 5210 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 5210 all)

1

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 16.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 190/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 190/1

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/1205,

12. juuli 2019,

millega lubatakse Belgia taotletud, Flandria piirkonda käsitlev erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 5180 all)

(Ainult hollandi- ja prantsuskeelne tekst on autentsed)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest, (1) eriti selle III lisa punkti 2 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon rakendusotsusega (EL) 2015/1499 (2) tehti Belgiale erand, millega lubati Belgial lasta Flandria piirkonnas kasutada teatavatel tingimustel kuni 250 kg loomasõnnikulämmastikku hektari kohta aastas maatükkidel, mida haritakse rohumaana ja millel kasvatatakse heintaimede allakülviga maisi, ning maatükkidel, kus esmalt niidetakse rohumaa või lõigatakse rukis ja seejärel külvatakse mais, ning kuni 200 kg loomasõnnikulämmastikku hektari kohta aastas maatükkidel, millel kasvatatakse talinisu ja tritikut ning seejärel vahekultuuri, ning maatükkidel, millel kasvatatakse suhkru- või söödapeeti. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon rakendusotsusega (EL) 2015/1499 (2) tehti Belgiale erand, millega lubati Belgial lasta Flandria piirkonnas kasutada teatavatel tingimustel kuni 250 kg loomasõnnikulämmastikku hektari kohta aastas maatükkidel, mida haritakse rohumaana ja millel kasvatatakse heintaimede allakülviga maisi, ning maatükkidel, kus esmalt niidetakse rohumaa või lõigatakse rukis ja seejärel külvatakse mais, ning kuni 200 kg loomasõnnikulämmastikku hektari kohta aastas maatükkidel, millel kasvatatakse talinisu ja tritikut ning seejärel vahekultuuri, ning maatükkidel, millel kasvatatakse suhkru- või söödapeeti.

| (2) | Rakendusotsusega (EL) 2015/1499 lubatud erandi alla kuulus ligikaudu 2 870 põllumajandusettevõtet ja 94 280 hektarit maad ning selle kehtivus lõppes 31. detsembril 2018. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusotsusega (EL) 2015/1499 lubatud erandi alla kuulus ligikaudu 2 870 põllumajandusettevõtet ja 94 280 hektarit maad ning selle kehtivus lõppes 31. detsembril 2018.

| (3) | Belgia esitas 21. detsembril 2018 komisjonile Flandria piirkonda käsitleva uue erandi taotluse direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 kolmanda lõigu alusel. |
| --- | --- |

(3)

Belgia esitas 21. detsembril 2018 komisjonile Flandria piirkonda käsitleva uue erandi taotluse direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 kolmanda lõigu alusel.

| (4) | Taotletud erand käsitleb Belgia kavatsust lubada Flandrias kasutada põllumajandusmaal kuni 250 kg rohusööjate kariloomade sõnniku ja töödeldud sõnniku lämmastikku hektari kohta aastas konkreetsetes põllumajandusettevõtetes maatükkidel, mida haritakse rohumaana, rohu-ristiku segarohumaana ja millel kasvatatakse heintaimede allakülviga maisi, ning maatükkidel, kus esmalt niidetakse rohumaa või lõigatakse rukis ja seejärel külvatakse mais, ning kuni 200 kg loomasõnniku ja töödeldud sõnniku lämmastikku hektari kohta aastas maatükkidel, millel kasvatatakse talinisu või tritikut ja seejärel vahekultuuri, ning maatükkidel, millel kasvatatakse peeti. |
| --- | --- |

(4)

Taotletud erand käsitleb Belgia kavatsust lubada Flandrias kasutada põllumajandusmaal kuni 250 kg rohusööjate kariloomade sõnniku ja töödeldud sõnniku lämmastikku hektari kohta aastas konkreetsetes põllumajandusettevõtetes maatükkidel, mida haritakse rohumaana, rohu-ristiku segarohumaana ja millel kasvatatakse heintaimede allakülviga maisi, ning maatükkidel, kus esmalt niidetakse rohumaa või lõigatakse rukis ja seejärel külvatakse mais, ning kuni 200 kg loomasõnniku ja töödeldud sõnniku lämmastikku hektari kohta aastas maatükkidel, millel kasvatatakse talinisu või tritikut ja seejärel vahekultuuri, ning maatükkidel, millel kasvatatakse peeti.

| (5) | Belgia esitatud teave seoses rakendusotsuse (EL) 2015/1499 alusel lubatud erandiga näitab, et kõnealuse erandi kohaldamine ei ole toonud kaasa vee kvaliteedi halvenemist. Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule direktiivi 91/676/EMÜ rakendamise kohta aastatel 2012–2015 (3) näitab, et 81 % Flandria põhjaveeseirejaamade puhul oli põhjavee teatatud keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l ja 63 % seirejaamade puhul alla 25 mg/l. Võrdlemine eelmise aruandeperioodi (2008–2011) seireandmetega näitab põhjavee nitraadisisalduse langustendentsi. Pinnavee puhul oli 95 % seirejaamade puhul teatatud keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l ja 75 % seirejaamade puhul alla 25 mg/l. Enamikus pinnavee seirekohtadest näitas pinnavee nitraadisisaldus langustendentsi. Aruandeperioodil 2012–2015 klassifitseeriti ligikaudu 76 % jõgedest eutroofseks või hüpertroofseks, mis sarnaneb eelmise aruandeperioodiga (2008–2011). |
| --- | --- |

(5)

Belgia esitatud teave seoses rakendusotsuse (EL) 2015/1499 alusel lubatud erandiga näitab, et kõnealuse erandi kohaldamine ei ole toonud kaasa vee kvaliteedi halvenemist. Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule direktiivi 91/676/EMÜ rakendamise kohta aastatel 2012–2015 (3) näitab, et 81 % Flandria põhjaveeseirejaamade puhul oli põhjavee teatatud keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l ja 63 % seirejaamade puhul alla 25 mg/l. Võrdlemine eelmise aruandeperioodi (2008–2011) seireandmetega näitab põhjavee nitraadisisalduse langustendentsi. Pinnavee puhul oli 95 % seirejaamade puhul teatatud keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l ja 75 % seirejaamade puhul alla 25 mg/l. Enamikus pinnavee seirekohtadest näitas pinnavee nitraadisisaldus langustendentsi. Aruandeperioodil 2012–2015 klassifitseeriti ligikaudu 76 % jõgedest eutroofseks või hüpertroofseks, mis sarnaneb eelmise aruandeperioodiga (2008–2011).

| (6) | Belgia esitatud uuemad andmed Flandria piirkonna kohta näitavad, et nitraadireostuse osas ei ole Flandria põhja- ja pinnavee kvaliteet alates 2015. aastast paranenud. |
| --- | --- |

(6)

Belgia esitatud uuemad andmed Flandria piirkonna kohta näitavad, et nitraadireostuse osas ei ole Flandria põhja- ja pinnavee kvaliteet alates 2015. aastast paranenud.

| (7) | Flandrial on kavas saavutada 2019.–2022. aasta tegevuskava raames järgmised veekvaliteedi eesmärgid kõigi valgalade puhul. Pinnavee puhul, kui keskmine nitraadisisaldus on suurem kui sihttase 20 mg/l, peab keskmine kaugus sihttasemest vähenema 4 mg/l. Aeglasema taastumisega maapinnalähedase põhjavee puhul tuleb saavutada nitraadi üldine vähenemistendents vähemalt 3 mg/l kõigil valgaladel, mille keskmine nitraadisisaldus on üle 50 mg/l või 40–50 mg/l ja suurenev. |
| --- | --- |

(7)

Flandrial on kavas saavutada 2019.–2022. aasta tegevuskava raames järgmised veekvaliteedi eesmärgid kõigi valgalade puhul. Pinnavee puhul, kui keskmine nitraadisisaldus on suurem kui sihttase 20 mg/l, peab keskmine kaugus sihttasemest vähenema 4 mg/l. Aeglasema taastumisega maapinnalähedase põhjavee puhul tuleb saavutada nitraadi üldine vähenemistendents vähemalt 3 mg/l kõigil valgaladel, mille keskmine nitraadisisaldus on üle 50 mg/l või 40–50 mg/l ja suurenev.

| (8) | Nimetatud eesmärkide saavutamiseks on Flandria ajavahemikuks 2019–2022 kehtestanud tõhustatud tegevuskava. Selliste maa-alatüüpide määramise läbivaatamine, kus kehtivad rangemad meetmed, on kavandatud 2020. aasta lõpuks ja see tugineb 2018/2019. aasta ja 2019/2020. aasta talveperioodi pinnaveekvaliteedi seire ning 2018. ja 2019. aasta põhjaveekvaliteedi seire tulemustele. Õigusakti, millega direktiiv 91/676/EMÜ võeti üle Flandria piirkonna jaoks, „Dekreet veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest“ (4) (edaspidi „sõnnikudekreet“), muudeti 24. mail 2019 vastavalt 2019.–2022. aasta tegevuskavale ja seda kohaldatakse koos käesoleva otsusega. |
| --- | --- |

(8)

Nimetatud eesmärkide saavutamiseks on Flandria ajavahemikuks 2019–2022 kehtestanud tõhustatud tegevuskava. Selliste maa-alatüüpide määramise läbivaatamine, kus kehtivad rangemad meetmed, on kavandatud 2020. aasta lõpuks ja see tugineb 2018/2019. aasta ja 2019/2020. aasta talveperioodi pinnaveekvaliteedi seire ning 2018. ja 2019. aasta põhjaveekvaliteedi seire tulemustele. Õigusakti, millega direktiiv 91/676/EMÜ võeti üle Flandria piirkonna jaoks, „Dekreet veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest“ (4) (edaspidi „sõnnikudekreet“), muudeti 24. mail 2019 vastavalt 2019.–2022. aasta tegevuskavale ja seda kohaldatakse koos käesoleva otsusega.

| (9) | Sõnnikudekreet kehtib kogu Flandria piirkonna territooriumil. |
| --- | --- |

(9)

Sõnnikudekreet kehtib kogu Flandria piirkonna territooriumil.

| (10) | Sõnnikudekreet hõlmab nii lämmastiku kui ka fosfori põllumajandusmaal kasutamise piiranguid. |
| --- | --- |

(10)

Sõnnikudekreet hõlmab nii lämmastiku kui ka fosfori põllumajandusmaal kasutamise piiranguid.

| (11) | Sõnniku töötlemisega saadud tahke osa tuleb vedada volitatud ringlussevõtukäitistesse, kus vähendatakse lõhna ja muid heiteid, parandatakse põllumajanduslikke ja hügieenilisi omadusi, hõlbustatakse käitlemist ning tõhustatakse lämmastiku ja fosfaadi kogumist. |
| --- | --- |

(11)

Sõnniku töötlemisega saadud tahke osa tuleb vedada volitatud ringlussevõtukäitistesse, kus vähendatakse lõhna ja muid heiteid, parandatakse põllumajanduslikke ja hügieenilisi omadusi, hõlbustatakse käitlemist ning tõhustatakse lämmastiku ja fosfaadi kogumist.

| (12) | Belgia esitatud tõendavatest dokumentidest Flandria piirkonna kohta ilmneb, et kavandatavad kogused, mis on vastavalt 250 kg ja 200 kg loomasõnnikulämmastikku hektari kohta aastas, on põhjendatud selliste objektiivsete kriteeriumidega nagu näiteks pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid. |
| --- | --- |

(12)

Belgia esitatud tõendavatest dokumentidest Flandria piirkonna kohta ilmneb, et kavandatavad kogused, mis on vastavalt 250 kg ja 200 kg loomasõnnikulämmastikku hektari kohta aastas, on põhjendatud selliste objektiivsete kriteeriumidega nagu näiteks pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid.

| (13) | Viimastest Belgia esitatud andmetest Flandria kohta selgub, et ajavahemikuks 2015–2017 vähenes sigade arv 4,7 %. Ajavahemikus 2014–2017 suurenes kodulindude arv 14,3 %. Veiste arv ei ole muutunud. Selleks et vältida loomakasvatuse laienemist taotletud erandi kohaldamise tagajärjel, piiravad pädevad asutused ühes põllumajandusettevõttes peetavate kariloomade arvu (toitainete heitekvoodid) Flandria piirkonnas vastavalt sõnnikudekreedi sätetele. |
| --- | --- |

(13)

Viimastest Belgia esitatud andmetest Flandria kohta selgub, et ajavahemikuks 2015–2017 vähenes sigade arv 4,7 %. Ajavahemikus 2014–2017 suurenes kodulindude arv 14,3 %. Veiste arv ei ole muutunud. Selleks et vältida loomakasvatuse laienemist taotletud erandi kohaldamise tagajärjel, piiravad pädevad asutused ühes põllumajandusettevõttes peetavate kariloomade arvu (toitainete heitekvoodid) Flandria piirkonnas vastavalt sõnnikudekreedi sätetele.

| (14) | Belgia esitatud andmed Flandria piirkonna kohta, mis käsitlevad ajavahemikku 2012–2015, näitasid ajavahemiku 2012–2014 puhul loomasõnnikulämmastiku kasutamise vähenemist 4,9 % võrreldes ajavahemikuga 2004–2007. Viimased kättesaadavad andmed 2015., 2016. ja 2017. aasta kohta näitavad loomasõnnikulämmastiku kasutuse edasist vähenemist 4,0 % võrra ajavahemikus 2014–2017, ulatudes 2017. aastal 90,6 tuhande tonnini. Aruandeperioodil 2012–2015 oli mineraallämmastiku kasutamine sarnane ajavahemikuga 2008–2011. Viimased kättesaadavad andmed 2015., 2016. ja 2017. aasta kohta näitavad, et mineraallämmastiku kasutamine suurenes 2017. aastal 48,6 tuhande tonnini, mis on 21 % rohkem kui 2014. aastal. |
| --- | --- |

(14)

Belgia esitatud andmed Flandria piirkonna kohta, mis käsitlevad ajavahemikku 2012–2015, näitasid ajavahemiku 2012–2014 puhul loomasõnnikulämmastiku kasutamise vähenemist 4,9 % võrreldes ajavahemikuga 2004–2007. Viimased kättesaadavad andmed 2015., 2016. ja 2017. aasta kohta näitavad loomasõnnikulämmastiku kasutuse edasist vähenemist 4,0 % võrra ajavahemikus 2014–2017, ulatudes 2017. aastal 90,6 tuhande tonnini. Aruandeperioodil 2012–2015 oli mineraallämmastiku kasutamine sarnane ajavahemikuga 2008–2011. Viimased kättesaadavad andmed 2015., 2016. ja 2017. aasta kohta näitavad, et mineraallämmastiku kasutamine suurenes 2017. aastal 48,6 tuhande tonnini, mis on 21 % rohkem kui 2014. aastal.

| (15) | Vähese P-kättesaadavusega muldadega (I klass) ja sihtvahemikku jäävate muldadega (II klass) maatükkidel võib tekkida vajadus kasutada keemilistest väetistest pärinevat lisafosfaati. Selliseid väetiseid ei tohiks kasutada mõõduka P-kättesaadavusega (III klass) ja suure P-kättesaadavusega muldadega (IV klass) maatükkidel. |
| --- | --- |

(15)

Vähese P-kättesaadavusega muldadega (I klass) ja sihtvahemikku jäävate muldadega (II klass) maatükkidel võib tekkida vajadus kasutada keemilistest väetistest pärinevat lisafosfaati. Selliseid väetiseid ei tohiks kasutada mõõduka P-kättesaadavusega (III klass) ja suure P-kättesaadavusega muldadega (IV klass) maatükkidel.

| (16) | Flandrias on tihe veekvaliteedi seirejaamade võrgustik. Kõnealust võrgustikku saab kasutada alternatiivina praegusele erandiga seotud seirevõrgustikule ja see peaks võimaldama jälgida Belgia taotletud erandi kohaselt loa saanud põllumajandusettevõtete keskkonnatoimet võrreldes nende põllumajandusettevõtetega, kellel sellisest luba ei ole, ning kontrollida, kas direktiivi 91/676/EMÜ eesmärgid saavutatakse. Tuleks teha täiendavaid uuringuid, et paremini mõista seost maatüki tasandil nitraadikao ning alam(valgala) tasandil pinna- ja põhjavee nitraadisisalduse vahel, et toitainete heitkoguse mudelit kalibreerida ja valideerida. |
| --- | --- |

(16)

Flandrias on tihe veekvaliteedi seirejaamade võrgustik. Kõnealust võrgustikku saab kasutada alternatiivina praegusele erandiga seotud seirevõrgustikule ja see peaks võimaldama jälgida Belgia taotletud erandi kohaselt loa saanud põllumajandusettevõtete keskkonnatoimet võrreldes nende põllumajandusettevõtetega, kellel sellisest luba ei ole, ning kontrollida, kas direktiivi 91/676/EMÜ eesmärgid saavutatakse. Tuleks teha täiendavaid uuringuid, et paremini mõista seost maatüki tasandil nitraadikao ning alam(valgala) tasandil pinna- ja põhjavee nitraadisisalduse vahel, et toitainete heitkoguse mudelit kalibreerida ja valideerida.

| (17) | Pärast taotluse läbivaatamist võib öelda, et kavandatavad kogused, mis on vastavalt 250 kg ja 200 kg rohusööjate kariloomade sõnniku ja töödeldud sõnniku lämmastikku hektari kohta aastas, ei piira direktiivi 91/676/EMÜ eesmärkide saavutamist, kui täidetakse teatavad ranged tingimused, mida tuleks kohaldada lisaks 2019.–2022. aasta tegevuskava raames võetavatele tugevdatud meetmetele. |
| --- | --- |

(17)

Pärast taotluse läbivaatamist võib öelda, et kavandatavad kogused, mis on vastavalt 250 kg ja 200 kg rohusööjate kariloomade sõnniku ja töödeldud sõnniku lämmastikku hektari kohta aastas, ei piira direktiivi 91/676/EMÜ eesmärkide saavutamist, kui täidetakse teatavad ranged tingimused, mida tuleks kohaldada lisaks 2019.–2022. aasta tegevuskava raames võetavatele tugevdatud meetmetele.

| (18) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/2/EÜ (5) on sätestatud liidu ruumiandmete taristu rajamise üldeeskirjad liidu keskkonnapoliitika ja selliste poliitikate või tegevuste rakendamiseks, millel võib olla mõju keskkonnale. Käesoleva otsuse rakendamisega seoses kogutud ruumiandmed peaksid vajaduse korral olema kooskõlas kõnealuse direktiivi sätetega. Selleks et vähendada halduskoormust ja suurendada andmete sidusust, peaks Belgia kõnealuse otsuse raames vajalikke andmeid kogudes vajaduse korral kasutama teavet, mis on saadud sellise ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi alusel, mis on loodud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 V jaotise II peatükile (6). |
| --- | --- |

(18)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/2/EÜ (5) on sätestatud liidu ruumiandmete taristu rajamise üldeeskirjad liidu keskkonnapoliitika ja selliste poliitikate või tegevuste rakendamiseks, millel võib olla mõju keskkonnale. Käesoleva otsuse rakendamisega seoses kogutud ruumiandmed peaksid vajaduse korral olema kooskõlas kõnealuse direktiivi sätetega. Selleks et vähendada halduskoormust ja suurendada andmete sidusust, peaks Belgia kõnealuse otsuse raames vajalikke andmeid kogudes vajaduse korral kasutama teavet, mis on saadud sellise ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi alusel, mis on loodud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 V jaotise II peatükile (6).

| (19) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 9 alusel moodustatud nitraadikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 9 alusel moodustatud nitraadikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erand

Belgia poolt Flandria piirkonna nimel taotletud erand, mille eesmärk on lubada kasutada põllumajandusmaal suuremat kogust loomasõnnikulämmastikku, kui on ette nähtud direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimese lausega, tehakse käesoleva otsuse artiklites 4–12 sätestatud tingimuste täitmise korral.

Artikkel 2

Kohaldamisala

Artikli 1 kohaselt tehtud erandit kohaldatakse põllumajandusettevõtte kindlaksmääratud maatükkide suhtes, millel kasvatatakse suure lämmastikuvajadusega põllukultuure, millel on pikk kasvuperiood ning mille jaoks on antud luba vastavalt artiklitele 4–7.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „põllumajandusettevõte“ – põllumajanduslik majapidamine, sõltumata sellest, kas seal tegeletakse loomakasvatusega või mitte; |
| --- | --- |

a)

„põllumajandusettevõte“ – põllumajanduslik majapidamine, sõltumata sellest, kas seal tegeletakse loomakasvatusega või mitte;

| b) | „maatükk“ – põllukultuuri, mullatüübi ja väetamise poolest ühtne põld või põldude rühm; |
| --- | --- |

b)

„maatükk“ – põllukultuuri, mullatüübi ja väetamise poolest ühtne põld või põldude rühm;

| c) | „rohumaa“ – ajutine või püsirohumaa (ajutine rohumaa on tavaliselt kasutuses vähem kui neli aastat); |
| --- | --- |

c)

„rohumaa“ – ajutine või püsirohumaa (ajutine rohumaa on tavaliselt kasutuses vähem kui neli aastat);

| d) | „suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid, millel on pikk kasvuperiood“ on järgmised:






  i) | rohumaa; |
| --- | --- | --- |

d)

„suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid, millel on pikk kasvuperiood“ on järgmised:

i)

rohumaa;

| ii) | rohumaa, mille taimestikust vähem kui 50 % on ristikhein; |
| --- | --- |

ii)

rohumaa, mille taimestikust vähem kui 50 % on ristikhein;

| iii) | mais, mille alustaimedeks külvatakse enne või pärast koristust vahekultuurina toimivad heintaimed, mis lõigatakse ja koristatakse põllult; |
| --- | --- |

iii)

mais, mille alustaimedeks külvatakse enne või pärast koristust vahekultuurina toimivad heintaimed, mis lõigatakse ja koristatakse põllult;

| iv) | rohumaa või rukis, mis niidetakse või lõigatakse enne maisi külvamist; |
| --- | --- |

iv)

rohumaa või rukis, mis niidetakse või lõigatakse enne maisi külvamist;

| v) | talinisu või tritik, millele järgneb vahekultuur; |
| --- | --- |

v)

talinisu või tritik, millele järgneb vahekultuur;

| vi) | suhkru- või söödapeet; |
| --- | --- |

vi)

suhkru- või söödapeet;

| e) | „rohusööjad kariloomad“ – veised (välja arvatud piimavasikad), lambad, kitsed ja hobused; |
| --- | --- |

e)

„rohusööjad kariloomad“ – veised (välja arvatud piimavasikad), lambad, kitsed ja hobused;

| f) | „sõnniku töötlemine“ – sõnniku kaheks, tahkeks ja vedelaks, osaks töötlemine, mille eesmärk on parandada põllumajandusmaal kasutamist ning tõhustada lämmastiku ja fosfori kogumist; |
| --- | --- |

f)

„sõnniku töötlemine“ – sõnniku kaheks, tahkeks ja vedelaks, osaks töötlemine, mille eesmärk on parandada põllumajandusmaal kasutamist ning tõhustada lämmastiku ja fosfori kogumist;

| g) | „töödeldud sõnnik“ – sõnniku töötlemisel saadud vedel osa; |
| --- | --- |

g)

„töödeldud sõnnik“ – sõnniku töötlemisel saadud vedel osa;

| h) | „väikese lämmastiku- ja fosfaadisisaldusega läga“ – töödeldud sõnnik, mille lämmastikusisaldus ühe tonni läga kohta on maksimaalselt 1 kg ja mille fosfaadisisaldus ühe tonni läga kohta on maksimaalselt 1 kg; |
| --- | --- |

h)

„väikese lämmastiku- ja fosfaadisisaldusega läga“ – töödeldud sõnnik, mille lämmastikusisaldus ühe tonni läga kohta on maksimaalselt 1 kg ja mille fosfaadisisaldus ühe tonni läga kohta on maksimaalselt 1 kg;

| i) | „mullaprofiil“ – mullakiht, mis ulatub maapinnast 0,90 m sügavuseni, välja arvatud juhul, kui põhjavee keskmine kõrgeim tase on sellest kõrgemal; sellisel juhul mullakiht, mis ulatub põhjavee keskmise kõrgeima taseme sügavuseni; |
| --- | --- |

i)

„mullaprofiil“ – mullakiht, mis ulatub maapinnast 0,90 m sügavuseni, välja arvatud juhul, kui põhjavee keskmine kõrgeim tase on sellest kõrgemal; sellisel juhul mullakiht, mis ulatub põhjavee keskmise kõrgeima taseme sügavuseni;

| j) | „väetamiskava“ – väetisekogused, mida on kavas kasutada, ja toitainete kättesaadavuse eelhinnang; |
| --- | --- |

j)

„väetamiskava“ – väetisekogused, mida on kavas kasutada, ja toitainete kättesaadavuse eelhinnang;

| k) | „väetamisarvestus“ – toitainete tasakaalu arvestus, mis põhineb kasutatavate toitainete tegelikel kogustel ja omastatavatel toitainekogustel. |
| --- | --- |

k)

„väetamisarvestus“ – toitainete tasakaalu arvestus, mis põhineb kasutatavate toitainete tegelikel kogustel ja omastatavatel toitainekogustel.

Artikkel 4

Iga-aastane taotlemine ja kohustus

1.   Käesoleva otsuse kohast erandit kohaldada soovivad põllumajandustootjad esitavad pädevatele asutustele iga aasta 15. veebruariks sellekohase taotluse. 2019. aasta kohta esitatakse taotlus 31. juuliks.

2.   Koos lõikes 1 osutatud iga-aastase taotlusega võtavad põllumajandustootjad endale kirjalikult kohustuse täita artiklites 6, 7 ja 8 sätestatud tingimusi.

Artikkel 5

Loa andmine

Luba kasutada suuremat kogust loomasõnnikulämmastikku antakse artiklites 6, 7 ja 8 sätestatud tingimuste täitmise korral.

Artikkel 6

Sõnniku töötlemisega seotud tingimused

1.   Pädevad asutused tagavad, et sõnniku töötlemisel saadud tahke osa veetakse volitatud ringlussevõtukäitisesse.

Volitatud käitised esitavad igal aastal pädevatele asutustele andmed töötlemiseks saadud sõnniku koguse ning tahke osa ja töödeldud sõnniku sihtkoha ja nende lämmastiku- ja fosforisisalduse kohta.

2.   Erandit kohaldavad põllumajandustootjad, kes tegelevad sõnniku töötlemisega, esitavad igal aastal pädevatele asutustele andmed töötlusse saadetud sõnniku hulga ja saadud töödeldud sõnniku hulga ning nende lämmastiku- ja fosforisisalduse kohta.

3.   Pädevad asutused koostavad töödeldud sõnniku koostise, selles esinevate kõikumiste ja töötlemise tõhususe hindamise meetodid iga põllumajandusettevõtte jaoks, mille suhtes kohaldatakse üksikerandit, ning ajakohastavad neid regulaarselt.

4.   Pädevad asutused tagavad, et võrdlusolukorrast (looma toorsõnniku ladustamine ja kasutamine põllumajandusmaal) suuremaid heitkoguseid tekitavate käitiste puhul kogutakse ja töödeldakse sõnniku töötlemisel tekkiv ammoniaak ja muud heited, selleks et vähendada nende keskkonnamõju ja keskkonna saastumist.

5.   Pädevad asutused tagavad, et koostatakse loetelu käitistest, mille heitkoguseid tuleb töödelda, ning seda ajakohastatakse regulaarselt.

Artikkel 7

Sõnniku ja muude väetiste kasutamisega seotud tingimused

1.   Vastavalt lõigetes 2–11 sätestatud tingimustele ei tohi igal aastal põllumajandusmaal kasutatava rohusööjate kariloomade sõnniku, töödeldud sõnniku ning väikese lämmastiku- ja fosfaadisisaldusega läga, sealhulgas loomade endi poolt karjamaale jäetavate väljaheidete kogus, ületada järgmisi väärtuseid:

| a) | 250 kg lämmastikku hektari kohta aastas maatükkidel,






  i) | mida haritakse rohumaana ja millel kasvatatakse heintaimede allakülviga maisi; |
| --- | --- | --- |

a)

250 kg lämmastikku hektari kohta aastas maatükkidel,

i)

mida haritakse rohumaana ja millel kasvatatakse heintaimede allakülviga maisi;

| ii) | kus esmalt niidetakse rohumaa ja seejärel külvatakse mais; |
| --- | --- |

ii)

kus esmalt niidetakse rohumaa ja seejärel külvatakse mais;

| iii) | kus esmalt lõigatakse rukis ja seejärel külvatakse mais; |
| --- | --- |

iii)

kus esmalt lõigatakse rukis ja seejärel külvatakse mais;

| iv) | mida haritakse rohumaana, mille taimestikust vähem kui 50 % on ristikhein; |
| --- | --- |

iv)

mida haritakse rohumaana, mille taimestikust vähem kui 50 % on ristikhein;

| b) | 200 kg lämmastikku hektari kohta aastas maatükkidel, kus kasvatatakse






  i) | talinisu, mille järel külvatakse vahekultuur; |
| --- | --- | --- |

b)

200 kg lämmastikku hektari kohta aastas maatükkidel, kus kasvatatakse

i)

talinisu, mille järel külvatakse vahekultuur;

| ii) | tritikut, mille järel külvatakse vahekultuur; |
| --- | --- |

ii)

tritikut, mille järel külvatakse vahekultuur;

| iii) | suhkru- või söödapeeti. |
| --- | --- |

iii)

suhkru- või söödapeeti.

2.   Töödeldud sõnnikut võib kasutada üksnes juhul, kui selle lämmastiku ja fosfaadi suhe (N/P2O5) on vähemalt 3,3/1, välja arvatud juhul, kui seda loetakse väikese lämmastiku- ja fosfaadisisaldusega lägaks.

3.   Põllumajandusmaal kasutatava lämmastiku ja fosfaadi üldkogus peab vastama asjaomase põllukultuuri toitainevajadusele ning selle puhul võetakse arvesse mullast saadavat lämmastikku ja töötlemise tulemusena saadud loomasõnnikulämmastiku suuremat hulka. See ei tohi ületada sõnnikudekreedis sätestatud fosfaadi ja lämmastiku suurimaid kasutuskoguseid.

4.   Keemilistest väetistest pärinevat fosfaati on keelatud kasutada, välja arvatud vähese P-kättesaadavusega muldade (I klass) ja sihtvahemikku jäävate muldade (II klass) puhul.

5.   Iga põllumajandusettevõtte kogupindala kohta koostatakse väetamiskava.

Väetamiskava peab sisaldama järgmist:

| a) | kariloomade arv; |
| --- | --- |

a)

kariloomade arv;

| b) | lauda ja ladustamissüsteemi kirjeldus, sealhulgas olemasoleva sõnnikuhoidla maht; |
| --- | --- |

b)

lauda ja ladustamissüsteemi kirjeldus, sealhulgas olemasoleva sõnnikuhoidla maht;

| c) | põllumajandusettevõttes toodetava sõnniku (millest on maha arvatud laudas ja hoidlas tekkinud kaod) lämmastikusisalduse ja fosforisisalduse arvutus; |
| --- | --- |

c)

põllumajandusettevõttes toodetava sõnniku (millest on maha arvatud laudas ja hoidlas tekkinud kaod) lämmastikusisalduse ja fosforisisalduse arvutus;

| d) | sõnniku töötlemise kirjeldus ja töödeldud sõnniku eeldatavad omadused; |
| --- | --- |

d)

sõnniku töötlemise kirjeldus ja töödeldud sõnniku eeldatavad omadused;

| e) | põllumajandusettevõttest või põllumajandusettevõttesse tarnitava sõnniku kogus, liik ja omadused; |
| --- | --- |

e)

põllumajandusettevõttest või põllumajandusettevõttesse tarnitava sõnniku kogus, liik ja omadused;

| f) | põllukultuuride külvikord ning suure lämmastikuvajaduse ja pika kasvuperioodiga põllukultuuride all olevate maatükkide pindala ning muude kultuuride all olevate maatükkide pindala; |
| --- | --- |

f)

põllukultuuride külvikord ning suure lämmastikuvajaduse ja pika kasvuperioodiga põllukultuuride all olevate maatükkide pindala ning muude kultuuride all olevate maatükkide pindala;

| g) | põllukultuuride eeldatav lämmastiku- ja fosforivajadus iga maatüki kohta; |
| --- | --- |

g)

põllukultuuride eeldatav lämmastiku- ja fosforivajadus iga maatüki kohta;

| h) | lämmastiku ja fosforiga seotud mullaanalüüside tulemused, kui need on olemas; |
| --- | --- |

h)

lämmastiku ja fosforiga seotud mullaanalüüside tulemused, kui need on olemas;

| i) | arvutus sõnnikulämmastiku ja -fosfori kasutamise kohta igal maatükil; |
| --- | --- |

i)

arvutus sõnnikulämmastiku ja -fosfori kasutamise kohta igal maatükil;

| j) | arvutus keemiliste ja muude väetiste lämmastiku ja fosfori kasutamise kohta igal maatükil; |
| --- | --- |

j)

arvutus keemiliste ja muude väetiste lämmastiku ja fosfori kasutamise kohta igal maatükil;

| k) | arvutused selle kohta, kas lämmastiku ja fosfori kasutamine vastab kasutamisnormidele. |
| --- | --- |

k)

arvutused selle kohta, kas lämmastiku ja fosfori kasutamine vastab kasutamisnormidele.

Väetamiskavad peavad olema põllumajandusettevõttes kättesaadavad iga kalendriaasta kohta asjaomase kalendriaasta 15. veebruariks. See vaadatakse läbi hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast põllumajandustegevuse mis tahes muudatust.

6.   Iga põllumajandusettevõte peab väetamisarvestust. See esitatakse pädevale asutusele iga kalendriaasta kohta järgmise kalendriaasta 15. märtsiks.

7.   Väetamisarvestuses esitatakse järgmised andmed:

| a) | põllukultuuride kasvupindalad; |
| --- | --- |

a)

põllukultuuride kasvupindalad;

| b) | kariloomade arv ja liik; |
| --- | --- |

b)

kariloomade arv ja liik;

| c) | sõnnikutoodang looma kohta; |
| --- | --- |

c)

sõnnikutoodang looma kohta;

| d) | põllumajandusettevõtte imporditud väetiste kogus; |
| --- | --- |

d)

põllumajandusettevõtte imporditud väetiste kogus;

| e) | põllumajandusettevõttest välja veetud sõnniku kogus ja selle saajad. |
| --- | --- |

e)

põllumajandusettevõttest välja veetud sõnniku kogus ja selle saajad.

8.   Igas erandit kohaldavas põllumajandusettevõttes peavad olema kättesaadavad mulla lämmastiku- ja fosforisisalduse analüüsi tulemused.

Lämmastiku- ja fosforisisalduse proovid võetakse ja analüüsid tehakse külvikordi ja mullaomadusi arvesse võttes põllumajandusettevõtte kõikidel samalaadsetel maa-aladel vähemalt üks kord iga nelja aasta tagant hiljemalt enne 31. maid.

Iga viie hektari põllumajandusmaa kohta tuleb teha vähemalt üks analüüs.

9.   Nitraadisisaldust mullaprofiilis mõõdab akrediteeritud labor igal aastal ajavahemikus 1. oktoobrist 15. novembrini ning see peab hõlmama vähemalt 6 % kõigist artikli 5 kohase loaga hõlmatud maatükkidest ning 1 % loa saanud põllumajandusettevõtetes kasutatavatest muudest maatükkidest selliselt, et vähemalt 85 % kõnealustest põllumajandusettevõtetest oleksid hõlmatud. Iga kahe hektari põllumajandusmaa kohta tuleb võtta vähemalt kolm proovi mullaprofiili kolmest eri kihist.

10.   Artikli 5 kohase loaga hõlmatud maatükkidele ei tohi sõnnikut, töödeldud sõnnikut ega väikese lämmastiku- ja fosfaadisisaldusega läga, mille üldine lämmastikusisaldus on suurem kui 0,60 kg/t, keemilisi ega muid väetiseid laotada iga aasta 1. septembrist kuni järgmise aasta 15. veebruarini.

11.   Vähemalt kaks kolmandikku sõnnikulämmastiku kogusest, välja arvatud rohusööjate kariloomade sõnniku lämmastik, laotatakse igal aastal enne 1. juunit.

Artikkel 8

Maa majandamisega seotud tingimused

1.   Artikli 5 kohase loa saanud põllumajandustootjad peavad rohumaa kündma ajavahemikus 15. veebruarist 30. aprillini. Rohumaa kündmine selle uuendamiseks ja savimullaga rohumaa kündmine võib toimuda ka ajavahemikus 15. septembrist 30. oktoobrini.

2.   Artikli 5 kohase loa saanud põllumajandustootjad peavad suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid külvama kahe nädala jooksul pärast rohumaa kündmist, välja arvatud savimullaga rohumaadele, mis küntakse ajavahemikus 15. septembrist 30. oktoobrini.

3.   Püsirohumaa kündmise korral ei tohi väetisi kasutada, välja arvatud teravilja, rapsiseemne, peetide, rohumaa ja rooskapsa puhul pärast mullaanalüüsi, milles on arvesse võetud mineraallämmastikku ja muid näitajaid, mis võetakse aluseks mulla orgaanilise aine mineraliseerumise tulemusena vabaneva lämmastiku koguse hindamisel.

4.   Külvikorrad ei sisalda liblikõielisi ega muid õhulämmastikku siduvaid taimi. Külvikord võib siiski sisaldada ristikut rohumaal, kus ristiku osakaal on väiksem kui 50 %.

5.   Vahekultuurid külvatakse kahe nädala jooksul pärast talinisu ja tritiku koristamist ja mitte hiljem kui 15. septembril.

6.   Vahekultuure ei künta sisse enne 15. veebruari.

Artikkel 9

Sõnniku tootmise ja veo meetmed

1.   Pädevad asutused tagavad, et Flandria piirkonnas järgitakse ühes põllumajandusettevõttes peetavate kariloomade arvu piirangut (toitainete heitekvoodid) vastavalt sõnnikudekreedi sätetele.

2.   Pädevad asutused tagavad, et kogu akrediteeritud veoettevõtjate teostatav sõnnikuvedu registreeritakse geograafiliste positsioneerimissüsteemide abil.

3.   Pädevad asutused tagavad, et sõnniku lämmastiku- ja fosforisisaldust hinnatakse enne iga vedu. Sõnnikuproove analüüsivad akrediteeritud laborid ning analüüside tulemused edastatakse pädevatele asutustele ja põllumajandustootjale, kellele sõnnik tarnitakse.

4.   Pädevad asutused tagavad, et saadetisega on kaasas dokument, milles esitatakse veetava sõnniku kogus ning selle lämmastiku- ja fosforisisaldus.

Artikkel 10

Seire

1.   Pädevad asutused tagavad, et iga omavalitsuse kohta koostatakse kaardid, millel on esitatud artikli 5 kohase loaga hõlmatud põllumajandusettevõtete osakaal, maatükkide arv, kariloomade osakaal, põllumajandusmaa osakaal ja kohalik maakasutus, ning neid ajakohastatakse igal aastal.

2.   Igal aastal kogub ja ajakohastab pädev asutus andmeid üksikeranditega hõlmatud külvikordade ja põllumajandustegevuse kohta.

3.   Säilitatakse komisjoni otsuse 2008/64/EÜ artikli 10 lõike 2 alusel loodud pinnavee ja maapinnalähedase põhjavee proovide võtmise seirevõrgustik, (7) et hinnata erandi mõju vee kvaliteedile. Seirevõrgustik hõlmab Põhjamerre suubuvate jõgede lämmastiku- ja fosforisisalduse seiret. Käesoleva otsuse kohaldamisaja jooksul ei vähendata esialgsete seirekohtade arvu ega muudeta nende asukohta.

4.   Liivase mullaga põllumajanduslike valgalade puhul teostatakse tugevdatud seiret.

5.   Otsuse 2008/64/EÜ alusel loodud, vähemalt 150 põllumajandusettevõtet hõlmavad seirekohad säilitatakse kuni nende asendamiseni alates 2020. aastast sihipärase seirega, et saada nii erandi kohaldamise korral kui ka tavapärastes tingimustes andmeid kohapealse maakasutuse, külvikordade, väetamistavade ja mullavee kohta, mineraallämmastiku kohta mullaprofiilis sügisel, mulla fosforisisalduse ning vastavate lämmastikukadude kohta juurte tsoonist. Koos lõikes 8 osutatud eriseirega võimaldab uus kord hinnata käesoleva otsuse artikli 5 kohase loa saanud põllumajandusettevõtete keskkonnatoimet võrreldes nende põllumajandusettevõtetega, kellel sellist luba ei ole, ning kontrollida, kas direktiivi 91/676/EMÜ eesmärgid saavutatakse.

Seirekohad hõlmavad peamisi mullatüüpe (savi, turvas, liiv ja lössimuld), väetamismeetodeid ja põllukultuure.

6.   Üksikerandit kohaldavate põllumajandusettevõtete puhul kogutakse igal aastal andmeid kohaliku maakasutuse, külvikordade, põllumajandustavade, toitainete kasutamise ja sõnniku tootmise kohta.

7.   Käesoleva artikli lõigetes 5 ja 6 ning artiklis 7 osutatud andmeid kasutatakse nitraatide leostumise ulatuse ja fosforikadude mudelarvutusteks põldudel, kus kasutatakse rohusööjate kariloomade sõnnikut ja töödeldud sõnnikut koguses, mis vastab kuni 250 kg või 200 kg lämmastikule hektari kohta aastas.

8.   Seirevõrgustikku kuuluvate põllumajandusettevõtete maapinnalähedase põhjavee, pinnasevee, äravooluvee ja ojade seirevõrgustikust saadakse andmeid lämmastiku- ja fosforisisalduse kohta vees, mis voolab juurte tsoonist põhjavette ning maapealsesse veesüsteemi.

9.   Pädev asutus viib alates 2020. aastast uurimisalase katseprojektina ellu alapõhist seiret vähemalt kahel (alam)valgalal, et paremini mõista seost maatüki tasandil nitraadikao ning alam(valgala) tasandil pinna- ja põhjavee nitraadisisalduse vahel, et toitainete heitkoguse mudelit kalibreerida ja valideerida. Koos kõnealuse uurimisalase katseprojektiga viiakse ellu lämmastiku ja fosfori pidevat seiret vooluveekogudes käsitlev katseprojekt.

Artikkel 11

Kontrollid ja inspekteerimine

1.   Kõik eranditaotlused esitatakse pädevatele asutustele halduskontrolliks. Kui kontrollist selgub, et artiklites 6, 7 ja 8 sätestatud tingimused ei ole täidetud, teavitatakse sellest taotluse esitajat. Sellisel juhul loetakse taotlus tagasilükatuks.

2.   Põldtunnustamise programmi koostamisel pädevate asutuste poolt võetakse aluseks riskianalüüs, eelnevate aastate kontrollide tulemused ning nende õigusaktide kohaldamise üldised pistelised kontrollid, millega on võetud üle direktiiv 91/676/EMÜ.

3.   Vähemalt 7 %-s artikli 5 kohase loa saanud põllumajandusettevõtetest tehakse kohapealseid kontrolle artiklites 6, 7 ja 8 sätestatud tingimuste täitmise kontrollimiseks.

4.   Kui mis tahes aastal tehakse kindlaks, et artikli 5 kohase loa saanud põllumajandusettevõte ei ole täitnud artiklites 6, 7 ja 8 sätestatud tingimusi, karistatakse loa hoidjat vastavalt riiklikele eeskirjadele ja järgneval aastal ei ole tal õigust luba saada.

5.   Artikli 7 lõikes 8 osutatud mõõtmistulemusi kontrollitakse. Kui kontrolli käigus ilmneb nõuete rikkumine, sealhulgas sõnnikudekreedis sätestatud piirmäära ületamine, teavitatakse sellest põllumajandustootjat ning järgmise aasta loataotlus seoses maatüki või maatükkidega lükatakse tagasi.

6.   Pädevad asutused tagavad, et kohapealseid kontrolle tehakse vähemalt 2 % sõnnikuvedude suhtes ning need põhinevad riskihindamisel ja lõikes 1 osutatud halduskontrollide tulemustel.

7.   Kontrollid hõlmavad akrediteerimisega seotud kohustuste täitmise kindlakstegemist, saatedokumentide hindamist, sõnniku päritolu ja sihtkoha kindlakstegemist ning veetavast sõnnikust proovide võtmist.

8.   Sõnnikuproovid võetakse vajaduse korral laadimise ajal, kasutades selleks veokitele paigaldatud automaatseid proovivõtuseadmeid.

9.   Sõnnikuproove analüüsivad pädevate asutuste akrediteeritud laborid ning analüüside tulemused edastatakse tarnivale ja vastuvõtvale põllumajandustootjale.

10.   Pädevatele asutustele antakse vajalikud volitused ja vahendid, et kontrollida käesoleva otsuse alusel antud loa tingimuste täitmist.

Artikkel 12

Aruandlus

Pädevad asutused esitavad komisjonile igal aastal 30. juuniks aruande, mis sisaldab järgmist teavet:

| a) | artikli 10 lõikes 1 osutatud kaardid, millel on esitatud põllumajandusettevõtete osakaal, kariloomade osakaal ning põllumajandusmaa osakaal ja maakasutus kohalikul tasandil, samuti andmed artikli 5 kohase loa saanud põllumajandusettevõtete külvikordade ja põllumajandustegevuse kohta; |
| --- | --- |

a)

artikli 10 lõikes 1 osutatud kaardid, millel on esitatud põllumajandusettevõtete osakaal, kariloomade osakaal ning põllumajandusmaa osakaal ja maakasutus kohalikul tasandil, samuti andmed artikli 5 kohase loa saanud põllumajandusettevõtete külvikordade ja põllumajandustegevuse kohta;

| b) | artikli 10 lõikes 3 osutatud veeseire tulemused, sealhulgas teave põhja- ja pinnavee ning Põhjamerre suubuvate veekogude vee kvaliteedi suundumuste kohta, samuti selgitus erandi mõju kohta vee kvaliteedile; |
| --- | --- |

b)

artikli 10 lõikes 3 osutatud veeseire tulemused, sealhulgas teave põhja- ja pinnavee ning Põhjamerre suubuvate veekogude vee kvaliteedi suundumuste kohta, samuti selgitus erandi mõju kohta vee kvaliteedile;

| c) | hinnang artikli 5 kohase loaga hõlmatud maatükkide mullaprofiili sügiseste nitraadijääkide kohta ning võrdlus sarnaste külvikordadega, kuid ilma kõnealuse loata maatükkide nitraadijääkide andmete ja suundumustega. Artikli 5 kohase loata maatükid peaksid hõlmama kõnealuse loa saanud põllumajandusettevõtete alla kuuluvaid maatükke ja teiste põllumajandusettevõtete maatükke; |
| --- | --- |

c)

hinnang artikli 5 kohase loaga hõlmatud maatükkide mullaprofiili sügiseste nitraadijääkide kohta ning võrdlus sarnaste külvikordadega, kuid ilma kõnealuse loata maatükkide nitraadijääkide andmete ja suundumustega. Artikli 5 kohase loata maatükid peaksid hõlmama kõnealuse loa saanud põllumajandusettevõtete alla kuuluvaid maatükke ja teiste põllumajandusettevõtete maatükke;

| d) | hinnang artikli 5 kohase loaga hõlmatud maatükkide mulla fosforisisalduse kohta ning ilma kõnealuse loata maatükkide mulla fosforisisalduse kohta; |
| --- | --- |

d)

hinnang artikli 5 kohase loaga hõlmatud maatükkide mulla fosforisisalduse kohta ning ilma kõnealuse loata maatükkide mulla fosforisisalduse kohta;

| e) | artikli 10 lõigus 5 osutatud teave lämmastiku- ja fosforisisalduse kohta juurte tsoonist väljuvas vees; |
| --- | --- |

e)

artikli 10 lõigus 5 osutatud teave lämmastiku- ja fosforisisalduse kohta juurte tsoonist väljuvas vees;

| f) | artikli 10 lõikes 6 osutatud kohaliku maakasutuse, külvikordade, põllumajandustavade, toitainete kasutamise ja sõnniku tootmise kohta kogutud andmed ning artikli 5 kohase loa saanud põllumajandusettevõte nitraadi- ja fosforikadude ulatuse mudelarvestuse tulemused; |
| --- | --- |

f)

artikli 10 lõikes 6 osutatud kohaliku maakasutuse, külvikordade, põllumajandustavade, toitainete kasutamise ja sõnniku tootmise kohta kogutud andmed ning artikli 5 kohase loa saanud põllumajandusettevõte nitraadi- ja fosforikadude ulatuse mudelarvestuse tulemused;

| g) | hinnang loa tingimuste rakendamise kohta, võttes aluseks põllumajandusettevõtete ja maatükkide suhtes tehtavad kontrollid ning sõnnikuveoga seotud kontrollid, ning halduskontrolli ja põldtunnustamise käigus saadud teave tingimustele mittevastavate põllumajandusettevõtete kohta; |
| --- | --- |

g)

hinnang loa tingimuste rakendamise kohta, võttes aluseks põllumajandusettevõtete ja maatükkide suhtes tehtavad kontrollid ning sõnnikuveoga seotud kontrollid, ning halduskontrolli ja põldtunnustamise käigus saadud teave tingimustele mittevastavate põllumajandusettevõtete kohta;

| h) | teave sõnniku töötlemise kohta, kaasa arvatud sõnniku tahke osa edasine töötlemine ja kasutamine, ja üksikasjalik teave töötlemissüsteemide omaduste ja tõhususe ning töödeldud sõnniku koostise kohta; |
| --- | --- |

h)

teave sõnniku töötlemise kohta, kaasa arvatud sõnniku tahke osa edasine töötlemine ja kasutamine, ja üksikasjalik teave töötlemissüsteemide omaduste ja tõhususe ning töödeldud sõnniku koostise kohta;

| i) | teave artikli 5 kohase loa saanud põllumajandusettevõtete arvu kohta ning selliste maatükkide arvu kohta, millel on kasutatud töödeldud sõnnikut ning väikese lämmastiku- ja fosfaadisisaldusega läga, samuti vastavad kogused; |
| --- | --- |

i)

teave artikli 5 kohase loa saanud põllumajandusettevõtete arvu kohta ning selliste maatükkide arvu kohta, millel on kasutatud töödeldud sõnnikut ning väikese lämmastiku- ja fosfaadisisaldusega läga, samuti vastavad kogused;

| j) | artikli 6 lõikes 3 osutatud meetodid töödeldud sõnniku koostise, selle koostise kõikumise ja töötlemise tõhususe hindamiseks iga artikli 5 kohase loa saanud põllumajandusettevõtte puhul; |
| --- | --- |

j)

artikli 6 lõikes 3 osutatud meetodid töödeldud sõnniku koostise, selle koostise kõikumise ja töötlemise tõhususe hindamiseks iga artikli 5 kohase loa saanud põllumajandusettevõtte puhul;

| k) | artikli 6 lõikes 5 osutatud sõnnikutöötlemiskäitiste loetelu; |
| --- | --- |

k)

artikli 6 lõikes 5 osutatud sõnnikutöötlemiskäitiste loetelu;

| l) | kokkuvõte artikli 10 lõikes 5 osutatud alapõhise seire tulemusel saadud andmetest ja vastav hinnang; |
| --- | --- |

l)

kokkuvõte artikli 10 lõikes 5 osutatud alapõhise seire tulemusel saadud andmetest ja vastav hinnang;

| m) | kariloomade arvu suundumused Flandria piirkonnas igas kariloomakategoorias ja artikli 5 kohase loa saanud põllumajandusettevõtetes. |
| --- | --- |

m)

kariloomade arvu suundumused Flandria piirkonnas igas kariloomakategoorias ja artikli 5 kohase loa saanud põllumajandusettevõtetes.

Aruandes sisalduvad ruumiandmed peavad asjakohasel juhul olema kooskõlas direktiiviga 2007/2/EÜ. Vajalike andmete kogumisel kasutab Belgia vajaduse korral teavet, mis on saadud määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 67 lõike 1 kohaselt loodud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi raames.

Artikkel 13

Kohaldamisperiood

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2022.

Artikkel 14

Adressaat

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile.

Brüssel, 12. juuli 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Karmenu VELLA

---

(1)  
  EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 3. septembri 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/1499, millega lubatakse Belgia taotletud, Flandria piirkonda käsitlev erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (ELT L 234, 8.9.2015, lk 10).

2

(3)  Komisjoni 4. mai 2018. aasta aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ (veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest) rakendamise kohta liikmesriikide perioodi 2012–2015 aruannete alusel, COM(2018) 257 final.

3

(4)  Decreet van 22 December 2006 houdende de bescherming van water tegen de verontreiniging door nitraten uit agrarische bronnen (Belgisch Staatsblad, 29. detsember 2006, lk 76368).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiiv 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (ELT L 108, 25.4.2007, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549).

6

(7)  Komisjoni 21. detsembri 2007. aasta otsus 2008/64/EÜ, millega lubatakse Belgia taotletud, Flandria piirkonda käsitlev erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (ELT L 16, 19.1.2008, lk 28).

7

---

| 16.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 190/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 190/11

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/1206,

12. juuli 2019,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ E lisa 1. osa koerte, kasside ja valgetuhkrutega kauplemiseks ettenähtud veterinaarsertifikaadi osas

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 5210 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivi 92/65/EMÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse, (1) eriti selle artikli 22 esimest lõiku;

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 92/65/EMÜ on sätestatud teatavate loomadega kauplemise ning nende liitu importimise suhtes kohaldatavad loomatervishoiu nõuded. Direktiivi artiklis 10 on sätestatud, et koerte, kasside ja valgetuhkrutega kauplemise puhul on tervishoiunõuded sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 576/2013 (2) artiklis 6 ja vajaduse korral artiklis 7. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 92/65/EMÜ on sätestatud teatavate loomadega kauplemise ning nende liitu importimise suhtes kohaldatavad loomatervishoiu nõuded. Direktiivi artiklis 10 on sätestatud, et koerte, kasside ja valgetuhkrutega kauplemise puhul on tervishoiunõuded sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 576/2013 (2) artiklis 6 ja vajaduse korral artiklis 7.

| (2) | Määruses (EL) nr 576/2013 on sätestatud, et kui mittekaubanduslikel eesmärkidel transporditavaid koeri, kasse või valgetuhkruid on ühe liikumise ajal rohkem kui viis, siis tuleb selliste lemmikloomade suhtes kohaldada direktiivi 92/65/EMÜ loomatervishoiu nõudeid, välja arvatud teatavate loomakategooriate puhul, kelle suhtes on teatavatel tingimustel kehtestatud erand nimetatud määruse artikli 5 lõikega 2. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EL) nr 576/2013 on sätestatud, et kui mittekaubanduslikel eesmärkidel transporditavaid koeri, kasse või valgetuhkruid on ühe liikumise ajal rohkem kui viis, siis tuleb selliste lemmikloomade suhtes kohaldada direktiivi 92/65/EMÜ loomatervishoiu nõudeid, välja arvatud teatavate loomakategooriate puhul, kelle suhtes on teatavatel tingimustel kehtestatud erand nimetatud määruse artikli 5 lõikega 2.

| (3) | Komisjon võttis pärast komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1152/2011 (3) kohustuslikku läbivaatamist vastu delegeeritud määruse (EL) 2018/772, (4) milles muu hulgas on sätestatud eeskirjad liikmesriikide või nende piirkondade liigitamiseks, pidades silmas nende õigust kohaldada koertel esineva Echinococcus multilocularis 'e nakkuse tõrjeks ennetavaid tervisemeetmeid. Delegeeritud määrusega (EL) 2018/772 tunnistati delegeeritud määrus (EL) nr 1152/2011 kehtetuks alates 1. juulist 2018. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon võttis pärast komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1152/2011 (3) kohustuslikku läbivaatamist vastu delegeeritud määruse (EL) 2018/772, (4) milles muu hulgas on sätestatud eeskirjad liikmesriikide või nende piirkondade liigitamiseks, pidades silmas nende õigust kohaldada koertel esineva Echinococcus multilocularis 'e nakkuse tõrjeks ennetavaid tervisemeetmeid. Delegeeritud määrusega (EL) 2018/772 tunnistati delegeeritud määrus (EL) nr 1152/2011 kehtetuks alates 1. juulist 2018.

| (4) | Selliste liikmesriikide loetelu, mis kogu territooriumi ulatuses või mille osad vastavad delegeeritud määruses (EL) 2018/772 sätestatud liigitamise eeskirjadele, on esitatud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/878 (5) lisas. |
| --- | --- |

(4)

Selliste liikmesriikide loetelu, mis kogu territooriumi ulatuses või mille osad vastavad delegeeritud määruses (EL) 2018/772 sätestatud liigitamise eeskirjadele, on esitatud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/878 (5) lisas.

| (5) | Seepärast on asjakohane asendada veterinaarsertifikaadi näidises viited delegeeritud määrusele (EL) nr 1152/2011 viidetega delegeeritud määrusele (EL) 2018/772 ja rakendusmäärusele (EL) 2018/878. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast on asjakohane asendada veterinaarsertifikaadi näidises viited delegeeritud määrusele (EL) nr 1152/2011 viidetega delegeeritud määrusele (EL) 2018/772 ja rakendusmäärusele (EL) 2018/878.

| (6) | Seetõttu tuleks vastavalt muuta direktiivi 92/65/EMÜ E lisa 1. osa. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks vastavalt muuta direktiivi 92/65/EMÜ E lisa 1. osa.

| (7) | Selleks et vältida häireid koerte, kasside või valgetuhkrutega kauplemisel, on vaja ette näha üleminekuperiood kuni 31. detsembrini 2019, et võimaldada teatavatel tingimustel kasutada selliste veterinaarsertifikaatide näidiseid, mis on välja antud vastavalt direktiivile 92/65/EMÜ, mida on muudetud komisjoni rakendusotsusega 2013/518/EL (6). |
| --- | --- |

(7)

Selleks et vältida häireid koerte, kasside või valgetuhkrutega kauplemisel, on vaja ette näha üleminekuperiood kuni 31. detsembrini 2019, et võimaldada teatavatel tingimustel kasutada selliste veterinaarsertifikaatide näidiseid, mis on välja antud vastavalt direktiivile 92/65/EMÜ, mida on muudetud komisjoni rakendusotsusega 2013/518/EL (6).

| (8) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 92/65/EMÜ E lisa 1. osa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Liikmesriigid lubavad üleminekuperioodil 31. detsembrini 2019 koerte, kasside ja valgetuhkrutega kauplemisel kasutada hiljemalt 30. novembril 2019 väljastatud veterinaarsertifikaati, mis vastab rakendusotsusega 2013/518/EL muudetud direktiivi 92/65/EMÜ E lisa 1. osas esitatud näidisele.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 12. juuli 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 576/2013 lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 998/2003 (ELT L 178, 28.6.2013, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 14. juuli 2011. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1152/2011, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 998/2003 tervishoiualaste ennetusmeetmete osas koertel esineva Echinococcus multilocularis'e nakkuse tõrjeks (ELT L 296, 15.11.2011, lk 6).

3

Echinococcus multilocularis

(4)  Komisjoni 21. novembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/772, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 576/2013 ennetavate tervisemeetmete osas koertel esineva Echinococcus multilocularis'e nakkuse tõrjeks ning tunnistatakse kehtetuks delegeeritud määrus (EL) nr 1152/2011 (ELT L 130, 28.5.2018, lk 1).

4

Echinococcus multilocularis

(5)  Komisjoni 18. juuni 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/878, millega võetakse vastu selliste liikmesriikide või nende territooriumi osade loetelu, mis vastavad kategooriatesse jaotamise eeskirjadele, nagu on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2018/772 artikli 2 lõigetes 2 ja 3 seoses ennetavate tervishoiumeetmete võtmisega koertel esineva Echinococcus multilocularis'e nakkuse tõrjeks (ELT L 155, 19.6.2018, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 21. oktoobri 2013. aasta rakendusotsus 2013/518/EL, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ E lisa 1. osa põllumajandusettevõtetest pärit loomade veterinaarsertifikaadi näidise osas (ELT L 281, 23.10.2013, lk 14).

6

---

LISA

„
  1. osa. Veterinaarsertifikaat põllumajandusettevõtetest pärit loomadega (kabiloomad, lindude gripi vastu vaktsineeritud linnud, jäneselised, koerad, kassid ja valgetuhkrud) kauplemiseks 92/65 EI

EUROOPA LIIT

Liidusisese kauplemise sertifikaat

I osa. Andmed saadetise kohta

I.1. Kauba saatja

Nimi

Aadress

Sihtnumber

I.2. Sertifikaadi viitenumber

I.2.a. Kohalik viitenumber

I.3. Pädev keskasutus

I.4. Pädev kohalik asutus

I.5. Kauba saaja

Nimi

Aadress

Sihtnumber

I.6. Asjakohaste originaalsertifikaatide number/numbrid

Kaubasaadetistega kaasas olevate dokumentide number/numbrid

I.7.

I.8. Päritoluriik

ISO kood

I.9. Päritolupiirkond

Kood

I.10. Sihtriik

ISO kood

I.11. Sihtpiirkond

Kood

I.12. Päritolukoht

Ettevõte

Nimi Loa/registreerimise number

Aadress

Sihtnumber

I.13. Sihtkoht

Põllumajandusettevõte Ettevõte Heakskiidetud asutus

Nimi Loa number

Aadress

Sihtnumber

I.14. Laadimiskoht

Sihtnumber

I.15. Väljumiskuupäev ja -aeg

I.16. Transpordivahend

Lennuk Laev Raudteevagun

Maanteesõiduk Muu

Valmistajatehase tähis

I.17. Vedaja

Nimi Loa number

Aadress

Sihtnumber

I.18. Kauba kirjeldus

I.19. Kauba kood (CN-kood)

I.20. Kogus

I.21.

I.22. Pakendite arv

I.23. Plommi/mahuti number

I.24.

I.25. Kauba lubatud otstarve:

Tõuaretus Tootmine Kunstlik paljundamine Tapmine Lemmikloomad Heakskiidetud asutus

I.26. Transiit kolmanda riigi kaudu

Kolmas riik ISO kood

Väljumise koht Kood

Sisenemise koht Piiripunkti kood

I.27. Transiit liikmesriikide kaudu

Liikmesriik ISO kood

Liikmesriik ISO kood

Liikmesriik ISO kood

I.28. Eksport

Kolmas riik ISO kood

Väljumise koht Kood

I.29. Eeldatav teeloleku aeg

I.30. Teekonnaplaan

Jah Ei

I.31. Kauba identifitseerimine

Liik (teaduslik nimetus)

Identifitseerimis-süsteem

Tunnuskood

Passi number

Sugu

Vanus

Kogus

EUROOPA LIIT

92/65 EI Põllumajandusettevõtetest pärit loomad (kabiloomad, linnud, (2) jäneselised, koerad, kassid ja valgetuhkrud)

II. Terviseteave

II.a. Sertifikaadi viitenumber

II.b.

II osa Sertifitseerimine

Mina, allakirjutanud ametlik veterinaararst (1)/päritoluettevõtte eest vastutav ja pädeva asutuse poolt heaks kiidetud veterinaararst, (1) kinnitan, et:

II.1. lahtris I.31 kirjeldatud loomad vastavad nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ artiklis 4 kehtestatud tingimustele ja kontrollimise ajal oli eespool nimetatud loomade seisund sobiv kavandatud veoks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1/2005.

(1) kas [II.2. muu (muud) mäletsejaline (mäletsejalised) (1)/sigalane (sigalased),(1) kelle suhtes ei kohaldata nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ (1) või nõukogu direktiivi 91/68/EMÜ (1):

a) kuulub (kuuluvad) liiki ;

b) ei ilmuta kontrollimise käigus mingeid nende haiguste kliinilisi tunnuseid, millele ta on vastuvõtlik/nad on vastuvõtlikud;

c) on pärit ametlikult tuberkuloosivabaks (1)/ametlikult brutselloosivabaks (1) või brutselloosi-vabaks (1) tunnistatud karjast (1)/ettevõttest,(1) mille suhtes ei kohaldata piiranguid sigade katku tõttu, või ettevõttest, kus neile on tehtud nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ artikli 6 lõike 2 punktis b sätestatud testid (1)/artikli 6 lõike 3 punktis d sätestatud test, (1) mille tulemused olid negatiivsed.]

(1) (2) või [II.2. muud kui nõukogu direktiivis 2009/158/EÜ nimetatud linnud

a) ei ilmuta kontrollimise käigus mingeid nende haiguste kliinilisi tunnuseid, millele nad on vastuvõtlikud;

b) vastavad nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ artikli 7 nõuetele;

c) vastavad komisjoni otsuse 2007/598/EÜ tingimustele ning vaktsineeriti lindude gripi vastu (kuupäev) vaktsiiniga (nimi) ning on pärit ettevõttest, kus lindude gripi vastane vaktsineerimine toimus viimase 12 kuu jooksul.]

(1) või [II.2. jäneselised

a) ei ilmuta kontrollimise käigus mingeid nende haiguste kliinilisi tunnuseid, millele nad on vastuvõtlikud;

b) vastavad nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ artikli 9 nõuetele.]

(1) või [II.2. koerad:

a) loomadel ei esinenud pädeva asutuse poolt heakskiidetud veterinaararsti poolt 48 tunni jooksul enne lähetamist tehtud läbivaatuse ajal haigustunnuseid;

b) on märgistatud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 576/2013 artikli 17 lõikega 1;

(1) kas [c) olid marutaudivastase vaktsineerimise ajal vähemalt 12 nädala vanused ja esmasest marutaudivastasest vaktsineerimisest, mis tehti vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 576/2013 III lisas esitatud kehtivusnõuetele, on möödunud vähemalt 21 päeva ja kõik järgnevad korduvvaktsineerimised tehti eelmise vaktsineerimise kehtivuse ajal;]

(1) või [c) on vähem kui 12 nädalat vanad ja neile ei ole tehtud marutaudivastast vaktsineerimist või on 12–16 nädalat vanad ja neile on tehtud marutaudivastane vaktsineerimine, aga ei ole möödunud vähemalt 21 päeva esmasest marutaudivastasest vaktsineerimisest, mis tehti vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 576/2013 III lisas esitatud kehtivusnõuetele ja

i) sihtliikmesriik on teavitanud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 576/2013 artikli 37 lõike 2 punktiga b avalikkust sellest, et ta annab loa kõnealuste loomade liikumiseks oma territooriumile, ja nende loomadega on kaasas

EUROOPA LIIT

92/65 EI Põllumajandusettevõtetest pärit loomad (kabiloomad, linnud, (2) jäneselised, koerad, kassid ja valgetuhkrud)

II. Terviseteave

II.a. Sertifikaadi viitenumber

II.b.

(1) kas [ii) omaniku poolt käesolevale sertifikaadile lisatud deklaratsioon, (3) kus kinnitatakse, et loomadel ei ole olnud alates sünnist kuni lähetamise hetkeni kokkupuuteid marutaudile vastuvõtlikku liiki kuuluvate metsloomadega];

(1) või [ii) nende ema, kellest nad veel sõltuvad ja kelle passi alusel on võimalik tõendada, et emale on enne nimetatud loomade sündi tehtud marutaudivastane vaktsineerimine, mis vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 576/2013 III lisas sätestatud kehtivusnõuetele];

d) loomadega on kaasas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 kohaselt koostatud pass;

(1) ja [e) tulenevalt lahtris I.10. (või kui kohaldatakse piirkondadeks jaotamist, siis lahtris I.11) märgitud kavandatud sihtkohast (4) on neile tehtud parasiidi Echinococcus multilocularis’e vastane tõrje vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2018/772]];

(1) või [II.2. kassid (1)/valgetuhkrud (1):

a) loomadel ei esinenud pädeva asutuse poolt heakskiidetud veterinaararsti poolt 48 tunni jooksul enne lähetamist tehtud läbivaatuse ajal haigustunnuseid;

b) on märgistatud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 576/2013 artikli 17 lõikega 1;

(1) kas [c) olid marutaudivastase vaktsineerimise ajal vähemalt 12 nädala vanused ja esmasest marutaudivastasest vaktsineerimisest, mis tehti vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 576/2013 III lisas esitatud kehtivusnõuetele, on möödunud vähemalt 21 päeva ja kõik järgnevad korduvvaktsineerimised tehti eelmise vaktsineerimise kehtivuse ajal;]

(1) või [c) on vähem kui 12 nädalat vanad ja neile ei ole tehtud marutaudivastast vaktsineerimist või on 12–16 nädalat vanad ja neile on tehtud marutaudivastane vaktsineerimine, aga ei ole möödunud vähemalt 21 päeva esmasest marutaudivastasest vaktsineerimisest, mis tehti vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 576/2013 III lisas esitatud kehtivusnõuetele ja

i) sihtliikmesriik on teavitanud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 576/2013 artikli 37 lõike 2 punktiga b avalikkust sellest, et ta annab loa kõnealuste loomade liikumiseks oma territooriumile, ja nende loomadega on kaasas

(1) kas [ii) omaniku poolt käesolevale sertifikaadile lisatud deklaratsioon, (3) kus kinnitatakse, et loomadel ei ole olnud alates sünnist kuni lähetamise hetkeni kokkupuuteid marutaudile vastuvõtlikku liiki kuuluvate metsloomadega];

(1) või [ii) nende ema, kellest nad veel sõltuvad ja kelle passi alusel on võimalik tõendada, et emale on enne nimetatud loomade sündi tehtud marutaudivastane vaktsineerimine, mis vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 576/2013 III lisas sätestatud kehtivusnõuetele];

d) loomadega on kaasas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 kohaselt koostatud pass.]

(1) või [II.2. koerad (1)/kassid (1)/valgetuhkrud (1) on ette nähtud lahtris I.13 kirjeldatud ja direktiivi 92/65/EMÜ C lisa kohaselt tunnustatud asutusele, instituudile või keskusele ja

a) loomadel ei esinenud pädeva asutuse poolt heakskiidetud veterinaararsti poolt 48 tunni jooksul enne lähetamist tehtud läbivaatuse ajal haigustunnuseid;

b) on märgistatud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 576/2013 artikli 17 lõikega 1;

EUROOPA LIIT

92/65 EI Põllumajandusettevõtetest pärit loomad (kabiloomad, linnud, (2) jäneselised, koerad, kassid ja valgetuhkrud)

II. Terviseteave

II.a. Sertifikaadi viitenumber

II.b.

c) loomadega on kaasas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 kohaselt koostatud pass.]

II.3. Nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ B lisas (5) loetletud haigustega seotud lisatagatised on järgmised (1):

Taud Otsus

Taud Otsus

Taud Otsus

Märkused

I osa

Lahter I.6: Kaubasaadetisega kaasas olevate dokumentide number (numbrid): CITES, vajaduse korral.

Lahter I.19: kasutada asjakohast CNi koodi: 01.06.19, 01.06.31, 01.06.32, 01.06.39.

Lahter I.31: Identifitseerimissüsteem: igal võimalikul juhul tuleb kasutada individuaalset identifitseerimistunnust, kuid väikeste loomade puhul võib kasutada partii identifitseerimistunnust. Koerte, kasside ja valgetuhkrute puhul tuleb valida pass.

Tunnuskood: koerte, kasside ja valgetuhkrute puhul märkida tätoveeringu või mikrokiibi tähtnumbriline kood.

Passi number: koerte, kasside ja valgetuhkrute puhul märkida passi kordumatu tähtnumbriline kood.

II osa

(1) Mittevajalik maha tõmmata.

(2) Sertifitseerimise tingimusi kohaldatakse ainult nende lindude suhtes, keda on lindude gripi vastu vaktsineeritud komisjoni otsusega 2007/598/EÜ heaks kiidetud ennetava vaktsineerimise kava alusel.

(3) Lahtris II.2 osutatud deklaratsioon, mis tuleb lisada sertifikaadile, peab olema koostatud kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 I lisas esitatud näidisega.

(4) Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/878 lisas loetletud liikmesriigid või nende osad.

(5) Vastavalt liidu õigusaktide alusel lisatagatisi saava liikmesriigi nõudele.

Pitseri ja allkirja värv peab olema sertifikaadi teistest elementidest erinev.

Käesolev sertifikaat kehtib kümme päeva alates ametliku veterinaararsti või päritoluettevõtte eest vastutava ja pädeva asutuse poolt heaks kiidetud veterinaararsti poolt allkirjastamise kuupäevast.

Ametlik veterinaararst

Nimi (trükitähtedega): Kvalifikatsioon ja ametinimetus:

Kohalik veterinaarasutus: Veterinaarasutuse nr:

Kuupäev: Allkiri:

Tempel:

---