# Euroopa Liidu L 181/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 181 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik5. juuli 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 181

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik5. juuli 2019

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Teatis protokolli (millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelist mereveolepingut) jõustumise kohta | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/1143, 14. märts 2019, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2015/2446 teatavate väikese väärtusega saadetiste deklareerimise osas | 2 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2019/1144, 17. detsember 2018, Riigiabi SA.36086 (2016/C) (ex 2016/NN) kohta, mida Rumeenia andis ettevõtjale Oltchim SA
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 8592 all)

   (
  1
  ) | 13 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1145, 4. juuli 2019, millega lõpetatakse Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine ilma kehtivaid meetmeid muutmata | 87 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1146, 4. juuli 2019, millega lõpetatakse dumpinguvastane menetlus teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit kuumvaltsitud terasest sulundvaiade impordi suhtes | 89 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1147, 4. juuli 2019, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 5178 all)

   (
  1
  ) | 91 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Teatis protokolli (millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelist mereveolepingut) jõustumise kohta

1

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/1143, 14. märts 2019, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2015/2446 teatavate väikese väärtusega saadetiste deklareerimise osas

2

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2019/1144, 17. detsember 2018, Riigiabi SA.36086 (2016/C) (ex 2016/NN) kohta, mida Rumeenia andis ettevõtjale Oltchim SA
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 8592 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 8592 all)

1

13

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1145, 4. juuli 2019, millega lõpetatakse Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine ilma kehtivaid meetmeid muutmata

87

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1146, 4. juuli 2019, millega lõpetatakse dumpinguvastane menetlus teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit kuumvaltsitud terasest sulundvaiade impordi suhtes

89

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1147, 4. juuli 2019, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 5178 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 5178 all)

1

91

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Parandus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta direktiivis (EL) 2016/1629, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded, muudetakse direktiivi 2009/100/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2006/87/EÜ ( ELT L 252, 16.9.2016 ) | 123 |

Parandused

*

Parandus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta direktiivis (EL) 2016/1629, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded, muudetakse direktiivi 2009/100/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2006/87/EÜ ( ELT L 252, 16.9.2016 )

( ELT L 252, 16.9.2016 )

123

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 5.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/1

---

Teatis protokolli (millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelist mereveolepingut) jõustumise kohta

Protokoll, millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelist mereveolepingut, (1) mis allkirjastati 21. detsembril 2018 Brüsselis, jõustus kõnealuse protokolli artikli 3 kohaselt 24. mail 2019, kuna viimane teade esitati 24. mail 2019.

1

---

(1)  
  ELT L 112, 26.4.2019, lk 5.

1

---

MÄÄRUSED

| 5.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/2

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2019/1143,

14. märts 2019,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2015/2446 teatavate väikese väärtusega saadetiste deklareerimise osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 7 punkti a ja artiklit 160,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) nr 952/2013 (edaspidi „tolliseadustik“) võib tollideklaratsioone erijuhtudel esitada muid kui elektroonilisi andmetöötlusvahendeid kasutades. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) nr 952/2013 (edaspidi „tolliseadustik“) võib tollideklaratsioone erijuhtudel esitada muid kui elektroonilisi andmetöötlusvahendeid kasutades.

| (2) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2015/2446 (2) on sätestatud, et kaubad, mille tegelik väärtus ei ületa 22 eurot, võib ajutiselt deklareerida need lihtsalt tollile esitades, selmet esitada standardtollideklaratsioon. Üks põhjus on see, et enamik kaupu, mille väärtus ei ületa 22 eurot, võidakse liikmesriikide poolt käibemaksust vabastada vastavalt nõukogu direktiivi 2009/132/EÜ (3) artiklile 23. Nende kaupade suhtes võib kohaldada ka tollimaksuvabastust vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1186/2009 (4). |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2015/2446 (2) on sätestatud, et kaubad, mille tegelik väärtus ei ületa 22 eurot, võib ajutiselt deklareerida need lihtsalt tollile esitades, selmet esitada standardtollideklaratsioon. Üks põhjus on see, et enamik kaupu, mille väärtus ei ületa 22 eurot, võidakse liikmesriikide poolt käibemaksust vabastada vastavalt nõukogu direktiivi 2009/132/EÜ (3) artiklile 23. Nende kaupade suhtes võib kohaldada ka tollimaksuvabastust vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1186/2009 (4).

| (3) | Kaupu, mille väärtus ei ületa 22 eurot, on praegu võimalik deklareerida tollile esitades kuni ajani, mil liikmesriigid ajakohastavad oma riiklikke impordisüsteeme, millele on osutatud komisjoni rakendusotsuse (EL) 2016/578 (5) lisas. Lisaks tühistatakse nõukogu direktiiviga (EL) 2017/2455 (6) käibemaksuvabastus kaupadele, mille väärtus ei ületa 22 eurot, alates 1. jaanuarist 2021. Selle tulemusena kaob liikmesriikides, kes ajakohastavad oma riiklikke impordisüsteeme enne 1. jaanuari 2021, võimalus deklareerida kõnealuseid kaupu need tollile esitades ja nõutakse standardtollideklaratsiooni, isegi kui ei ole kohustust koguda neilt kaupadelt käibemaksu ja kohaldatakse tollimaksuvabastust. Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2015/2446 muuta, et tagada võimalus deklareerida alla 22eurose väärtusega kaubad, esitades need tollile, kuni 22 euro suurune künnis kaotatakse käibemaksuga maksustamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(3)

Kaupu, mille väärtus ei ületa 22 eurot, on praegu võimalik deklareerida tollile esitades kuni ajani, mil liikmesriigid ajakohastavad oma riiklikke impordisüsteeme, millele on osutatud komisjoni rakendusotsuse (EL) 2016/578 (5) lisas. Lisaks tühistatakse nõukogu direktiiviga (EL) 2017/2455 (6) käibemaksuvabastus kaupadele, mille väärtus ei ületa 22 eurot, alates 1. jaanuarist 2021. Selle tulemusena kaob liikmesriikides, kes ajakohastavad oma riiklikke impordisüsteeme enne 1. jaanuari 2021, võimalus deklareerida kõnealuseid kaupu need tollile esitades ja nõutakse standardtollideklaratsiooni, isegi kui ei ole kohustust koguda neilt kaupadelt käibemaksu ja kohaldatakse tollimaksuvabastust. Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2015/2446 muuta, et tagada võimalus deklareerida alla 22eurose väärtusega kaubad, esitades need tollile, kuni 22 euro suurune künnis kaotatakse käibemaksuga maksustamise eesmärgil.

| (4) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 B lisas on määratletud tollideklaratsioonide andmenõuded. E-kaubanduse tehingute arvu suurenemine on näidanud, et need andmenõuded ei ole piisavad, et deklareerida kaupu, mida imporditakse saadetistes, mille tegelik väärtus ei ületa 150 eurot, või mittekaubanduslikku laadi saadetistes, mida eraisik saadab teisele eraisikule (väikese väärtusega saadetised). Esiteks, osa B lisas esitatud andmenõuetest ei ole selles kontekstis vajalikud, sest vastavalt määruse (EÜ) nr 1186/2009 artiklitele 23 ja 25 on enamik kaupu, mis imporditakse väikese väärtusega saadetistes, tollimaksudest vabastatud. Teiseks on kõnealuste kaupade tollideklaratsiooni vaja peamiselt selleks, et täita sellistes saadetistes, mille tegelik väärtus ei ületa 150 eurot, imporditud kaupade suhtes kehtestatud käibemaksueeskirju, mis on kehtestatud direktiiviga (EL) 2017/2455, täpsemalt käibemaksueeskirju, mis on seotud nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (7) XII jaotise 6. peatüki 4. jaos sätestatud kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt imporditud kaupade kaugmüügi erikorraga, või impordi käibemaksu deklareerimise ja maksmise erikorraga, mis on sätestatud sama direktiivi XII jaotise 7. peatükis. Kolmandaks tingib väikese väärtusega saadetiste suur hulk vajaduse kohandada tolli jaoks vajalik andmekogum nii palju kui võimalik elektroonilise teabega, mille ettevõtja on kauba lähetuskohas (st kolmandas riigis) juba saatnud. |
| --- | --- |

(4)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 B lisas on määratletud tollideklaratsioonide andmenõuded. E-kaubanduse tehingute arvu suurenemine on näidanud, et need andmenõuded ei ole piisavad, et deklareerida kaupu, mida imporditakse saadetistes, mille tegelik väärtus ei ületa 150 eurot, või mittekaubanduslikku laadi saadetistes, mida eraisik saadab teisele eraisikule (väikese väärtusega saadetised). Esiteks, osa B lisas esitatud andmenõuetest ei ole selles kontekstis vajalikud, sest vastavalt määruse (EÜ) nr 1186/2009 artiklitele 23 ja 25 on enamik kaupu, mis imporditakse väikese väärtusega saadetistes, tollimaksudest vabastatud. Teiseks on kõnealuste kaupade tollideklaratsiooni vaja peamiselt selleks, et täita sellistes saadetistes, mille tegelik väärtus ei ületa 150 eurot, imporditud kaupade suhtes kehtestatud käibemaksueeskirju, mis on kehtestatud direktiiviga (EL) 2017/2455, täpsemalt käibemaksueeskirju, mis on seotud nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (7) XII jaotise 6. peatüki 4. jaos sätestatud kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt imporditud kaupade kaugmüügi erikorraga, või impordi käibemaksu deklareerimise ja maksmise erikorraga, mis on sätestatud sama direktiivi XII jaotise 7. peatükis. Kolmandaks tingib väikese väärtusega saadetiste suur hulk vajaduse kohandada tolli jaoks vajalik andmekogum nii palju kui võimalik elektroonilise teabega, mille ettevõtja on kauba lähetuskohas (st kolmandas riigis) juba saatnud.

| (5) | Seepärast on vaja muuta delegeeritud määrust (EL) 2015/2446, et näha ette võimalus deklareerida väikese väärtusega saadetisi tollile, kasutades teistsugust andmekogumit, st sellist, mis sisaldab vähem andmeelemente kui standardtollideklaratsiooni andmekogum. See võimalus peaks olema kättesaadav alates kuupäevast, mil hakatakse kohaldama käibemaksu kogumise meetmeid kaupade puhul, mis imporditakse saadetises, mille tegelik väärtus ei ületa 150 eurot, nagu on sätestatud direktiivis (EL) 2017/2455. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast on vaja muuta delegeeritud määrust (EL) 2015/2446, et näha ette võimalus deklareerida väikese väärtusega saadetisi tollile, kasutades teistsugust andmekogumit, st sellist, mis sisaldab vähem andmeelemente kui standardtollideklaratsiooni andmekogum. See võimalus peaks olema kättesaadav alates kuupäevast, mil hakatakse kohaldama käibemaksu kogumise meetmeid kaupade puhul, mis imporditakse saadetises, mille tegelik väärtus ei ületa 150 eurot, nagu on sätestatud direktiivis (EL) 2017/2455.

| (6) | Vähendatud andmekogumi kasutamise võimalust väikese väärtusega saadetiste deklareerimiseks ei tohiks siiski kasutada keeldude või piirangutega hõlmatud kaupade puhul. Need kaubad tuleks jätkuvalt deklareerida standardtollideklaratsiooni abil koos kogu asjakohase teabega. Samuti ei tohiks vähendatud andmekogumit kasutada selliste kaupade deklareerimiseks, mis on importimisel käibemaksust vabastatud vastavalt nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ artikli 143 lõike 1 punktile d (tolliprotseduuri koodid 42 ja 63). Vähendatud andmekogum on ette nähtud sellisteks juhtudeks, kui kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumitelt imporditud kaupade kaugmüügi erikorra kohaselt on käibemaks juba deklareeritud kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 4. jaoga, ning seega puudub vajadus nõuda importimisel käibemaksu; vähendatud andmekogum on mõeldud ka juhuks, kui impordiliikmesriik on käibemaksu seisukohast tarbimisliikmesriik ja seega ka käibemaksu sissenõudev liikmesriik. Seevastu on tolliprotseduuri koodide 42 ja 63 alusel imporditud kaubad imporditud muusse liikmesriiki kui käibemaksu sissenõudvasse liikmesriiki ning vähendatud andmekogum ei sisalda piisavalt teavet, et täita kõiki käibemaksuga seotud nõudeid, mida neil juhtudel kohaldatakse. |
| --- | --- |

(6)

Vähendatud andmekogumi kasutamise võimalust väikese väärtusega saadetiste deklareerimiseks ei tohiks siiski kasutada keeldude või piirangutega hõlmatud kaupade puhul. Need kaubad tuleks jätkuvalt deklareerida standardtollideklaratsiooni abil koos kogu asjakohase teabega. Samuti ei tohiks vähendatud andmekogumit kasutada selliste kaupade deklareerimiseks, mis on importimisel käibemaksust vabastatud vastavalt nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ artikli 143 lõike 1 punktile d (tolliprotseduuri koodid 42 ja 63). Vähendatud andmekogum on ette nähtud sellisteks juhtudeks, kui kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumitelt imporditud kaupade kaugmüügi erikorra kohaselt on käibemaks juba deklareeritud kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 4. jaoga, ning seega puudub vajadus nõuda importimisel käibemaksu; vähendatud andmekogum on mõeldud ka juhuks, kui impordiliikmesriik on käibemaksu seisukohast tarbimisliikmesriik ja seega ka käibemaksu sissenõudev liikmesriik. Seevastu on tolliprotseduuri koodide 42 ja 63 alusel imporditud kaubad imporditud muusse liikmesriiki kui käibemaksu sissenõudvasse liikmesriiki ning vähendatud andmekogum ei sisalda piisavalt teavet, et täita kõiki käibemaksuga seotud nõudeid, mida neil juhtudel kohaldatakse.

| (7) | Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2015/2446 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2015/2446 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määrust (EL) 2015/2446 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 141 lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Kuni nõukogu direktiivi (EL) 2017/2455 (*1) artikli 4 lõike 1 neljandas lõigus sätestatud kuupäevale eelneva kuupäevani loetakse kaup, mille tegelik väärtus ei ületa 22 eurot, vabasse ringlusse lubamiseks deklareerituks, kui see esitatakse tollile vastavalt tolliseadustiku artiklile 139, tingimusel et toll aktsepteerib nõutud andmeid.


  (*1)  Nõukogu 5. detsembri 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/2455, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ ja direktiivi 2009/132/EÜ seoses teatavate käibemaksukohustustega teenuste osutamise ja kaupade kaugmüügi puhul (ELT L 348, 29.12.2017, lk 7).“;" |
| --- | --- |

1)

artikli 141 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Kuni nõukogu direktiivi (EL) 2017/2455 (*1) artikli 4 lõike 1 neljandas lõigus sätestatud kuupäevale eelneva kuupäevani loetakse kaup, mille tegelik väärtus ei ületa 22 eurot, vabasse ringlusse lubamiseks deklareerituks, kui see esitatakse tollile vastavalt tolliseadustiku artiklile 139, tingimusel et toll aktsepteerib nõutud andmeid.

(*1)  Nõukogu 5. detsembri 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/2455, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ ja direktiivi 2009/132/EÜ seoses teatavate käibemaksukohustustega teenuste osutamise ja kaupade kaugmüügi puhul (ELT L 348, 29.12.2017, lk 7).“;"

*1

| 2) | lisatakse artikkel 143a:

  „Artikkel 143a
  Väikese väärtusega saadetiste tollideklaratsioon
  (tolliseadustiku artikli 6 lõige 2)

  1.   Alates direktiivi (EL) 2017/2455 artikli 4 lõike 1 neljandas lõigus sätestatud kuupäevast võib isik saadetise kohta, mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1186/2009 artikli 23 lõike 1 või artikli 25 lõike 1 kohast imporditollimaksuvabastust, esitada vabasse ringlusse lubamiseks tollideklaratsiooni, mis sisaldab B lisas osutatud spetsiaalset andmekogumit, tingimusel et kõnealuses saadetises sisalduvate kaupade suhtes ei kohaldata keelde ega piiranguid.


  2.   Erandina lõikest 1 ei kasutata väikese väärtusega saadetiste jaoks ette nähtud spetsiaalset andmekogumit järgmistel juhtudel:






  a) | sellise kauba lubamine vabasse ringlusse, mille import on vabastatud käibemaksust vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 143 lõike 1 punktile d ja mille suhtes kohaldatakse vajaduse korral aktsiisi peatamise korda vastavalt direktiivi 2008/118/EÜ artiklile 17; |
| --- | --- | --- |

2)

lisatakse artikkel 143a:

„Artikkel 143a

Väikese väärtusega saadetiste tollideklaratsioon

(tolliseadustiku artikli 6 lõige 2)

1.   Alates direktiivi (EL) 2017/2455 artikli 4 lõike 1 neljandas lõigus sätestatud kuupäevast võib isik saadetise kohta, mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1186/2009 artikli 23 lõike 1 või artikli 25 lõike 1 kohast imporditollimaksuvabastust, esitada vabasse ringlusse lubamiseks tollideklaratsiooni, mis sisaldab B lisas osutatud spetsiaalset andmekogumit, tingimusel et kõnealuses saadetises sisalduvate kaupade suhtes ei kohaldata keelde ega piiranguid.

2.   Erandina lõikest 1 ei kasutata väikese väärtusega saadetiste jaoks ette nähtud spetsiaalset andmekogumit järgmistel juhtudel:

a)

sellise kauba lubamine vabasse ringlusse, mille import on vabastatud käibemaksust vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 143 lõike 1 punktile d ja mille suhtes kohaldatakse vajaduse korral aktsiisi peatamise korda vastavalt direktiivi 2008/118/EÜ artiklile 17;

| b) | sellise kauba reimport koos lubamisega vabasse ringlusse, mille import on vabastatud käibemaksust vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 143 lõike 1 punktile d ja mille suhtes kohaldatakse vajaduse korral aktsiisi peatamise korda vastavalt direktiivi 2008/118/EÜ artiklile 17.“; |
| --- | --- |

b)

sellise kauba reimport koos lubamisega vabasse ringlusse, mille import on vabastatud käibemaksust vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 143 lõike 1 punktile d ja mille suhtes kohaldatakse vajaduse korral aktsiisi peatamise korda vastavalt direktiivi 2008/118/EÜ artiklile 17.“;

| 3) | B lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisas sätestatule. |
| --- | --- |

3)

B lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisas sätestatule.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. märts 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega (ELT L 343, 29.12.2015, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 19. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/132/EÜ direktiivi 2006/112/EÜ artikli 143 punktide b ja c rakendusala määratluse kohta seoses teatavate kaupade käibemaksuvabastusega nende lõplikul importimisel (ELT L 292, 10.11.2009, lk 5).

3

(4)  Nõukogu 16. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1186/2009, millega kehtestatakse ühenduse tollimaksuvabastuse süsteem (ELT L 324, 10.12.2009, lk 23).

4

(5)  Komisjoni 11. aprilli 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/578, millega kehtestatakse liidu tolliseadustikus sätestatud elektrooniliste süsteemide väljaarendamise ja kasutuselevõtmise tööprogramm (ELT L 99, 15.4.2016, lk 6).

5

(6)  Nõukogu 5. detsembri 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/2455, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ ja direktiivi 2009/132/EÜ seoses teatavate käibemaksukohustustega teenuste osutamise ja kaupade kaugmüügi puhul (ELT L 348, 29.12.2017, lk 7).

6

(7)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

7

---

LISA

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 B lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I jaotist muudetakse järgmiselt:






  a) | 2. peatüki 1. jaos lisatakse veergu H6 käsitleva rea järele järgmine rida:







  „H7 | Vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsioon, kui saadetis on vabastatud imporditollimaksust vastavalt määruse (EÜ) nr 1186/2009 artikli 23 lõikele 1 või artikli 25 lõikele 1 | Tolliseadustiku artikli 5 lõige 12 ning artiklid 162 ja 201“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

I jaotist muudetakse järgmiselt:

a)

2. peatüki 1. jaos lisatakse veergu H6 käsitleva rea järele järgmine rida:

„H7

Vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsioon, kui saadetis on vabastatud imporditollimaksust vastavalt määruse (EÜ) nr 1186/2009 artikli 23 lõikele 1 või artikli 25 lõikele 1

Tolliseadustiku artikli 5 lõige 12 ning artiklid 162 ja 201“

| b) | 3. peatüki 1. jagu muudetakse järgmiselt.






  1) | 1. rühmas lisatakse veergude H6 ja I1 vahele järgmine veerg: | | „H |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Andmeelemendi nr | Andmeelemendi nimetus | 7 |
| 1/1 | Deklaratsiooni liik | |
| 1/2 | Lisadeklaratsiooni liik | |
| 1/3 | Transiidideklaratsioon/tollistaatust tõendava dokumendi liik | |
| 1/4 | Vormid | |
| 1/5 | Lastinimekirjad | |
| 1/6 | Kaubaartikli järjekorranumber | A
  X |
| 1/7 | Eriasjaolu tunnusnumber | |
| 1/8 | Allkiri/autentimine | |
| 1/9 | Kaubaartiklite koguarv | |
| 1/10 | Protseduur | |
| 1/11 | Lisaprotseduur | A
  X“ |

b)

3. peatüki 1. jagu muudetakse järgmiselt.

1)

1. rühmas lisatakse veergude H6 ja I1 vahele järgmine veerg:

„H

Andmeelemendi nr

Andmeelemendi nimetus

7

1/1

Deklaratsiooni liik

1/2

Lisadeklaratsiooni liik

1/3

Transiidideklaratsioon/tollistaatust tõendava dokumendi liik

1/4

Vormid

1/5

Lastinimekirjad

1/6

Kaubaartikli järjekorranumber

A

X

1/7

Eriasjaolu tunnusnumber

1/8

Allkiri/autentimine

1/9

Kaubaartiklite koguarv

1/10

Protseduur

1/11

Lisaprotseduur

A

X“

| 2) | 2. rühmas lisatakse veergude H6 ja I1 vahele järgmine veerg: | | „H |
| --- | --- | --- | --- |
| Andmeelemendi nr | Andmeelemendi nimetus | 7 |
| 2/1 | Lihtsustatud tollideklaratsioon/eelnevad dokumendid | A
  [7]
  XY |
| 2/2 | Lisateave | C
  XY |
| 2/3 | Esitatud dokumendid, sertifikaadid ja load, täiendavad viited. | A
  [7]
  X |
| 2/4 | Viitenumber/UCR | C
  XY |
| 2/5 | LRN | |
| 2/6 | Tasumise edasilükkamine | B
  [53]
  Y |
| 2/7 | Lao tunnusandmed“ | |

2)

2. rühmas lisatakse veergude H6 ja I1 vahele järgmine veerg:

„H

Andmeelemendi nr

Andmeelemendi nimetus

7

2/1

Lihtsustatud tollideklaratsioon/eelnevad dokumendid

A

[7]

XY

2/2

Lisateave

C

XY

2/3

Esitatud dokumendid, sertifikaadid ja load, täiendavad viited.

A

[7]

X

2/4

Viitenumber/UCR

C

XY

2/5

LRN

2/6

Tasumise edasilükkamine

B

[53]

Y

2/7

Lao tunnusandmed“

| 3) | 3. rühmas lisatakse veergude H6 ja I1 vahele järgmine veerg: | | „H |
| --- | --- | --- | --- |
| Andmeelemendi nr | Andmeelemendi nimetus | 7 |
| 3/1 | Eksportija | A
  XY |
| 3/2 | Eksportija tunnusnumber | |
| 3/3 | Kaubasaatja – üldtaseme veoleping | |
| 3/4 | Kaubasaatja tunnusnumber – üldtaseme veoleping | |
| 3/5 | Kaubasaatja – alamtaseme veoleping | |
| 3/6 | Kaubasaatja tunnusnumber – alamtasemeveoleping | |
| 3/7 | Kaubasaatja | |
| 3/8 | Kaubasaatja tunnusnumber | |
| 3/9 | Kaubasaaja | |
| 3/10 | Kaubasaaja tunnusnumber | |
| 3/11 | Kaubasaaja – üldtaseme veoleping | |
| 3/12 | Kaubasaaja tunnusnumber – üldtaseme veoleping | |
| 3/13 | Kaubasaaja – alamtaseme veoleping | |
| 3/14 | Kaubasaaja tunnusnumber – alamtaseme veoleping | |
| 3/15 | Importija | A
  [12]
  Y |
| 3/16 | Importija tunnusnumber | A
  [14]
  Y |
| 3/17 | Deklarant | A
  [12]
  Y |
| 3/18 | Deklarandi tunnusnumber | A
  Y |
| 3/19 | Esindaja | A
  [12]
  Y |
| 3/20 | Esindaja tunnusnumber | A
  Y |
| 3/21 | Esindaja staatuse kood | A
  Y |
| 3/22 | Transiidiprotseduuri pidaja | |
| 3/23 | Transiidiprotseduuri pidaja tunnusnumber | |
| 3/24 | Müüja | |
| 3/25 | Müüja tunnusnumber | |
| 3/26 | Ostja | |
| 3/27 | Ostja tunnusnumber | |
| 3/28 | Saabumisest teatava isiku tunnusnumber | |
| 3/29 | Marsruudi muutmisest teatava isiku tunnusnumber | |
| 3/30 | Kaupa tollile esitava isiku tunnusnumber | |
| 3/31 | Vedaja | |
| 3/32 | Vedaja tunnusnumber | |
| 3/33 | Teavitav osaline – üldtaseme veoleping | |
| 3/34 | Teavitava osalise tunnusnumber – üldtaseme veoleping | |
| 3/35 | Teavitav osaline – alamtaseme veoleping | |
| 3/36 | Teavitava osalise tunnusnumber – alamtaseme veoleping | |
| 3/37 | Täiendava(te) tarneahelas osaleja(te) tunnusnumber | |
| 3/38 | Täiendavaid sisenemise ülddeklaratsiooni üksikasju esitava isiku tunnusnumber | |
| 3/39 | Loa omaniku tunnusnumber | |
| 3/40 | Täiendavate makseviidete tunnusnumber | A
  [54]
  XY |
| 3/41 | Selle isiku tunnusnumber, kes esitab kauba tollile deklarandi arvestuskande tegemise või eelnevalt esitatud tollideklaratsiooni korral | |
| 3/42 | Tollikauba manifesti esitava isiku tunnusnumber | |
| 3/43 | Liidu kauba tollistaatuse tõendit taotleva isiku tunnusnumber | |
| 3/44 | Ajutiselt ladustatava kauba liikumise korral kauba saabumisest teatava isiku tunnusnumber | |
| 3/45 | Tagatise andnud isiku tunnusnumber | |
| 3/46 | Tollimaksu maksnud isiku tunnusnumber“ | |

3)

3. rühmas lisatakse veergude H6 ja I1 vahele järgmine veerg:

„H

Andmeelemendi nr

Andmeelemendi nimetus

7

3/1

Eksportija

A

XY

3/2

Eksportija tunnusnumber

3/3

Kaubasaatja – üldtaseme veoleping

3/4

Kaubasaatja tunnusnumber – üldtaseme veoleping

3/5

Kaubasaatja – alamtaseme veoleping

3/6

Kaubasaatja tunnusnumber – alamtasemeveoleping

3/7

Kaubasaatja

3/8

Kaubasaatja tunnusnumber

3/9

Kaubasaaja

3/10

Kaubasaaja tunnusnumber

3/11

Kaubasaaja – üldtaseme veoleping

3/12

Kaubasaaja tunnusnumber – üldtaseme veoleping

3/13

Kaubasaaja – alamtaseme veoleping

3/14

Kaubasaaja tunnusnumber – alamtaseme veoleping

3/15

Importija

A

[12]

Y

3/16

Importija tunnusnumber

A

[14]

Y

3/17

Deklarant

A

[12]

Y

3/18

Deklarandi tunnusnumber

A

Y

3/19

Esindaja

A

[12]

Y

3/20

Esindaja tunnusnumber

A

Y

3/21

Esindaja staatuse kood

A

Y

3/22

Transiidiprotseduuri pidaja

3/23

Transiidiprotseduuri pidaja tunnusnumber

3/24

Müüja

3/25

Müüja tunnusnumber

3/26

Ostja

3/27

Ostja tunnusnumber

3/28

Saabumisest teatava isiku tunnusnumber

3/29

Marsruudi muutmisest teatava isiku tunnusnumber

3/30

Kaupa tollile esitava isiku tunnusnumber

3/31

Vedaja

3/32

Vedaja tunnusnumber

3/33

Teavitav osaline – üldtaseme veoleping

3/34

Teavitava osalise tunnusnumber – üldtaseme veoleping

3/35

Teavitav osaline – alamtaseme veoleping

3/36

Teavitava osalise tunnusnumber – alamtaseme veoleping

3/37

Täiendava(te) tarneahelas osaleja(te) tunnusnumber

3/38

Täiendavaid sisenemise ülddeklaratsiooni üksikasju esitava isiku tunnusnumber

3/39

Loa omaniku tunnusnumber

3/40

Täiendavate makseviidete tunnusnumber

A

[54]

XY

3/41

Selle isiku tunnusnumber, kes esitab kauba tollile deklarandi arvestuskande tegemise või eelnevalt esitatud tollideklaratsiooni korral

3/42

Tollikauba manifesti esitava isiku tunnusnumber

3/43

Liidu kauba tollistaatuse tõendit taotleva isiku tunnusnumber

3/44

Ajutiselt ladustatava kauba liikumise korral kauba saabumisest teatava isiku tunnusnumber

3/45

Tagatise andnud isiku tunnusnumber

3/46

Tollimaksu maksnud isiku tunnusnumber“

| 4) | 3. rühmas, andmeelementi 3/1 käsitlevas reas asendatakse veergudes H1, H3, H4, H5, H6 ja I1 täht „B“ koodiga „A[12]“; |
| --- | --- |

4)

3. rühmas, andmeelementi 3/1 käsitlevas reas asendatakse veergudes H1, H3, H4, H5, H6 ja I1 täht „B“ koodiga „A[12]“;

| 5) | 3. rühmas, andmeelementi 3/2 käsitlevas reas asendatakse veergudes H1, H3, H4, H5, H6 ja I1 täht „B“ koodiga „A[14]“; |
| --- | --- |

5)

3. rühmas, andmeelementi 3/2 käsitlevas reas asendatakse veergudes H1, H3, H4, H5, H6 ja I1 täht „B“ koodiga „A[14]“;

| 6) | 4. rühmas lisatakse veergude H6 ja I1 vahele järgmine veerg: | | „H |
| --- | --- | --- | --- |
| Andmeelemendi nr | Andmeelemendi nimetus | 7 |
| 4/1 | Tarnetingimused | |
| 4/2 | Transpordikulude makseviis | |
| 4/3 | Maksude arvutamine – maksuliik | |
| 4/4 | Maksude arvutamine – maksubaas | |
| 4/5 | Maksude arvutamine – maksumäär | |
| 4/6 | Maksude arvutamine – tasumisele kuuluva maksu summa | |
| 4/7 | Maksude arvutamine – kokku | |
| 4/8 | Maksude arvutamine – makseviis | B
  [53]
  X |
| 4/9 | Juurde- ja mahaarvamised | |
| 4/10 | Kaubaarve vääring | |
| 4/11 | Arve kogusumma | |
| 4/12 | Riigi rahaühik | |
| 4/13 | Väärtuse määramise näitajad | |
| 4/14 | Kaubaartikli hind/maksumus | |
| 4/15 | Vahetuskurss | |
| 4/16 | Väärtuse määramise meetod | |
| 4/17 | Soodustus | |
| 4/18 | Väärtus | A
  X |
| 4/19 | Transpordikulud lõppsihtkohta | A
  XY“ |

6)

4. rühmas lisatakse veergude H6 ja I1 vahele järgmine veerg:

„H

Andmeelemendi nr

Andmeelemendi nimetus

7

4/1

Tarnetingimused

4/2

Transpordikulude makseviis

4/3

Maksude arvutamine – maksuliik

4/4

Maksude arvutamine – maksubaas

4/5

Maksude arvutamine – maksumäär

4/6

Maksude arvutamine – tasumisele kuuluva maksu summa

4/7

Maksude arvutamine – kokku

4/8

Maksude arvutamine – makseviis

B

[53]

X

4/9

Juurde- ja mahaarvamised

4/10

Kaubaarve vääring

4/11

Arve kogusumma

4/12

Riigi rahaühik

4/13

Väärtuse määramise näitajad

4/14

Kaubaartikli hind/maksumus

4/15

Vahetuskurss

4/16

Väärtuse määramise meetod

4/17

Soodustus

4/18

Väärtus

A

X

4/19

Transpordikulud lõppsihtkohta

A

XY“

| 7) | 4. rühmas, andmeelementi 4/18 käsitlevas reas asendatakse veerus „Andmeelemendi nimetus“ sõna „Postiväärtus“ sõnaga „Väärtus“; |
| --- | --- |

7)

4. rühmas, andmeelementi 4/18 käsitlevas reas asendatakse veerus „Andmeelemendi nimetus“ sõna „Postiväärtus“ sõnaga „Väärtus“;

| 8) | 4. rühmas, andmeelementi 4/19 käsitlevas reas asendatakse veerus „Andmeelemendi nimetus“ sõna „Postikulud“ sõnadega „Transpordikulud lõppsihtkohta“; |
| --- | --- |

8)

4. rühmas, andmeelementi 4/19 käsitlevas reas asendatakse veerus „Andmeelemendi nimetus“ sõna „Postikulud“ sõnadega „Transpordikulud lõppsihtkohta“;

| 9) | 6. rühmas lisatakse veergude H6 ja I1 vahele järgmine veerg: | | H„ |
| --- | --- | --- | --- |
| Andmeelemendi nr | Andmeelemendi nimetus | 7 |
| 6/1 | Netomass (kg) | |
| 6/2 | Täiendavad mõõtühikud | A
  [55]
  X |
| 6/3 | Brutomass (kg) – üldtaseme veoleping | |
| 6/4 | Brutomass (kg) – alamtaseme veoleping | |
| 6/5 | Brutomass (kg) | A
  XY |
| 6/6 | Kauba kirjeldus – üldtaseme veoleping | |
| 6/7 | Kauba kirjeldus – alamtaseme veoleping | |
| 6/8 | Kauba kirjeldus | A
  X |
| 6/9 | Pakendiliik | |
| 6/10 | Pakkeüksuste arv | A
  [52]
  X |
| 6/11 | Saatja markeering | |
| 6/12 | ÜRO ohtlike kaupade kood | |
| 6/13 | CUS-kood | |
| 6/14 | Kauba kood – kombineeritud nomenklatuuri kood | A
  X |
| 6/15 | Kauba kood – TARICi kood | |
| 6/16 | Kauba kood – TARICi lisakoodid | |
| 6/17 | Kauba kood – siseriiklik(ud) lisakood(id) | |
| 6/18 | Pakkeüksuste koguarv | |
| 6/19 | Kaubaliik“ | |

9)

6. rühmas lisatakse veergude H6 ja I1 vahele järgmine veerg:

H„

Andmeelemendi nr

Andmeelemendi nimetus

7

6/1

Netomass (kg)

6/2

Täiendavad mõõtühikud

A

[55]

X

6/3

Brutomass (kg) – üldtaseme veoleping

6/4

Brutomass (kg) – alamtaseme veoleping

6/5

Brutomass (kg)

A

XY

6/6

Kauba kirjeldus – üldtaseme veoleping

6/7

Kauba kirjeldus – alamtaseme veoleping

6/8

Kauba kirjeldus

A

X

6/9

Pakendiliik

6/10

Pakkeüksuste arv

A

[52]

X

6/11

Saatja markeering

6/12

ÜRO ohtlike kaupade kood

6/13

CUS-kood

6/14

Kauba kood – kombineeritud nomenklatuuri kood

A

X

6/15

Kauba kood – TARICi kood

6/16

Kauba kood – TARICi lisakoodid

6/17

Kauba kood – siseriiklik(ud) lisakood(id)

6/18

Pakkeüksuste koguarv

6/19

Kaubaliik“

| c) | 3. peatüki 2. jakku lisatakse järgmised märkused:






  Märkuse number | Märkuse kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| „[52] | Postisaadetiste puhul ei ole see teave vajalik. |
| [53] | Seda teavet ei nõuta:






  a) | kui kaup deklareeritakse vabasse ringlusse lubamiseks direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 4. jaos sätestatud kolmandatest riikidest ja territooriumidelt imporditud kaupade kaugmüügi erikorra alusel; või |

c)

3. peatüki 2. jakku lisatakse järgmised märkused:

Märkuse number

Märkuse kirjeldus

„[52]

Postisaadetiste puhul ei ole see teave vajalik.

[53]

Seda teavet ei nõuta:

a)

kui kaup deklareeritakse vabasse ringlusse lubamiseks direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 4. jaos sätestatud kolmandatest riikidest ja territooriumidelt imporditud kaupade kaugmüügi erikorra alusel; või

| b) | kui kaup on mittekaubanduslikku laadi, saadetud kolmandast riigist eraisiku poolt liikmesriigis asuvale eraisikule ja vabastatud nõukogu direktiivi 2006/79/EÜ (*1) artikli 1 kohaselt käibemaksust. |
| --- | --- |

b)

kui kaup on mittekaubanduslikku laadi, saadetud kolmandast riigist eraisiku poolt liikmesriigis asuvale eraisikule ja vabastatud nõukogu direktiivi 2006/79/EÜ (*1) artikli 1 kohaselt käibemaksust.

[54]

See teave on nõutav ainult siis, kui kaup deklareeritakse vabasse ringlusse lubamiseks direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 4. jaos sätestatud kolmandatest riikidest ja territooriumidelt imporditud kaupade kaugmüügi erikorra alusel.

[55]

See teave on nõutav ainult juhul, kui deklaratsioon hõlmab määruse (EÜ) nr 1186/2009 artiklis 27 nimetatud kaupa.

| 2) | II jaotist muudetakse järgmiselt:






  a) | märkuses andmeelemendi 1/6 („Kaubaartikli järjekorranumber“) kohta asendatakse tekst „Andmenõuete tabeli veerud A1–A3, B1–B4, C1, D1, D2, E1, E2, F1a–F1d, F2a–F2c, F3a, F4a, F4b, F4d, F5, G4, G5, H1–H6 ja I1:“ tekstiga „Andmenõuete tabeli veerud A1–A3, B1–B4, C1, D1, D2, E1, E2, F1a–F1d, F2a–F2c, F3a, F4a, F4b, F4d, F5, G4, G5, H1–H7 ja I1:“; |
| --- | --- | --- |

2)

II jaotist muudetakse järgmiselt:

a)

märkuses andmeelemendi 1/6 („Kaubaartikli järjekorranumber“) kohta asendatakse tekst „Andmenõuete tabeli veerud A1–A3, B1–B4, C1, D1, D2, E1, E2, F1a–F1d, F2a–F2c, F3a, F4a, F4b, F4d, F5, G4, G5, H1–H6 ja I1:“ tekstiga „Andmenõuete tabeli veerud A1–A3, B1–B4, C1, D1, D2, E1, E2, F1a–F1d, F2a–F2c, F3a, F4a, F4b, F4d, F5, G4, G5, H1–H7 ja I1:“;

| b) | märkusesse andmeelemendi 2/1 („Lihtsustatud deklaratsioon/eelnevad dokumendid“) kohta lisatakse järgmine tekst:

  „
  Andmenõuete tabeli veerg H7:

  Kui sisenemise ülddeklaratsioon ja tollideklaratsioon esitatakse eraldi, kasutades asjakohast liidu koodi, märkige sisenemise ülddeklaratsiooni või mis tahes muu eelneva dokumendi tolli viitenumber.“; |
| --- | --- |

b)

märkusesse andmeelemendi 2/1 („Lihtsustatud deklaratsioon/eelnevad dokumendid“) kohta lisatakse järgmine tekst:

„
  Andmenõuete tabeli veerg H7:

Kui sisenemise ülddeklaratsioon ja tollideklaratsioon esitatakse eraldi, kasutades asjakohast liidu koodi, märkige sisenemise ülddeklaratsiooni või mis tahes muu eelneva dokumendi tolli viitenumber.“;

| c) | märkusesse andmeelemendi 2/2 („Lisateave“) kohta lisatakse järgmine tekst:

  „
  Andmenõuete tabeli veerg H7:

  Deklarandi esitatud teave, mida võib pidada kasulikuks asjaomase kauba vabasse ringlusse lubamisel.“; |
| --- | --- |

c)

märkusesse andmeelemendi 2/2 („Lisateave“) kohta lisatakse järgmine tekst:

„
  Andmenõuete tabeli veerg H7:

Deklarandi esitatud teave, mida võib pidada kasulikuks asjaomase kauba vabasse ringlusse lubamisel.“;

| d) | märkusesse andmeelemendi 2/4 kohta („Viitenumber/UCR“) lisatakse järgmine tekst:

  „
  Andmenõuete tabeli veerg H7:

  Seda teavet võib kasutada tehingutunnuse märkimiseks, kui kaup deklareeritakse vabasse ringlusse lubamiseks direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 4. jaos sätestatud kolmandatest riikidest ja territooriumidelt imporditud kaupade kaugmüügi erikorra alusel.“; |
| --- | --- |

d)

märkusesse andmeelemendi 2/4 kohta („Viitenumber/UCR“) lisatakse järgmine tekst:

„
  Andmenõuete tabeli veerg H7:

Seda teavet võib kasutada tehingutunnuse märkimiseks, kui kaup deklareeritakse vabasse ringlusse lubamiseks direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 4. jaos sätestatud kolmandatest riikidest ja territooriumidelt imporditud kaupade kaugmüügi erikorra alusel.“;

| e) | märkuseid andmeelemendi 3/1 („Eksportija“) kohta muudetakse järgmiselt:






  1) | tekst „Kõik asjakohased andmenõuete tabeli veerud, mida kasutatakse:“ asendatakse tekstiga: „Andmenõuete tabeli veerud B1–B4, C1 ja E1:“; |
| --- | --- | --- |

e)

märkuseid andmeelemendi 3/1 („Eksportija“) kohta muudetakse järgmiselt:

1)

tekst „Kõik asjakohased andmenõuete tabeli veerud, mida kasutatakse:“ asendatakse tekstiga: „Andmenõuete tabeli veerud B1–B4, C1 ja E1:“;

| 2) | lisatakse järgmine tekst:

  „
  Andmenõuete tabeli veerud H6 ja H7:

  Sisestage kaupa saatva isiku täielik nimi ja aadress, nagu on märgitud veo tellinud osalise veolepingus.“; |
| --- | --- |

2)

lisatakse järgmine tekst:

„
  Andmenõuete tabeli veerud H6 ja H7:

Sisestage kaupa saatva isiku täielik nimi ja aadress, nagu on märgitud veo tellinud osalise veolepingus.“;

| f) | märkuses andmeelemendi 3/17 („Deklarant“) kohta asendatakse tekst „Andmenõuete tabeli veerud H1–H6 ja I1:“ tekstiga „Andmenõuete tabeli veerud H1–H7 ja I1:“; |
| --- | --- |

f)

märkuses andmeelemendi 3/17 („Deklarant“) kohta asendatakse tekst „Andmenõuete tabeli veerud H1–H6 ja I1:“ tekstiga „Andmenõuete tabeli veerud H1–H7 ja I1:“;

| g) | märkuses andmeelemendi 3/18 („Deklarandi tunnusnumber“) kohta asendatakse tekst „Andmenõuete tabeli veerud B1–B4, C1, G4, H1–H5 ja I1:“ tekstiga: „Andmenõuete tabeli veerud B1–B4, C1, G4, H1–H7 ja I1:“; |
| --- | --- |

g)

märkuses andmeelemendi 3/18 („Deklarandi tunnusnumber“) kohta asendatakse tekst „Andmenõuete tabeli veerud B1–B4, C1, G4, H1–H5 ja I1:“ tekstiga: „Andmenõuete tabeli veerud B1–B4, C1, G4, H1–H7 ja I1:“;

| h) | märkusesse andmeelemendi 3/40 („Täiendavate makseviidete tunnusnumber“) kohta lisatakse järgmine tekst:

  „Kui kaup deklareeritakse vabasse ringlusse lubamiseks direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 4. jaos sätestatud kolmandatest riikidest ja territooriumidelt imporditud kaupade kaugmüügi erikorra alusel, esitatakse selle erikorra kasutamiseks väljastatud käibemaksukohustuslasena registreerimise number.“; |
| --- | --- |

h)

märkusesse andmeelemendi 3/40 („Täiendavate makseviidete tunnusnumber“) kohta lisatakse järgmine tekst:

„Kui kaup deklareeritakse vabasse ringlusse lubamiseks direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 4. jaos sätestatud kolmandatest riikidest ja territooriumidelt imporditud kaupade kaugmüügi erikorra alusel, esitatakse selle erikorra kasutamiseks väljastatud käibemaksukohustuslasena registreerimise number.“;

| i) | märkuseid andmeelemendi 4/18 („Postiväärtus“) kohta muudetakse järgmiselt:






  1) | sõna „Postiväärtus“ asendatakse sõnaga „Väärtus“; |
| --- | --- | --- |

i)

märkuseid andmeelemendi 4/18 („Postiväärtus“) kohta muudetakse järgmiselt:

1)

sõna „Postiväärtus“ asendatakse sõnaga „Väärtus“;

| 2) | tekst „Kõik asjakohased andmenõuete tabeli veerud, mida kasutatakse:“ asendatakse tekstiga: „Andmenõuete tabeli veerg H6:“; |
| --- | --- |

2)

tekst „Kõik asjakohased andmenõuete tabeli veerud, mida kasutatakse:“ asendatakse tekstiga: „Andmenõuete tabeli veerg H6:“;

| 3) | lisatakse järgmine tekst:

  „
  Andmenõuete tabeli veerg H7:

  Kauba tegelik väärtus ühiku kohta arve vääringus.“; |
| --- | --- |

3)

lisatakse järgmine tekst:

„
  Andmenõuete tabeli veerg H7:

Kauba tegelik väärtus ühiku kohta arve vääringus.“;

| j) | märkuseid andmeelemendi 4/19 („Postikulud“) kohta muudetakse järgmiselt:






  1) | sõna „Postikulud“ asendatakse sõnadega „Transpordikulud lõppsihtkohta“; |
| --- | --- | --- |

j)

märkuseid andmeelemendi 4/19 („Postikulud“) kohta muudetakse järgmiselt:

1)

sõna „Postikulud“ asendatakse sõnadega „Transpordikulud lõppsihtkohta“;

| 2) | tekst „Kõik asjakohased andmenõuete tabeli veerud, mida kasutatakse:“ asendatakse tekstiga: „Andmenõuete tabeli veerg H6:“; |
| --- | --- |

2)

tekst „Kõik asjakohased andmenõuete tabeli veerud, mida kasutatakse:“ asendatakse tekstiga: „Andmenõuete tabeli veerg H6:“;

| 3) | lisatakse järgmine tekst:

  „
  Andmenõuete tabeli veerg H7:

  Transpordikulud lõppsihtkohani arve vääringus.“; |
| --- | --- |

3)

lisatakse järgmine tekst:

„
  Andmenõuete tabeli veerg H7:

Transpordikulud lõppsihtkohani arve vääringus.“;

| k) | märkuses andmeelemendi 6/8 („Kauba kirjeldus“) kohta asendatakse tekst „Andmenõuete tabeli veerud D3, G4, G5 ja H6:“ tekstiga: „Andmenõuete tabeli veerud D3, G4, G5, H6 ja H7:“; |
| --- | --- |

k)

märkuses andmeelemendi 6/8 („Kauba kirjeldus“) kohta asendatakse tekst „Andmenõuete tabeli veerud D3, G4, G5 ja H6:“ tekstiga: „Andmenõuete tabeli veerud D3, G4, G5, H6 ja H7:“;

| l) | märkusesse andmeelemendi 6/14 („Kauba kood – kombineeritud nomenklatuuri kood“) kohta lisatakse järgmine tekst:

  „
  Andmenõuete tabeli veerg H7:

  Märkige deklareeritud kauba kuuekohaline harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri kood.“ |
| --- | --- |

l)

märkusesse andmeelemendi 6/14 („Kauba kood – kombineeritud nomenklatuuri kood“) kohta lisatakse järgmine tekst:

„
  Andmenõuete tabeli veerg H7:

Märkige deklareeritud kauba kuuekohaline harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri kood.“

---

(*1)  Nõukogu 5. oktoobri 2006. aasta direktiiv 2006/79/EÜ kolmandatest riikidest imporditavate mittekaubanduslikku laadi kaupade väikesaadetiste maksuvabastuse kohta (ELT L 286, 17.10.2006, lk 15).“;

---

OTSUSED

| 5.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/13 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/13

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2019/1144,

17. detsember 2018,

Riigiabi SA.36086 (2016/C) (ex 2016/NN) kohta, mida Rumeenia andis ettevõtjale Oltchim SA

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 8592 all)

(Ainult rumeeniakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | 17. juulil 2009 teavitasid Rumeenia ametiasutused komisjoni kavatsusest konverteerida ettevõtjal Oltchim S.A. (edaspidi „Oltchim“) riigi ees olev võlg omakapitaliks. Komisjoni 7. märtsi 2012. aasta otsusega 2013/246/EL (2) juhtumi SA.29041 (toetusmeetmed ettevõtjale Oltchim SA Râmnicu Vâlcea) kohta (edaspidi „komisjoni 2012. aasta otsus“) tegi komisjon järelduse, et 1 049 miljoni Rumeenia leu (231 miljoni euro) suuruse võla konverteerimine ei kujutanud endast riigiabi. See järeldus põhines Rumeenia valitsuse kindlal plaanil Oltchim täielikult erastada, kaasa arvatud erastada kogu osalus, mille riigiasutused võla omakapitaliks konverteerimise tulemusena saavad. |
| --- | --- |

(1)

17. juulil 2009 teavitasid Rumeenia ametiasutused komisjoni kavatsusest konverteerida ettevõtjal Oltchim S.A. (edaspidi „Oltchim“) riigi ees olev võlg omakapitaliks. Komisjoni 7. märtsi 2012. aasta otsusega 2013/246/EL (2) juhtumi SA.29041 (toetusmeetmed ettevõtjale Oltchim SA Râmnicu Vâlcea) kohta (edaspidi „komisjoni 2012. aasta otsus“) tegi komisjon järelduse, et 1 049 miljoni Rumeenia leu (231 miljoni euro) suuruse võla konverteerimine ei kujutanud endast riigiabi. See järeldus põhines Rumeenia valitsuse kindlal plaanil Oltchim täielikult erastada, kaasa arvatud erastada kogu osalus, mille riigiasutused võla omakapitaliks konverteerimise tulemusena saavad.

2

| (2) | Pärast ebaõnnestunud katset Oltchim erastada võtsid Rumeenia ametiasutused komisjoniga 2012. aasta oktoobris ühendust, et koostada ametlik teade Oltchimile antava päästmisabi kohta (registreeritud numbri SA.35558 all). |
| --- | --- |

(2)

Pärast ebaõnnestunud katset Oltchim erastada võtsid Rumeenia ametiasutused komisjoniga 2012. aasta oktoobris ühendust, et koostada ametlik teade Oltchimile antava päästmisabi kohta (registreeritud numbri SA.35558 all).

| (3) | 2012. aasta novembris teatati ajakirjanduses, et Rumeenia ametiasutused olid sõlminud Oltchimi kreeditorpankadega kokkuleppe Oltchimi tootmistegevuse taastamise rahastamiseks. Sellega seoses otsustas komisjon algatada ex officio juhtumi, mis on registreeritud numbri SA.36086 all, ning palus 18. jaanuari 2013. aasta kirjas Rumeenial teavet esitada. Rumeenia vastas sellele teabenõudele 7. veebruaril 2013. Komisjon palus 18. veebruaril 2013 lisateavet ja Rumeenia vastas 11. märtsil 2013. Rumeenia esitas lisateavet 2013. aasta juuni kohtumisel ja 25. septembri 2013. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(3)

2012. aasta novembris teatati ajakirjanduses, et Rumeenia ametiasutused olid sõlminud Oltchimi kreeditorpankadega kokkuleppe Oltchimi tootmistegevuse taastamise rahastamiseks. Sellega seoses otsustas komisjon algatada ex officio juhtumi, mis on registreeritud numbri SA.36086 all, ning palus 18. jaanuari 2013. aasta kirjas Rumeenial teavet esitada. Rumeenia vastas sellele teabenõudele 7. veebruaril 2013. Komisjon palus 18. veebruaril 2013 lisateavet ja Rumeenia vastas 11. märtsil 2013. Rumeenia esitas lisateavet 2013. aasta juuni kohtumisel ja 25. septembri 2013. aasta kirjas.

ex officio

| (4) | Komisjon palus lisateavet 5. augusti 2014. aasta, 16. oktoobri 2014. aasta ja 3. märtsi 2015. aasta kirjadega, millele Rumeenia vastas 15. septembril 2014, 26. novembril 2014, 26. märtsil 2015 ja 16. aprillil 2015. 11. mail 2015 palus komisjon lisateavet, mille Rumeenia esitas 26. mai 2015. aasta kohtumisel ning 10. juuni 2015. aasta ja 25. juuni 2015. aasta kirjades. 3. septembril 2015 palus komisjon lisateavet, mille Rumeenia esitas 10. septembril 2015. Samuti esitas Rumeenia 22. oktoobril 2015 omaalgatuslikult teavet ning taotles kohtumisi, mis toimusid 23. oktoobril 2015 ja 22. jaanuaril 2016. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon palus lisateavet 5. augusti 2014. aasta, 16. oktoobri 2014. aasta ja 3. märtsi 2015. aasta kirjadega, millele Rumeenia vastas 15. septembril 2014, 26. novembril 2014, 26. märtsil 2015 ja 16. aprillil 2015. 11. mail 2015 palus komisjon lisateavet, mille Rumeenia esitas 26. mai 2015. aasta kohtumisel ning 10. juuni 2015. aasta ja 25. juuni 2015. aasta kirjades. 3. septembril 2015 palus komisjon lisateavet, mille Rumeenia esitas 10. septembril 2015. Samuti esitas Rumeenia 22. oktoobril 2015 omaalgatuslikult teavet ning taotles kohtumisi, mis toimusid 23. oktoobril 2015 ja 22. jaanuaril 2016.

| (5) | 8. aprilli 2016. aasta kirjaga teatas komisjon Rumeeniale oma otsusest algatada seoses juhtumiga SA.36086 ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohane menetlus. Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama abi kohta märkusi. |
| --- | --- |

(5)

8. aprilli 2016. aasta kirjaga teatas komisjon Rumeeniale oma otsusest algatada seoses juhtumiga SA.36086 ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohane menetlus. Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama abi kohta märkusi.

Euroopa Liidu Teatajas

3

| (6) | Komisjon sai esimesed märkused Rumeenialt (15. juuni 2016) ja neljalt huvitatud isikult. Kolmandate isikute märkused edastati Rumeeniale, kellele anti võimalus vastata; Rumeenia märkused saadi 28. novembri 2016. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon sai esimesed märkused Rumeenialt (15. juuni 2016) ja neljalt huvitatud isikult. Kolmandate isikute märkused edastati Rumeeniale, kellele anti võimalus vastata; Rumeenia märkused saadi 28. novembri 2016. aasta kirjaga.

| (7) | 29. juuli 2016. aasta kirjas tegi Rumeenia ettepaneku muuta Oltchimi müügiprotsessi, et tagada majandusliku järjepidevuse puudumine. Rumeenia ametiasutused esitasid lisateavet (14. septembril 2016, 4. novembril 2016 ja 5. detsembril 2016) ning muutsid esialgse müügiprotsessi tingimusi. |
| --- | --- |

(7)

29. juuli 2016. aasta kirjas tegi Rumeenia ettepaneku muuta Oltchimi müügiprotsessi, et tagada majandusliku järjepidevuse puudumine. Rumeenia ametiasutused esitasid lisateavet (14. septembril 2016, 4. novembril 2016 ja 5. detsembril 2016) ning muutsid esialgse müügiprotsessi tingimusi.

| (8) | Pärast eelmainitud teabevahetust esitas nõustamisfirma AT Kearney kui Oltchimi esindaja (edaspidi „müüja“) 27. jaanuaril 2017, 4. aprillil 2017, 25. juulil 2017, 15. septembril 2017, 21. novembril 2017, 18. jaanuaril 2018 ja 16. juulil 2018 järjestikused aruanded edusammude kohta Oltchimi varade müügis (4). |
| --- | --- |

(8)

Pärast eelmainitud teabevahetust esitas nõustamisfirma AT Kearney kui Oltchimi esindaja (edaspidi „müüja“) 27. jaanuaril 2017, 4. aprillil 2017, 25. juulil 2017, 15. septembril 2017, 21. novembril 2017, 18. jaanuaril 2018 ja 16. juulil 2018 järjestikused aruanded edusammude kohta Oltchimi varade müügis (4).

4

| (9) | Müügiprotsessi sekkus mitu kolmandat isikut ja Rumeenia ametiasutused esitasid märkused kõigi nende sekkumiste kohta. |
| --- | --- |

(9)

Müügiprotsessi sekkus mitu kolmandat isikut ja Rumeenia ametiasutused esitasid märkused kõigi nende sekkumiste kohta.

| (10) | Rumeeniale esitati 26. jaanuaril 2018 täiendav teabenõue, millele Rumeenia vastas 16. mail 2018. |
| --- | --- |

(10)

Rumeeniale esitati 26. jaanuaril 2018 täiendav teabenõue, millele Rumeenia vastas 16. mail 2018.

2.   TAUST

TAUST

2.1.   Abisaaja

Abisaaja

| (11) | Oltchim on üks suurimaid naftakeemiaettevõtjaid Rumeenias ja Kagu-Euroopas. Rumeenia riigile kuulub äriühingus (praegu majandusministeeriumi kaudu) 54,8 % suurune kontrollosalus. |
| --- | --- |

(11)

Oltchim on üks suurimaid naftakeemiaettevõtjaid Rumeenias ja Kagu-Euroopas. Rumeenia riigile kuulub äriühingus (praegu majandusministeeriumi kaudu) 54,8 % suurune kontrollosalus.

| (12) | Oltchim toodab peamiselt vedelat naatriumhüdroksiidi, propüleenoksiid-polüoole, plastifikaatoreid ja oksoalkohole. Oltchim on suurim vedela naatriumhüdroksiidi tootja Euroopa turul (turuosa ELi turul oli 2015. aastal 41 %), Kesk-Euroopa ainus naatriumhüdroksiidi pärlite tootja ning Rumeenia ainus ja Euroopas suuruselt kolmas polüvinüülkloriidi ja polüeetrite tootja. Oltchim ekspordib üle 74 % oma toodangust Euroopa riikidesse ja Euroopast väljapoole (5). |
| --- | --- |

(12)

Oltchim toodab peamiselt vedelat naatriumhüdroksiidi, propüleenoksiid-polüoole, plastifikaatoreid ja oksoalkohole. Oltchim on suurim vedela naatriumhüdroksiidi tootja Euroopa turul (turuosa ELi turul oli 2015. aastal 41 %), Kesk-Euroopa ainus naatriumhüdroksiidi pärlite tootja ning Rumeenia ainus ja Euroopas suuruselt kolmas polüvinüülkloriidi ja polüeetrite tootja. Oltchim ekspordib üle 74 % oma toodangust Euroopa riikidesse ja Euroopast väljapoole (5).

5

| (13) | Oltchim on peamine tööstusvaldkonna tööandja Vâlceas (Rumeenia piirkond, mis saab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt abi). 2015. aastal oli Oltchimil 2 208 töötajat, kellest 1 982 töötas Râmnicu Vâlcea tootmiskohas ja 226 Pitești tootmiskohas Bradu naftakeemiaüksuses. |
| --- | --- |

(13)

Oltchim on peamine tööstusvaldkonna tööandja Vâlceas (Rumeenia piirkond, mis saab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt abi). 2015. aastal oli Oltchimil 2 208 töötajat, kellest 1 982 töötas Râmnicu Vâlcea tootmiskohas ja 226 Pitești tootmiskohas Bradu naftakeemiaüksuses.

2.2.   Asjaolud

Asjaolud

2.2.1.   Oltchimi võlg riigi ees ja ebaõnnestunud erastamiskatsed (1995–2011)

Oltchimi võlg riigi ees ja ebaõnnestunud erastamiskatsed (1995–2011)

| (14) | Oltchimil on pikk majandusraskuste ajalugu. Ajavahemikul 1995–2000 võttis ta mitu riigigarantiidega kommertslaenu. Oltchim polnud võimeline laene tagasi maksma ja pangad realiseerisid riigigarantiid. 2002. aastal kandis rahandusministeerium riigigarantiide sissenõudmisest tuleneva Oltchimi võla üle Rumeenia erastamisagentuurile (edaspidi „AAAS“) (6). Rahandusministeerium jätkas riigigarantiide alusel maksete tegemist 2006. aasta detsembrini ning kandis taas AAASile üle kõik nõuded, mis olid seotud käiku lastud garantiide alusel tehtavate järgnevate maksetega. |
| --- | --- |

(14)

Oltchimil on pikk majandusraskuste ajalugu. Ajavahemikul 1995–2000 võttis ta mitu riigigarantiidega kommertslaenu. Oltchim polnud võimeline laene tagasi maksma ja pangad realiseerisid riigigarantiid. 2002. aastal kandis rahandusministeerium riigigarantiide sissenõudmisest tuleneva Oltchimi võla üle Rumeenia erastamisagentuurile (edaspidi „AAAS“) (6). Rahandusministeerium jätkas riigigarantiide alusel maksete tegemist 2006. aasta detsembrini ning kandis taas AAASile üle kõik nõuded, mis olid seotud käiku lastud garantiide alusel tehtavate järgnevate maksetega.

6

| (15) | 2007.–2012. aastal halvenes Oltchimi finantsseisund, tema aruanded kajastasid süsteemselt tegevuskahjumi suurenemist, kumuleerunud puudujääki ja negatiivseid omavahendeid. 31. detsembril 2012 (enne maksejõuetust) näitasid Oltchimi aruanded 62,9 miljoni euro suurust tegevuskahjumit, 127,8 miljoni euro suurust puhaskahjumit ja 383 miljoni euro suurust kumuleerunud puudujääki. |
| --- | --- |

(15)

2007.–2012. aastal halvenes Oltchimi finantsseisund, tema aruanded kajastasid süsteemselt tegevuskahjumi suurenemist, kumuleerunud puudujääki ja negatiivseid omavahendeid. 31. detsembril 2012 (enne maksejõuetust) näitasid Oltchimi aruanded 62,9 miljoni euro suurust tegevuskahjumit, 127,8 miljoni euro suurust puhaskahjumit ja 383 miljoni euro suurust kumuleerunud puudujääki.

| (16) | Rumeenia üritas Oltchimit mitu korda erastada (2001., 2003., 2006., 2007. ja 2008. aastal), aga kõik katsed ebaõnnestusid. |
| --- | --- |

(16)

Rumeenia üritas Oltchimit mitu korda erastada (2001., 2003., 2006., 2007. ja 2008. aastal), aga kõik katsed ebaõnnestusid.

| (17) | 2001. aastal pidas riik Kanada kaevandusettevõttega Exall Resources läbirääkimisi ja sõlmis lepingu 53,2 % suuruse osaluse müümise kohta. Kuna ostja ei suutnud aktsiate eest tasuda (10 miljonit USA dollarit, mis on umbes 8,9 miljonit eurot) (7) ega tagada lubatud tehnoloogia- ja keskkonnainvesteeringuid, tehingut ei jätkatud (8). 2002. aastal otsustas riik kuulutada välja uue erastamiskutse, konverteerides AVASi (AAASi eelkäija) võla omakapitaliks. Pakkumiste esitamise tähtaega lükati aga kaks korda edasi ning arvestades võimaliku investori ja vähemusaktsionäride vastuseisu, sealhulgas hagi esitamist kohtusse, võeti pakkumine 2003. aastal tagasi (9). Pärast 2003. aastal esialgu heaks kiidetud võla konverteerimise tühistamist 2006. aastal üritasid Rumeenia ametiasutused Oltchimit 2006. ja 2008. aastal taas koos võlaga erastada. Rumeenia ametiasutuste sõnul polnud aga ükski investor sellistel tingimustel Oltchimi ostmisest huvitatud (10). |
| --- | --- |

(17)

2001. aastal pidas riik Kanada kaevandusettevõttega Exall Resources läbirääkimisi ja sõlmis lepingu 53,2 % suuruse osaluse müümise kohta. Kuna ostja ei suutnud aktsiate eest tasuda (10 miljonit USA dollarit, mis on umbes 8,9 miljonit eurot) (7) ega tagada lubatud tehnoloogia- ja keskkonnainvesteeringuid, tehingut ei jätkatud (8). 2002. aastal otsustas riik kuulutada välja uue erastamiskutse, konverteerides AVASi (AAASi eelkäija) võla omakapitaliks. Pakkumiste esitamise tähtaega lükati aga kaks korda edasi ning arvestades võimaliku investori ja vähemusaktsionäride vastuseisu, sealhulgas hagi esitamist kohtusse, võeti pakkumine 2003. aastal tagasi (9). Pärast 2003. aastal esialgu heaks kiidetud võla konverteerimise tühistamist 2006. aastal üritasid Rumeenia ametiasutused Oltchimit 2006. ja 2008. aastal taas koos võlaga erastada. Rumeenia ametiasutuste sõnul polnud aga ükski investor sellistel tingimustel Oltchimi ostmisest huvitatud (10).

7

8

9

10

2.2.2.   Komisjoni 2012. aasta otsus

Komisjoni 2012. aasta otsus

| (18) | Oma 2012. aasta otsusega otsustas komisjon, et kavatsus muuta 1 049 miljoni Rumeenia leu (11) (umbes 231 miljoni euro) suurune võlg AAASi ees omakapitaliks ei hõlma riigiabi. See otsus põhines Rumeenia kindlal plaanil erastada hiljemalt 2012. aasta mai lõpuks kogu riigi osalus, mis võla konverteerimisest tuleneb, nagu on väljendatud toonaste peaministrite kahes kirjas (12). |
| --- | --- |

(18)

Oma 2012. aasta otsusega otsustas komisjon, et kavatsus muuta 1 049 miljoni Rumeenia leu (11) (umbes 231 miljoni euro) suurune võlg AAASi ees omakapitaliks ei hõlma riigiabi. See otsus põhines Rumeenia kindlal plaanil erastada hiljemalt 2012. aasta mai lõpuks kogu riigi osalus, mis võla konverteerimisest tuleneb, nagu on väljendatud toonaste peaministrite kahes kirjas (12).

11

12

| (19) | Komisjon asus sellele seisukohale, olles kriitiliselt analüüsinud sõltumatute nõustajate koostatud aruandeid, (13) mille Rumeenia ametiasutused olid menetluse käigus esitanud. Nendes aruannetes võrreldi Oltchimi likvideerimisest ja erastamisest saadavat tulu. Likvideerimisstsenaariumi korral oli Oltchimi vara hinnanguline väärtus 692 055 000 Rumeenia leud (152,2 miljonit eurot), millest 264 119 000 leud moodustasid panditud varad ja 427 936 000 leud pantimata varad (14). |
| --- | --- |

(19)

Komisjon asus sellele seisukohale, olles kriitiliselt analüüsinud sõltumatute nõustajate koostatud aruandeid, (13) mille Rumeenia ametiasutused olid menetluse käigus esitanud. Nendes aruannetes võrreldi Oltchimi likvideerimisest ja erastamisest saadavat tulu. Likvideerimisstsenaariumi korral oli Oltchimi vara hinnanguline väärtus 692 055 000 Rumeenia leud (152,2 miljonit eurot), millest 264 119 000 leud moodustasid panditud varad ja 427 936 000 leud pantimata varad (14).

13

14

| (20) | Raiffeiseni 2011. aasta aruande kohaselt oleks AAAS likvideerimisstsenaariumi korral saanud umbes 105,4 miljonit leud (umbes 23 miljonit eurot), mis moodustab 12 % tema nõude kogusummast. |
| --- | --- |

(20)

Raiffeiseni 2011. aasta aruande kohaselt oleks AAAS likvideerimisstsenaariumi korral saanud umbes 105,4 miljonit leud (umbes 23 miljonit eurot), mis moodustab 12 % tema nõude kogusummast.

| (21) | Seda summat võrreldi AAASi nõude väärusega võla konverteerimise ja erastamise stsenaariumis. Selle stsenaariumi korral oli Oltchimi hinnanguline turuväärtus olenevalt äriühingu väärtuse hindamiseks kasutatud meetodist 28–97 miljonit eurot. Pärast tema võla konverteerimist omakapitaliks ja sellele järgnevat erastamist oleks AAAS saanud 22,9–79,5 miljonit eurot (15). |
| --- | --- |

(21)

Seda summat võrreldi AAASi nõude väärusega võla konverteerimise ja erastamise stsenaariumis. Selle stsenaariumi korral oli Oltchimi hinnanguline turuväärtus olenevalt äriühingu väärtuse hindamiseks kasutatud meetodist 28–97 miljonit eurot. Pärast tema võla konverteerimist omakapitaliks ja sellele järgnevat erastamist oleks AAAS saanud 22,9–79,5 miljonit eurot (15).

15

| (22) | Seda võrdlust silmas pidades tegi komisjon järelduse, et „kui Oltchim pärast võla omakapitaliks muutmist kiiresti täielikult erastatakse, ei anna teada antud meede (võla omakapitaliks muutmine, millele järgneb täielik erastamine) Oltchimile eelist, sest selle meetmega saab avaliku sektori võlausaldaja AVAS tagasi rohkem kui ettevõtja likvideerimise korral. Sellega seoses peab komisjon meeles Rumeenia ametivõimude antud lubadust erastada ettevõtja täielikult 31. maiks 2012
  “ (16). |
| --- | --- |

(22)

Seda võrdlust silmas pidades tegi komisjon järelduse, et „kui Oltchim pärast võla omakapitaliks muutmist kiiresti täielikult erastatakse, ei anna teada antud meede (võla omakapitaliks muutmine, millele järgneb täielik erastamine) Oltchimile eelist, sest selle meetmega saab avaliku sektori võlausaldaja AVAS tagasi rohkem kui ettevõtja likvideerimise korral. Sellega seoses peab komisjon meeles Rumeenia ametivõimude antud lubadust erastada ettevõtja täielikult 31. maiks 2012
  “ (16).

kui Oltchim pärast võla omakapitaliks muutmist kiiresti täielikult erastatakse, ei anna teada antud meede (võla omakapitaliks muutmine, millele järgneb täielik erastamine) Oltchimile eelist, sest selle meetmega saab avaliku sektori võlausaldaja AVAS tagasi rohkem kui ettevõtja likvideerimise korral. Sellega seoses peab komisjon meeles Rumeenia ametivõimude antud lubadust erastada ettevõtja täielikult 31. maiks 2012

16

| (23) | Oltchim ei konverteerinud aga oma võlgu AAASi ees omakapitaliks, nagu komisjoni 2012. aasta otsuses heaks kiidetud. Tootmine oli 2012. aasta augustis just peatatud pärast seda, kui Oltchimi peamine elektritarnija Electrica S.A. (edaspidi „Electrica“) keeldus teenuseid tasuta osutamast. |
| --- | --- |

(23)

Oltchim ei konverteerinud aga oma võlgu AAASi ees omakapitaliks, nagu komisjoni 2012. aasta otsuses heaks kiidetud. Tootmine oli 2012. aasta augustis just peatatud pärast seda, kui Oltchimi peamine elektritarnija Electrica S.A. (edaspidi „Electrica“) keeldus teenuseid tasuta osutamast.

| (24) | Vahetult pärast Oltchimi tegevuse peatumist hakkasid Rumeenia ametiasutused saatma avalikkusele selgeid signaale oma valmiduse kohta teha kõik võimalik Oltchimi päästmiseks. Üksnes mõni päev enne erastamiskuupäeva märkis Rumeenia tollane majandusminister, et Oltchimi tootmise taastamiseks kulub 2–4 nädalat. Ta ütles, et oli „arutanud seda kompleksi juhtkonnaga, kellel on kavas rajatised taaskäivitada“ (17). |
| --- | --- |

(24)

Vahetult pärast Oltchimi tegevuse peatumist hakkasid Rumeenia ametiasutused saatma avalikkusele selgeid signaale oma valmiduse kohta teha kõik võimalik Oltchimi päästmiseks. Üksnes mõni päev enne erastamiskuupäeva märkis Rumeenia tollane majandusminister, et Oltchimi tootmise taastamiseks kulub 2–4 nädalat. Ta ütles, et oli „arutanud seda kompleksi juhtkonnaga, kellel on kavas rajatised taaskäivitada“ (17).

arutanud seda kompleksi juhtkonnaga, kellel on kavas rajatised taaskäivitada

17

| (25) | Erastamisprotsess ebaõnnestus 22. septembril 2012, kui siseriiklikes kohtutes olid veel pooleli mõned erastamisprotsessiga seotud kohtuasjad (18). |
| --- | --- |

(25)

Erastamisprotsess ebaõnnestus 22. septembril 2012, kui siseriiklikes kohtutes olid veel pooleli mõned erastamisprotsessiga seotud kohtuasjad (18).

18

2.2.3.   Oltchimi seisund pärast ebaõnnestunud erastamist 22. septembril 2012

Oltchimi seisund pärast ebaõnnestunud erastamist 22. septembril 2012

| (26) | Pärast erastamise ebaõnnestumist halvenes Oltchimi finantsseisund veel enam. Erastamise ebaõnnestumisele vahetult järgneval ajavahemikul kinnitasid Rumeenia ametiasutused taas oma valmidust teha kõik vajalik Oltchimi päästmiseks (19). |
| --- | --- |

(26)

Pärast erastamise ebaõnnestumist halvenes Oltchimi finantsseisund veel enam. Erastamise ebaõnnestumisele vahetult järgneval ajavahemikul kinnitasid Rumeenia ametiasutused taas oma valmidust teha kõik vajalik Oltchimi päästmiseks (19).

19

| (27) | 1. oktoobril 2012 otsustati, et vaja on uut strateegiat Oltchimi tegevuse ettevalmistamiseks, sealhulgas rahalist toetust päästmisabi kujul. Samal ajal avaldatud artiklis selgitas tolleaegne Rumeenia peaminister, et erastamisprotsess on luhtunud ja lisas, et: „[p]eame nüüd selgitama varuplaani tegevuse taaskäivitamiseks, töökohtade säilitamiseks ja uueks erastamisprotsessiks valmistumiseks väga erinevates, märkimisväärselt paranenud tingimustes.“ (20) Samuti teatas peaminister äriühingu päästmiseks mitme võlausaldajaga sõlmitavast tulevasest kokkuleppest: „Oltchimi taaskäivitamiskava esitletakse neljapäeval ning selles on kirjeldatud järgmisi samme seoses Vâlcea tehasega [...]. Majanduse, kaubanduse ja ettevõtluskeskkonna minister [...] ning rahandusminister hakkavad pidama ametlikke arutelusid kõigi peamiste võlausaldajatega: AVASi ja Electricaga ning kolme pangaga, kes on samuti Oltchimi peamised võlausaldajad: BCR, Banca Transilvania ja CEC. Koos nendega esitleme neljapäeval Oltchimi taaskäivitamise kava, milles on selgelt kehtestatud vajalikud meetmed uueks juhtimiseks Oltchimis, et rahastada tootmise taaskäivitamist, tegevusperioodi, maksmata töötasude maksmist ja valmistumist erastamiseks, mis toimub tõenäoliselt 2013. aastal praegustest erinevatel tingimustel“ (21). |
| --- | --- |

(27)

1. oktoobril 2012 otsustati, et vaja on uut strateegiat Oltchimi tegevuse ettevalmistamiseks, sealhulgas rahalist toetust päästmisabi kujul. Samal ajal avaldatud artiklis selgitas tolleaegne Rumeenia peaminister, et erastamisprotsess on luhtunud ja lisas, et: „[p]eame nüüd selgitama varuplaani tegevuse taaskäivitamiseks, töökohtade säilitamiseks ja uueks erastamisprotsessiks valmistumiseks väga erinevates, märkimisväärselt paranenud tingimustes.“ (20) Samuti teatas peaminister äriühingu päästmiseks mitme võlausaldajaga sõlmitavast tulevasest kokkuleppest: „Oltchimi taaskäivitamiskava esitletakse neljapäeval ning selles on kirjeldatud järgmisi samme seoses Vâlcea tehasega [...]. Majanduse, kaubanduse ja ettevõtluskeskkonna minister [...] ning rahandusminister hakkavad pidama ametlikke arutelusid kõigi peamiste võlausaldajatega: AVASi ja Electricaga ning kolme pangaga, kes on samuti Oltchimi peamised võlausaldajad: BCR, Banca Transilvania ja CEC. Koos nendega esitleme neljapäeval Oltchimi taaskäivitamise kava, milles on selgelt kehtestatud vajalikud meetmed uueks juhtimiseks Oltchimis, et rahastada tootmise taaskäivitamist, tegevusperioodi, maksmata töötasude maksmist ja valmistumist erastamiseks, mis toimub tõenäoliselt 2013. aastal praegustest erinevatel tingimustel“ (21).

[p]eame nüüd selgitama varuplaani tegevuse taaskäivitamiseks, töökohtade säilitamiseks ja uueks erastamisprotsessiks valmistumiseks väga erinevates, märkimisväärselt paranenud tingimustes.

20

Oltchimi taaskäivitamiskava esitletakse neljapäeval ning selles on kirjeldatud järgmisi samme seoses Vâlcea tehasega [...]. Majanduse, kaubanduse ja ettevõtluskeskkonna minister [...] ning rahandusminister hakkavad pidama ametlikke arutelusid kõigi peamiste võlausaldajatega: AVASi ja Electricaga ning kolme pangaga, kes on samuti Oltchimi peamised võlausaldajad: BCR, Banca Transilvania ja CEC. Koos nendega esitleme neljapäeval Oltchimi taaskäivitamise kava, milles on selgelt kehtestatud vajalikud meetmed uueks juhtimiseks Oltchimis, et rahastada tootmise taaskäivitamist, tegevusperioodi, maksmata töötasude maksmist ja valmistumist erastamiseks, mis toimub tõenäoliselt 2013. aastal praegustest erinevatel tingimustel

21

| (28) | 17. oktoobril 2012 teatas majandusministeeriumi riigisekretär pressile, et mõned Oltchimi osad on kavas taasavada loetud päevade jooksul ja et valitsus kavatseb anda Oltchimile 20 miljonit eurot päästmisabi (22). |
| --- | --- |

(28)

17. oktoobril 2012 teatas majandusministeeriumi riigisekretär pressile, et mõned Oltchimi osad on kavas taasavada loetud päevade jooksul ja et valitsus kavatseb anda Oltchimile 20 miljonit eurot päästmisabi (22).

22

| (29) | 24. oktoobril 2012 õnnestus Oltchimil tootmine taastada tänu sellele, et kaks avaliku sektori tarnijat (CET Govora ja riiklik soojatootja Salrom) muutsid Oltchimiga kauplemise tingimusi: (23)







  — | CET Govora allkirjastas Oltchimiga 15. septembril 2012 uue elektrilepingu ning nõustus seejärel suurendama elektritarneid (esialgu alates 25. oktoobrist 2012, seejärel alates 12. novembrist 2012) ning jätkama tarneid ka pärast 1. jaanuari 2013. Paistab, et need muutused lepingulises suhtes Oltchimiga viidi ellu seoses mitme sellise otsuse (24) rakendamisega, mille Vâlcea maavolikogu oli võtnud vastu Oltchimi elektrivarustuse tagamiseks. |
| --- | --- | --- |

(29)

24. oktoobril 2012 õnnestus Oltchimil tootmine taastada tänu sellele, et kaks avaliku sektori tarnijat (CET Govora ja riiklik soojatootja Salrom) muutsid Oltchimiga kauplemise tingimusi: (23)

23

—

CET Govora allkirjastas Oltchimiga 15. septembril 2012 uue elektrilepingu ning nõustus seejärel suurendama elektritarneid (esialgu alates 25. oktoobrist 2012, seejärel alates 12. novembrist 2012) ning jätkama tarneid ka pärast 1. jaanuari 2013. Paistab, et need muutused lepingulises suhtes Oltchimiga viidi ellu seoses mitme sellise otsuse (24) rakendamisega, mille Vâlcea maavolikogu oli võtnud vastu Oltchimi elektrivarustuse tagamiseks.

24

| — | Riiklik soolatootja Salrom (edaspidi „Salrom“) nõustus tarnete eest tasumist edasi lükkama. |
| --- | --- |

—

Riiklik soolatootja Salrom (edaspidi „Salrom“) nõustus tarnete eest tasumist edasi lükkama.

| (30) | 15. novembril 2012 teatas majandusminister pressile valitsuse võetud kohustusest hoida Oltchim käigus: „Maksejõuetuse võimalus on välistatud, kui meil on kokkulepe peamiste võlausaldajatega. Sel põhjusel oleme sõlminud Oltchimi suurte võlausaldajatega reorganiseerimise lepingu ettevõtte kontrollitud restruktureerimiseks. Seda selleks, et homme ei taotleks suured võlausaldajad – pangad, erasektori võlausaldajad, kauplejad, tooraine tarnijad – Oltchimi maksejõuetuse väljakuulutamist. Selle lepinguga soovime Oltchimi taaskäivitada, päästa ja restruktureerida kontrollitud viisil ning võlausaldajate nõusolekul.“ (25) |
| --- | --- |

(30)

15. novembril 2012 teatas majandusminister pressile valitsuse võetud kohustusest hoida Oltchim käigus: „Maksejõuetuse võimalus on välistatud, kui meil on kokkulepe peamiste võlausaldajatega. Sel põhjusel oleme sõlminud Oltchimi suurte võlausaldajatega reorganiseerimise lepingu ettevõtte kontrollitud restruktureerimiseks. Seda selleks, et homme ei taotleks suured võlausaldajad – pangad, erasektori võlausaldajad, kauplejad, tooraine tarnijad – Oltchimi maksejõuetuse väljakuulutamist. Selle lepinguga soovime Oltchimi taaskäivitada, päästa ja restruktureerida kontrollitud viisil ning võlausaldajate nõusolekul.“ (25)

Maksejõuetuse võimalus on välistatud, kui meil on kokkulepe peamiste võlausaldajatega. Sel põhjusel oleme sõlminud Oltchimi suurte võlausaldajatega reorganiseerimise lepingu ettevõtte kontrollitud restruktureerimiseks. Seda selleks, et homme ei taotleks suured võlausaldajad – pangad, erasektori võlausaldajad, kauplejad, tooraine tarnijad – Oltchimi maksejõuetuse väljakuulutamist. Selle lepinguga soovime Oltchimi taaskäivitada, päästa ja restruktureerida kontrollitud viisil ning võlausaldajate nõusolekul.

25

| (31) | 23. novembril 2012 allkirjastasid rahandusministeerium, majandusministeerium, transpordi- ja taristuministeerium, AAAS ja OPSPI (26) Oltchimi võlausaldajatega (st mitmesuguste era- ja riigi omanduses olevate pankade ning riigile kuuluvate ettevõtjatega, nagu Electrica, Salrom ja CFR Marfă SA) vastastikuse mõistmise memorandumi (edaspidi „memorandum“). Memorandumi osalised nõustusid, et majandusministeerium ja OPSPI registreerivad hiljemalt 1. jaanuariks 2013 võlgadest vaba ja täielikult riigi kapitalil põhineva eriotstarbelise ettevõtja (Oltchim SPV), et pangad saaksid turvaliselt pakkuda vajalikku finantseerimistoetust Oltchimi tootmise taastamiseks. Sellega seoses andis valitsus majandusministeeriumile valitsuse erakorralise määrusega nr 59/2012 korralduse algatada õiguslikud menetlused eriotstarbelise ettevõtja asutamiseks. |
| --- | --- |

(31)

23. novembril 2012 allkirjastasid rahandusministeerium, majandusministeerium, transpordi- ja taristuministeerium, AAAS ja OPSPI (26) Oltchimi võlausaldajatega (st mitmesuguste era- ja riigi omanduses olevate pankade ning riigile kuuluvate ettevõtjatega, nagu Electrica, Salrom ja CFR Marfă SA) vastastikuse mõistmise memorandumi (edaspidi „memorandum“). Memorandumi osalised nõustusid, et majandusministeerium ja OPSPI registreerivad hiljemalt 1. jaanuariks 2013 võlgadest vaba ja täielikult riigi kapitalil põhineva eriotstarbelise ettevõtja (Oltchim SPV), et pangad saaksid turvaliselt pakkuda vajalikku finantseerimistoetust Oltchimi tootmise taastamiseks. Sellega seoses andis valitsus majandusministeeriumile valitsuse erakorralise määrusega nr 59/2012 korralduse algatada õiguslikud menetlused eriotstarbelise ettevõtja asutamiseks.

26

| (32) | Kuigi memorandum ja selle eesmärgid säilitati, loobus majandusminister ajutiselt kavatsusest asutada lühikeseks ajaks eriotstarbeline ettevõtja Oltchim SPV. Selle asemel algatati Oltchimi suhtes 30. jaanuaril 2013 tema enda taotluse alusel seaduse nr 85/2006 (edaspidi „maksejõuetusseadus“) kohaselt maksejõuetusmenetlus. |
| --- | --- |

(32)

Kuigi memorandum ja selle eesmärgid säilitati, loobus majandusminister ajutiselt kavatsusest asutada lühikeseks ajaks eriotstarbeline ettevõtja Oltchim SPV. Selle asemel algatati Oltchimi suhtes 30. jaanuaril 2013 tema enda taotluse alusel seaduse nr 85/2006 (edaspidi „maksejõuetusseadus“) kohaselt maksejõuetusmenetlus.

2.2.4.   Oltchimi suhtes 30. jaanuaril 2013 algatatud maksejõuetusmenetlus

Oltchimi suhtes 30. jaanuaril 2013 algatatud maksejõuetusmenetlus

2.2.4.1.   Õigusraamistik: Rumeenia maksejõuetusseadus

Õigusraamistik: Rumeenia maksejõuetusseadus

| (33) | Maksejõuetusseaduses on sätestatud kõiki võlakohustusi hõlmav menetlus maksejõuetu võlgniku kohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

(33)

Maksejõuetusseaduses on sätestatud kõiki võlakohustusi hõlmav menetlus maksejõuetu võlgniku kohustuste täitmiseks.

| (34) | Kui äriühingu suhtes algatatakse kõiki võlakohustusi hõlmav maksejõuetusmenetlus, läheb selle äriühingu haldustegevuse üle otsustamise õigus aktsionäridelt üle erihaldurile, kes peaks tegutsema äriühingu huvides (27). Pärast haldamisõiguse äravõtmist esindab ja juhib äriühingut kohtu määratud pankrotihaldur/likvideerija olenevalt valitud variandist. Erihalduri volitusi piiratakse seejärel aktsionäride huvide esindamisega. |
| --- | --- |

(34)

Kui äriühingu suhtes algatatakse kõiki võlakohustusi hõlmav maksejõuetusmenetlus, läheb selle äriühingu haldustegevuse üle otsustamise õigus aktsionäridelt üle erihaldurile, kes peaks tegutsema äriühingu huvides (27). Pärast haldamisõiguse äravõtmist esindab ja juhib äriühingut kohtu määratud pankrotihaldur/likvideerija olenevalt valitud variandist. Erihalduri volitusi piiratakse seejärel aktsionäride huvide esindamisega.

27

| (35) | Äriühingu aktsionäride üldkoosolekul määratakse spetsiaalne pankrotihaldur, kelle kohus peab heaks kiitma (n-ö kohtu määratud pankrotihaldur). Pankrotikohtuniku (kohtunik, kellel on eripädevus pankroti- ja maksejõuetusmenetlustes) kehtestatud tähtaja jooksul peab kohtu määratud pankrotihaldur või likvideerija koostama aruande võlgniku maksejõuetuse tekkimise põhjuste ja asjaolude kohta ning selle pankrotikohtunikule esitama (28). Aruandes tuleb märkida, kas olemas on võimalus võlgniku tegevuse ümberkorraldamiseks, või põhjused, miks see ümberkorraldamine võimalik pole. Viimasel juhul peaks kohtu määratud pankrotihaldur tegema ettepaneku pankrotimenetluse algatamiseks. Kui kohtu määratud pankrotihaldur osutab võimalusele taastada võlgniku tegevus kohtuliku reorganiseerimise kava (edaspidi „reorganiseerimise kava“ või „kava“) alusel, täpsustab ta, kes reorganiseerimise kava koostab (võlgnik või kohtu määratud pankrotihaldur üksi või koos ühe või mitme võlausaldajaga). |
| --- | --- |

(35)

Äriühingu aktsionäride üldkoosolekul määratakse spetsiaalne pankrotihaldur, kelle kohus peab heaks kiitma (n-ö kohtu määratud pankrotihaldur). Pankrotikohtuniku (kohtunik, kellel on eripädevus pankroti- ja maksejõuetusmenetlustes) kehtestatud tähtaja jooksul peab kohtu määratud pankrotihaldur või likvideerija koostama aruande võlgniku maksejõuetuse tekkimise põhjuste ja asjaolude kohta ning selle pankrotikohtunikule esitama (28). Aruandes tuleb märkida, kas olemas on võimalus võlgniku tegevuse ümberkorraldamiseks, või põhjused, miks see ümberkorraldamine võimalik pole. Viimasel juhul peaks kohtu määratud pankrotihaldur tegema ettepaneku pankrotimenetluse algatamiseks. Kui kohtu määratud pankrotihaldur osutab võimalusele taastada võlgniku tegevus kohtuliku reorganiseerimise kava (edaspidi „reorganiseerimise kava“ või „kava“) alusel, täpsustab ta, kes reorganiseerimise kava koostab (võlgnik või kohtu määratud pankrotihaldur üksi või koos ühe või mitme võlausaldajaga).

28

| (36) | Pärast menetluse algatamist peatatakse kõik võlausaldajate nõuded ja uusi nõudeid ei saa esitada (29). Ühelgi teenuseosutajal (elekter, gaas, vesi, telefon) pole õigust võlgnikule osutatavat teenust muuta, selle osutamisest keelduda ega teenuse osutamist ajutiselt katkestada, kui võlgnik on valikuvõimalusteta tarbija (30). |
| --- | --- |

(36)

Pärast menetluse algatamist peatatakse kõik võlausaldajate nõuded ja uusi nõudeid ei saa esitada (29). Ühelgi teenuseosutajal (elekter, gaas, vesi, telefon) pole õigust võlgnikule osutatavat teenust muuta, selle osutamisest keelduda ega teenuse osutamist ajutiselt katkestada, kui võlgnik on valikuvõimalusteta tarbija (30).

29

30

| (37) | Kohtu määratud pankrotihaldur peab võlausaldajaid teavitama, et nad esitaksid võlgniku vastu hagiavalduse seadusliku tähtaja jooksul, mille pankrotikohtunik on kehtestanud oma otsuses maksejõuetusmenetluse algatamise kohta. Selle põhjal koostab kohtu määratud pankrotihaldur esialgse võlausaldajate nimekirja. Sellesse nimekirja kuuluvad kahe peamise kategooria võlausaldajad: tagatud nõuetega võlausaldajad (võlausaldajad, kelle nõuded on tagatud võlgnikule kuuluva varaga, olenemata sellest, kas tagatistest kasu saavate isikute jaoks on tegemist põhivõlgnikuga või kolmandast isikust garantiiandjaga) ning tagamata võlausaldajad (võlausaldajad, kelle nõuded pole tagatud võlgniku varaga). Muud kategooriad, mis nimekirja lisatakse, on: töötasud ja maksuvõlausaldajad. |
| --- | --- |

(37)

Kohtu määratud pankrotihaldur peab võlausaldajaid teavitama, et nad esitaksid võlgniku vastu hagiavalduse seadusliku tähtaja jooksul, mille pankrotikohtunik on kehtestanud oma otsuses maksejõuetusmenetluse algatamise kohta. Selle põhjal koostab kohtu määratud pankrotihaldur esialgse võlausaldajate nimekirja. Sellesse nimekirja kuuluvad kahe peamise kategooria võlausaldajad: tagatud nõuetega võlausaldajad (võlausaldajad, kelle nõuded on tagatud võlgnikule kuuluva varaga, olenemata sellest, kas tagatistest kasu saavate isikute jaoks on tegemist põhivõlgnikuga või kolmandast isikust garantiiandjaga) ning tagamata võlausaldajad (võlausaldajad, kelle nõuded pole tagatud võlgniku varaga). Muud kategooriad, mis nimekirja lisatakse, on: töötasud ja maksuvõlausaldajad.

| (38) | Võlgnikul, võlausaldajatel ja kõigil muudel huvitatud isikutel on õigus esialgse võlausaldajate nimekirja asjus pankrotikohtunikule kaebus esitada (31). Kui kõik kaebused on lahendatud, koostab kohtu määratud pankrotihaldur lõpliku võlausaldajate nimekirja, milles on ära näidatud nõuete rahuldamisjärgud ja laad (tagatud või tagamata), ning saadab selle kohtule kinnitamiseks. Kui kõik kaebused on lahendatud, muutub nimekiri lõplikuks. |
| --- | --- |

(38)

Võlgnikul, võlausaldajatel ja kõigil muudel huvitatud isikutel on õigus esialgse võlausaldajate nimekirja asjus pankrotikohtunikule kaebus esitada (31). Kui kõik kaebused on lahendatud, koostab kohtu määratud pankrotihaldur lõpliku võlausaldajate nimekirja, milles on ära näidatud nõuete rahuldamisjärgud ja laad (tagatud või tagamata), ning saadab selle kohtule kinnitamiseks. Kui kõik kaebused on lahendatud, muutub nimekiri lõplikuks.

31

| (39) | Maksejõuetusseaduses on ette nähtud kaks alternatiivset menetlust:






  a) | kohtulik ümberkorraldamine (maksejõuetusseaduse artiklite 94–105 alusel kohaldatakse üldmenetluse eeskirju), mille eesmärk on korraldada võlgniku tegevus ümber, et ta tasuks nõuded vastavalt maksekavale, või |
| --- | --- | --- |

(39)

Maksejõuetusseaduses on ette nähtud kaks alternatiivset menetlust:

a)

kohtulik ümberkorraldamine (maksejõuetusseaduse artiklite 94–105 alusel kohaldatakse üldmenetluse eeskirju), mille eesmärk on korraldada võlgniku tegevus ümber, et ta tasuks nõuded vastavalt maksekavale, või

kohtulik ümberkorraldamine

| b) | pankrotimenetlus (maksejõuetusseaduse artiklite 107–129 alusel kohaldatakse lihtsustatud menetluse eeskirju), mille korral võlgniku tegevust piiratakse üksnes likvideerimiseks vajalike toimingutega, et maksta võlad ära varade müügi ja nõuete täitmisele pööramise kaudu. |
| --- | --- |

b)

pankrotimenetlus (maksejõuetusseaduse artiklite 107–129 alusel kohaldatakse lihtsustatud menetluse eeskirju), mille korral võlgniku tegevust piiratakse üksnes likvideerimiseks vajalike toimingutega, et maksta võlad ära varade müügi ja nõuete täitmisele pööramise kaudu.

pankrotimenetlus

| (40) | Kohtulik ümberkorraldamine on menetlus, mida kohaldatakse võlgniku suhtes, et ta tasuks oma võlad pärast tema tegevuse ümberkorraldamist ja vastavalt maksekavale. See menetlus hõlmab reorganiseerimise kava koostamist, heakskiitmist, rakendamist ja järgimist; kavas võib olla koos või eraldi ette nähtud a) võlgniku tegevuslik ja/või rahaline restruktureerimine; b) äriühingu restruktureerimine aktsiakapitali struktuuri muutmise kaudu või c) tegevuse piiramine teatavate varade likvideerimisega. |
| --- | --- |

(40)

Kohtulik ümberkorraldamine on menetlus, mida kohaldatakse võlgniku suhtes, et ta tasuks oma võlad pärast tema tegevuse ümberkorraldamist ja vastavalt maksekavale. See menetlus hõlmab reorganiseerimise kava koostamist, heakskiitmist, rakendamist ja järgimist; kavas võib olla koos või eraldi ette nähtud a) võlgniku tegevuslik ja/või rahaline restruktureerimine; b) äriühingu restruktureerimine aktsiakapitali struktuuri muutmise kaudu või c) tegevuse piiramine teatavate varade likvideerimisega.

| (41) | Kohtu määratud pankrotihaldur koostab reorganiseerimise kava ja võlausaldajate nimekirja ning saadab need kohtule kinnitamiseks. Ka võlausaldajad peavad seda kava arutama ja selle heaks kiitma. Maksejõuetusseaduses on sätestatud järgmised selgesti eristuvad nõuete kategooriad, millega seoses hääletatakse eraldi: a) tagatud nõuded, b) töötasunõuded, c) maksunõuded, d) artikli 96 lõike 1 kohased tagamata nõuded, st n-ö oluliste tarnijate nõuded, e) muud tagamata nõuded (32). |
| --- | --- |

(41)

Kohtu määratud pankrotihaldur koostab reorganiseerimise kava ja võlausaldajate nimekirja ning saadab need kohtule kinnitamiseks. Ka võlausaldajad peavad seda kava arutama ja selle heaks kiitma. Maksejõuetusseaduses on sätestatud järgmised selgesti eristuvad nõuete kategooriad, millega seoses hääletatakse eraldi: a) tagatud nõuded, b) töötasunõuded, c) maksunõuded, d) artikli 96 lõike 1 kohased tagamata nõuded, st n-ö oluliste tarnijate nõuded, e) muud tagamata nõuded (32).

32

| (42) | Maksejõuetusseaduse artiklites 100 ja 101 on sätestatud:






  a) | kava loetakse vastuvõetuks, kui see saab võlausaldajate kategooriate absoluutse enamuse poolthääled, eeldusel et vähemalt üks ebasoodsas olukorras kategooriatest (33) kiidab kava heaks; |
| --- | --- | --- |

(42)

Maksejõuetusseaduse artiklites 100 ja 101 on sätestatud:

a)

kava loetakse vastuvõetuks, kui see saab võlausaldajate kategooriate absoluutse enamuse poolthääled, eeldusel et vähemalt üks ebasoodsas olukorras kategooriatest (33) kiidab kava heaks;

33

| b) | loetakse, et võlausaldajate kategooria on kava vastu võtnud, kui sellesse kategooriasse kuuluvate nõuete väärtuse seisukohast kiidetakse kava heaks absoluutse häälteenamusega; |
| --- | --- |

b)

loetakse, et võlausaldajate kategooria on kava vastu võtnud, kui sellesse kategooriasse kuuluvate nõuete väärtuse seisukohast kiidetakse kava heaks absoluutse häälteenamusega;

| c) | iga nõudega kaasneb hääleõigus, mida selle nõude valdaja rakendab selle nõuete kategooria puhul, kuhu vastav nõue kuulub; |
| --- | --- |

c)

iga nõudega kaasneb hääleõigus, mida selle nõude valdaja rakendab selle nõuete kategooria puhul, kuhu vastav nõue kuulub;

| d) | iga ebasoodsas olukorras võlausaldajate kategooriat, kes kava tagasi lükkab, koheldakse kava alusel õiglaselt ja võrdselt. |
| --- | --- |

d)

iga ebasoodsas olukorras võlausaldajate kategooriat, kes kava tagasi lükkab, koheldakse kava alusel õiglaselt ja võrdselt.

| (43) | Vastavalt maksejõuetusseaduse artikli 3 lõike 21 kohasele määratlusele tähendab „ebasoodsas olukorras kategooria“ nõuete kategooriat, mille suhtes kohaldatakse reorganiseerimise kava alusel vähemalt üht järgmistest muudatustest:






  a) | nõude summa vähendamine; |
| --- | --- | --- |

(43)

Vastavalt maksejõuetusseaduse artikli 3 lõike 21 kohasele määratlusele tähendab „ebasoodsas olukorras kategooria“ nõuete kategooriat, mille suhtes kohaldatakse reorganiseerimise kava alusel vähemalt üht järgmistest muudatustest:

a)

nõude summa vähendamine;

| b) | tagatiste vähendamine või muude tingimuste kehvemaks muutmine, näiteks tagasimaksegraafiku ümberkorraldamine võlausaldaja kahjuks; |
| --- | --- |

b)

tagatiste vähendamine või muude tingimuste kehvemaks muutmine, näiteks tagasimaksegraafiku ümberkorraldamine võlausaldaja kahjuks;

| c) | nõuete väärtuse ajakohastamine vastavalt Rumeenia riigipanga viiteintressimäärale (välja arvatud juhul, kui nõuet puudutavas lepingus või eriseadustes on kehtestatud teisiti), mille tulemusel nõude väärtus muutub nõuete koondnimekirjas esitatud väärtusest väiksemaks. |
| --- | --- |

c)

nõuete väärtuse ajakohastamine vastavalt Rumeenia riigipanga viiteintressimäärale (välja arvatud juhul, kui nõuet puudutavas lepingus või eriseadustes on kehtestatud teisiti), mille tulemusel nõude väärtus muutub nõuete koondnimekirjas esitatud väärtusest väiksemaks.

| (44) | Kui otsus, millega kava kinnitatakse, jõustub, korraldatakse võlgniku tegevus selle kohaselt ümber ning võlausaldajate ja teiste asjaomaste osaliste nõudeid ja õigusi muudetakse, nagu kavas sätestatud. Kui kava ei kinnitata, annab pankrotikohtunik korralduse pankrotimenetluse viivitamatuks algatamiseks. |
| --- | --- |

(44)

Kui otsus, millega kava kinnitatakse, jõustub, korraldatakse võlgniku tegevus selle kohaselt ümber ning võlausaldajate ja teiste asjaomaste osaliste nõudeid ja õigusi muudetakse, nagu kavas sätestatud. Kui kava ei kinnitata, annab pankrotikohtunik korralduse pankrotimenetluse viivitamatuks algatamiseks.

| (45) | Pankrotimenetlus tähendab, et võlgniku varad likvideeritakse kohustuste täitmiseks ja seejärel kustutatakse võlgnik registrist. |
| --- | --- |

(45)

Pankrotimenetlus tähendab, et võlgniku varad likvideeritakse kohustuste täitmiseks ja seejärel kustutatakse võlgnik registrist.

| (46) | Maksejõuetusseaduse artikli 107 kohaselt algatatakse võlgniku suhtes pankrotimenetlus järgmistel juhtudel:






  a) | tema enda taotlusel, kui ta esitab pankrotikohtunikule avalduse pankroti viivitamatuks väljakuulutamiseks, või |
| --- | --- | --- |

(46)

Maksejõuetusseaduse artikli 107 kohaselt algatatakse võlgniku suhtes pankrotimenetlus järgmistel juhtudel:

a)

tema enda taotlusel, kui ta esitab pankrotikohtunikule avalduse pankroti viivitamatuks väljakuulutamiseks, või

| b) | kui võlgnik teatas ümberkorraldamise kavatsusest, aga ei esitanud reorganiseerimise kava, või kui esitatud kava pole vastu võetud ega kinnitatud. |
| --- | --- |

b)

kui võlgnik teatas ümberkorraldamise kavatsusest, aga ei esitanud reorganiseerimise kava, või kui esitatud kava pole vastu võetud ega kinnitatud.

| (47) | Pankrotimenetluse käigus müüakse kahte kategooriasse kuuluvat vara (panditud/tagatiseks antud vara ja pantimata/tagatiseks andmata vara) ning seega jaotatakse müügist saadud summad võlausaldajate vahel kahel viisil (artikkel 121 panditud vara kohta ning artikkel 123 pantimata vara kohta ja mistahes ülejäägi kohta panditud vara müügist). Likvideerimisega alustatakse kohe pärast seda, kui likvideerija on lõpule viinud võlgniku vara inventuuri. Varad võidakse müüa koos – funktsionaalse rühmana – või eraldi. Olenevalt juhtumi asjaoludest ja võimaluse korral tuleb võlgniku varasid hinnata nii eraldi kui ka tervikuna, funktsionaalse rühmana. |
| --- | --- |

(47)

Pankrotimenetluse käigus müüakse kahte kategooriasse kuuluvat vara (panditud/tagatiseks antud vara ja pantimata/tagatiseks andmata vara) ning seega jaotatakse müügist saadud summad võlausaldajate vahel kahel viisil (artikkel 121 panditud vara kohta ning artikkel 123 pantimata vara kohta ja mistahes ülejäägi kohta panditud vara müügist). Likvideerimisega alustatakse kohe pärast seda, kui likvideerija on lõpule viinud võlgniku vara inventuuri. Varad võidakse müüa koos – funktsionaalse rühmana – või eraldi. Olenevalt juhtumi asjaoludest ja võimaluse korral tuleb võlgniku varasid hinnata nii eraldi kui ka tervikuna, funktsionaalse rühmana.

| (48) | Maksejõuetusseaduse artikli 121 kohaselt jaotatakse võlgniku panditud vara müügist saadud summad järgmises järjekorras: 1) maksud, tempelmaksud ja muud selliste varade müügiga seotud kulud, sealhulgas nende varade säilitamise ja haldamisega seotud kulud ning likvideerijate töötasu; 2) tagatud nõuetega võlausaldajate nõuded. |
| --- | --- |

(48)

Maksejõuetusseaduse artikli 121 kohaselt jaotatakse võlgniku panditud vara müügist saadud summad järgmises järjekorras: 1) maksud, tempelmaksud ja muud selliste varade müügiga seotud kulud, sealhulgas nende varade säilitamise ja haldamisega seotud kulud ning likvideerijate töötasu; 2) tagatud nõuetega võlausaldajate nõuded.

| (49) | Kui panditud vara müügist saadud summadest ei piisa tagatud nõuetega võlausaldajatele täies ulatuses maksmiseks, kaetakse puuduolev summa tagamata nõuete arvelt. Kui pärast summade maksmist tagatud nõuetega võlausaldajatele on olemas ülejääk, jaotatakse see tagamata võlausaldajate vahel. |
| --- | --- |

(49)

Kui panditud vara müügist saadud summadest ei piisa tagatud nõuetega võlausaldajatele täies ulatuses maksmiseks, kaetakse puuduolev summa tagamata nõuete arvelt. Kui pärast summade maksmist tagatud nõuetega võlausaldajatele on olemas ülejääk, jaotatakse see tagamata võlausaldajate vahel.

| (50) | Maksejõuetusseaduse artikli 123 kohaselt tasutakse nõuded järgmiselt: 1) maksud, tempelmaksud ja muud menetlusega seotud kulud, 2) töötasunõuded, 3) laenud, mille krediidiasutused on andnud pärast menetluse alustamist, ning nõuded, mis tulenevad võlgniku tegevuse säilitamisest pärast menetluse alustamist (jooksvad võlad), 4) maksunõuded, 5–7) muud nõuded (nagu lapsetoetused, peretoetused, pangalaenud), 8) muud tagamata nõuded. |
| --- | --- |

(50)

Maksejõuetusseaduse artikli 123 kohaselt tasutakse nõuded järgmiselt: 1) maksud, tempelmaksud ja muud menetlusega seotud kulud, 2) töötasunõuded, 3) laenud, mille krediidiasutused on andnud pärast menetluse alustamist, ning nõuded, mis tulenevad võlgniku tegevuse säilitamisest pärast menetluse alustamist (jooksvad võlad), 4) maksunõuded, 5–7) muud nõuded (nagu lapsetoetused, peretoetused, pangalaenud), 8) muud tagamata nõuded.

2.2.4.2.   Oltchimi reorganiseerimise kava koostamine ja heakskiitmine

Oltchimi reorganiseerimise kava koostamine ja heakskiitmine

| (51) | Võlausaldajate 15. aprilli 2013. aasta koosolekul vastu võetud otsusega määrati ettevõtjad Rominsolv S.p.r.l. ja B.D.O. – Business Restructuring S.p.r.l. (edaspidi „Rominsolv ja BDO“) Oltchimi ametlikeks pankrotihalduriteks (edaspidi „konsortsium“). Nende pankrotihaldurite määramist kinnitas kohus 13. mail 2013. |
| --- | --- |

(51)

Võlausaldajate 15. aprilli 2013. aasta koosolekul vastu võetud otsusega määrati ettevõtjad Rominsolv S.p.r.l. ja B.D.O. – Business Restructuring S.p.r.l. (edaspidi „Rominsolv ja BDO“) Oltchimi ametlikeks pankrotihalduriteks (edaspidi „konsortsium“). Nende pankrotihaldurite määramist kinnitas kohus 13. mail 2013.

| (52) | 19. juuni 2013. aasta kohtuistungil väljendas Oltchim kavatsust rakendada kohtulikku ümberkorraldamist ja tasuda nõuded reorganiseerimise kava alusel. See taotlus põhines maksejõuetuse põhjusi käsitleval aruandel, mille konsortsium oli koostanud maksejõuetusseaduse artikli 59 lõigete 1–3 kohaselt. Maksejõuetuse põhjusi käsitlevas aruandes mainiti, et olemas on arvestatav võimalus võlgniku tegevuse tõhusaks ümberkorraldamiseks kohtu järelevalve all toimuva ümberkorraldamise kava alusel, mille võlgnik kavatses koostada ja kohtule esitada. |
| --- | --- |

(52)

19. juuni 2013. aasta kohtuistungil väljendas Oltchim kavatsust rakendada kohtulikku ümberkorraldamist ja tasuda nõuded reorganiseerimise kava alusel. See taotlus põhines maksejõuetuse põhjusi käsitleval aruandel, mille konsortsium oli koostanud maksejõuetusseaduse artikli 59 lõigete 1–3 kohaselt. Maksejõuetuse põhjusi käsitlevas aruandes mainiti, et olemas on arvestatav võimalus võlgniku tegevuse tõhusaks ümberkorraldamiseks kohtu järelevalve all toimuva ümberkorraldamise kava alusel, mille võlgnik kavatses koostada ja kohtule esitada.

| (53) | 3. juunil 2013 andsid kohtu määratud pankrotihaldurid ettevõtjale Winterhill S.r.l ülesande hinnata Oltchimi varade turuväärtust ja likvideerimisväärtust (edaspidi „Winterhilli aruanne“); see oli vajalik samm maksekava koostamiseks. |
| --- | --- |

(53)

3. juunil 2013 andsid kohtu määratud pankrotihaldurid ettevõtjale Winterhill S.r.l ülesande hinnata Oltchimi varade turuväärtust ja likvideerimisväärtust (edaspidi „Winterhilli aruanne“); see oli vajalik samm maksekava koostamiseks.

| (54) | Ettevõtja Winterhill S.r.l. määras Oltchimi varade turuväärtuse ja likvideerimisväärtuse rahvusvaheliste hindamisstandardite kohaselt kindlaks järgmiselt:






  a) | turuväärtus: „summa, mille eest huvitatud müüja peaks saama anda vara hindamiskuupäeval huvitatud ostjale üle objektiivselt kindlaks määratud hinnaga tehingu alusel pärast vastavat turustamisperioodi, mille jooksul müüja ja ostja tegutsesid teadlikult, kaalutletult ja ilma sunnita“; |
| --- | --- | --- |

(54)

Ettevõtja Winterhill S.r.l. määras Oltchimi varade turuväärtuse ja likvideerimisväärtuse rahvusvaheliste hindamisstandardite kohaselt kindlaks järgmiselt:

a)

turuväärtus: „summa, mille eest huvitatud müüja peaks saama anda vara hindamiskuupäeval huvitatud ostjale üle objektiivselt kindlaks määratud hinnaga tehingu alusel pärast vastavat turustamisperioodi, mille jooksul müüja ja ostja tegutsesid teadlikult, kaalutletult ja ilma sunnita“;

summa, mille eest huvitatud müüja peaks saama anda vara hindamiskuupäeval huvitatud ostjale üle objektiivselt kindlaks määratud hinnaga tehingu alusel pärast vastavat turustamisperioodi, mille jooksul müüja ja ostja tegutsesid teadlikult, kaalutletult ja ilma sunnita

| b) | likvideerimisväärtus (või sundmüügiväärtus): „summa, mis oleks võimalik vara müügist mõistlikult saada aja jooksul, mis on lühem kui turustamisperiood määratletud turuväärtuse puhul.“ |
| --- | --- |

b)

likvideerimisväärtus (või sundmüügiväärtus): „summa, mis oleks võimalik vara müügist mõistlikult saada aja jooksul, mis on lühem kui turustamisperiood määratletud turuväärtuse puhul.“

summa, mis oleks võimalik vara müügist mõistlikult saada aja jooksul, mis on lühem kui turustamisperiood määratletud turuväärtuse puhul

| (55) | Winterhilli aruandes hinnati Oltchimi eri varaklasse, (34) kasutades erinevaid hindamismeetodeid olenevalt hinnatavast varast (turuvõrdluse meetod või asendamise netokulude meetod). |
| --- | --- |

(55)

Winterhilli aruandes hinnati Oltchimi eri varaklasse, (34) kasutades erinevaid hindamismeetodeid olenevalt hinnatavast varast (turuvõrdluse meetod või asendamise netokulude meetod).

34

| (56) | Põhivara (tehased, seadmed ja masinad) väärtuse hindamise puhul esitati Winterhilli aruandes hinnangud n-ö in situ turuväärtuse ja ex situ turuväärtuse kohta. Winterhilli aruande kohaselt viitab in situ turuväärtus sellele, et tehas on täielikult töökorras, et seda selle käitamiskohas edasi kasutada. Selle väärtuse puhul võetakse arvesse käitisega, st elektriliste ja mehaaniliste seadmetega seotud kulusid, mis on selliste tehaste puhul märkimisväärsed. Ex situ turuväärtus viitab sellele, et tehas pole töökorras, ning üksikvarade hindamisel võetakse arvesse nende kõrvaldamist ostja kulul. Oltchimi puhul arvestati, et elektrilistel ja mehaanilistel seadmetel pole märkimisväärset väärtust ja et olenevalt nende keerukusest on neil vara väärtusele isegi kahjulik mõju. Põhivara likvideerimisväärtus määratleti Winterhilli aruandes kui ex situ turuväärtus, millest on lahutatud demonteerimise ja tööstusterritooriumilt kõrvaldamise hinnangulised kulud. Selle väärtuse arvutamisel võeti arvesse müüdava vara puhastamise ja müügiks ettevalmistamise hinnangulisi kulusid, mis olid paljude tehastes kasutatavate materjalide saastava ja ohtliku laadi tõttu Oltchimi puhul eeldatavalt märkimisväärsed. Samuti hõlmas see väärtus summasid turundus- ja müügikulude, müüjate tasude ja seotud töötajate kulude katmiseks. |
| --- | --- |

(56)

Põhivara (tehased, seadmed ja masinad) väärtuse hindamise puhul esitati Winterhilli aruandes hinnangud n-ö in situ turuväärtuse ja ex situ turuväärtuse kohta. Winterhilli aruande kohaselt viitab in situ turuväärtus sellele, et tehas on täielikult töökorras, et seda selle käitamiskohas edasi kasutada. Selle väärtuse puhul võetakse arvesse käitisega, st elektriliste ja mehaaniliste seadmetega seotud kulusid, mis on selliste tehaste puhul märkimisväärsed. Ex situ turuväärtus viitab sellele, et tehas pole töökorras, ning üksikvarade hindamisel võetakse arvesse nende kõrvaldamist ostja kulul. Oltchimi puhul arvestati, et elektrilistel ja mehaanilistel seadmetel pole märkimisväärset väärtust ja et olenevalt nende keerukusest on neil vara väärtusele isegi kahjulik mõju. Põhivara likvideerimisväärtus määratleti Winterhilli aruandes kui ex situ turuväärtus, millest on lahutatud demonteerimise ja tööstusterritooriumilt kõrvaldamise hinnangulised kulud. Selle väärtuse arvutamisel võeti arvesse müüdava vara puhastamise ja müügiks ettevalmistamise hinnangulisi kulusid, mis olid paljude tehastes kasutatavate materjalide saastava ja ohtliku laadi tõttu Oltchimi puhul eeldatavalt märkimisväärsed. Samuti hõlmas see väärtus summasid turundus- ja müügikulude, müüjate tasude ja seotud töötajate kulude katmiseks.

in situ

ex situ

in situ

Ex situ

ex situ

| (57) | Winterhill S.r.l lõpetas hindamise 20. juulil 2013. Winterhilli aruandes hinnati Oltchimi turuväärtuseks 293,7 miljonit eurot (umbes 1 270 miljonit Rumeenia leud) ning likvideerimisväärtuseks 141 miljonit eurot (636 miljonit Rumeenia leud), millest 108 miljonit eurot (491 miljonit Rumeenia leud) moodustavad tagatiseks antud varad ja umbes 32 miljonit eurot (145 miljonit Rumeenia leud) tagatiseks andmata varad (35). |
| --- | --- |

(57)

Winterhill S.r.l lõpetas hindamise 20. juulil 2013. Winterhilli aruandes hinnati Oltchimi turuväärtuseks 293,7 miljonit eurot (umbes 1 270 miljonit Rumeenia leud) ning likvideerimisväärtuseks 141 miljonit eurot (636 miljonit Rumeenia leud), millest 108 miljonit eurot (491 miljonit Rumeenia leud) moodustavad tagatiseks antud varad ja umbes 32 miljonit eurot (145 miljonit Rumeenia leud) tagatiseks andmata varad (35).

35

| (58) | Winterhilli aruanne esitati võlausaldajate koosolekule 2. detsembril 2013 ja kiideti heaks 4. detsembril 2013. AAAS kahtles alguses Winterhilli aruandes esitatud hinnangus ja esitas kaebuse võlausaldajate koosoleku otsuse peale, millega aruanne heaks kiideti. Selle tulemusel kiitis kohus heaks hindamisaruande topeltkontrolli ning jättis lõpuks AAASi kaebuse rahuldamata, märkides ühtlasi, et AAAS ei tuginenud kava üle hääletamisel selle aruande uuesti kontrollimise tulemustele (36). |
| --- | --- |

(58)

Winterhilli aruanne esitati võlausaldajate koosolekule 2. detsembril 2013 ja kiideti heaks 4. detsembril 2013. AAAS kahtles alguses Winterhilli aruandes esitatud hinnangus ja esitas kaebuse võlausaldajate koosoleku otsuse peale, millega aruanne heaks kiideti. Selle tulemusel kiitis kohus heaks hindamisaruande topeltkontrolli ning jättis lõpuks AAASi kaebuse rahuldamata, märkides ühtlasi, et AAAS ei tuginenud kava üle hääletamisel selle aruande uuesti kontrollimise tulemustele (36).

36

| (59) | Winterhilli aruande põhjal koostasid kohtu määratud pankrotihaldurid 2013. aasta juulis Oltchimi ümberkorraldamise kava. Kava põhieesmärk oli leida uus investor, kes võtab üle Oltchimi vara/äritegevuse. Müük võib toimuda ühel kolmest pakutud viisist: |
| --- | --- |

(59)

Winterhilli aruande põhjal koostasid kohtu määratud pankrotihaldurid 2013. aasta juulis Oltchimi ümberkorraldamise kava. Kava põhieesmärk oli leida uus investor, kes võtab üle Oltchimi vara/äritegevuse. Müük võib toimuda ühel kolmest pakutud viisist:

1. variant – uue üksuse (Oltchim SPV) loomine ja kõigi elujõuliste varade üleandmine ettevõtjalt Oltchim SA ettevõtjale Oltchim SPV; Oltchim SPV aktsiate müük

1. variant – uue üksuse (Oltchim SPV) loomine ja kõigi elujõuliste varade üleandmine ettevõtjalt Oltchim SA ettevõtjale Oltchim SPV; Oltchim SPV aktsiate müük

| (60) | Oltchim SPV pidi olema võlgadest vaba ettevõtja. Ta pidi võtma Oltchim SA funktsionaalse osa üle tegevust jätkava ettevõtjana (37). Oltchim SPV oleks kuulunud 100 % ulatuses Oltchim SA-le ja eesmärk oleks olnud müüa see ühe kuni kolme aasta jooksul investorile. Oltchim SPV aktsiate müügihind oli hinnanguliselt 306 miljonit eurot ja minimaalne alghind oleks kehtestatud sellest summast suuremana. Selle hinnaprognoosi puhul lähtuti Winterhilli aruandes kindlaks määratud turuväärtusest 293,7 miljonit eurot (38). |
| --- | --- |

(60)

Oltchim SPV pidi olema võlgadest vaba ettevõtja. Ta pidi võtma Oltchim SA funktsionaalse osa üle tegevust jätkava ettevõtjana (37). Oltchim SPV oleks kuulunud 100 % ulatuses Oltchim SA-le ja eesmärk oleks olnud müüa see ühe kuni kolme aasta jooksul investorile. Oltchim SPV aktsiate müügihind oli hinnanguliselt 306 miljonit eurot ja minimaalne alghind oleks kehtestatud sellest summast suuremana. Selle hinnaprognoosi puhul lähtuti Winterhilli aruandes kindlaks määratud turuväärtusest 293,7 miljonit eurot (38).

37

38

| (61) | Arvestades, et mõned Oltchim SPV-le üle antavatest varadest olid antud tagatiseks Oltchim SA võlausaldajatele, vahetataks nende tagatise ese proportsionaalselt tagatise suurusega Oltchim SPV emiteeritud aktsiate vastu. Tagatud nõuetega võlausaldajatel oleks seega õigus (10 päeva jooksul pärast seda, kui pankrotikohtunik on reorganiseerimise kava kinnitanud) otsustada neist tagatistest loobuda, kui nende täishind makstakse Oltchim SPV aktsiates. |
| --- | --- |

(61)

Arvestades, et mõned Oltchim SPV-le üle antavatest varadest olid antud tagatiseks Oltchim SA võlausaldajatele, vahetataks nende tagatise ese proportsionaalselt tagatise suurusega Oltchim SPV emiteeritud aktsiate vastu. Tagatud nõuetega võlausaldajatel oleks seega õigus (10 päeva jooksul pärast seda, kui pankrotikohtunik on reorganiseerimise kava kinnitanud) otsustada neist tagatistest loobuda, kui nende täishind makstakse Oltchim SPV aktsiates.

| (62) | Oltchimi võlausaldajad pidid saama makseid kooskõlas maksekavas esitatud summadega (vt Table 3 allpool). |
| --- | --- |

(62)

Oltchimi võlausaldajad pidid saama makseid kooskõlas maksekavas esitatud summadega (vt Table 3 allpool).

Table 3

2. variant – võla konverteerimine omakapitaliks

2. variant – võla konverteerimine omakapitaliks

| (63) | Oltchimi võlausaldajad võiksid konverteerida oma võlad omakapitaliks (Oltchim SA aktsiad) proportsionaalselt ja kooskõlas maksekavas esitatud summadega (vt Table 3 allpool). |
| --- | --- |

(63)

Oltchimi võlausaldajad võiksid konverteerida oma võlad omakapitaliks (Oltchim SA aktsiad) proportsionaalselt ja kooskõlas maksekavas esitatud summadega (vt Table 3 allpool).

Table 3

3. variant – võla vahetamine kapitali vastu

3. variant – võla vahetamine kapitali vastu

| (64) | Mõned võlad riigi ees makstaks Oltchim SA varade (st maa, hoone) tasuta üleandmisega. |
| --- | --- |

(64)

Mõned võlad riigi ees makstaks Oltchim SA varade (st maa, hoone) tasuta üleandmisega.

| (65) | Kavas esitati kaks Oltchimi tegevuse jätkamise stsenaariumi, nimelt:






  a) | stsenaarium A: Oltchimi äritegevus jätkub oksoalkoholide tehase taaskäivitamisega, milleks pole vaja väliseid rahastamisallikaid; |
| --- | --- | --- |

(65)

Kavas esitati kaks Oltchimi tegevuse jätkamise stsenaariumi, nimelt:

a)

stsenaarium A: Oltchimi äritegevus jätkub oksoalkoholide tehase taaskäivitamisega, milleks pole vaja väliseid rahastamisallikaid;

stsenaarium A:

| b) | stsenaarium B: Oltchimi äritegevust edendatakse ftaalanhüdriidi ja dioktüülftalaadi tehase taaskäivitamisega, milleks kasutatakse väliseid rahastamisallikaid. |
| --- | --- |

b)

stsenaarium B: Oltchimi äritegevust edendatakse ftaalanhüdriidi ja dioktüülftalaadi tehase taaskäivitamisega, milleks kasutatakse väliseid rahastamisallikaid.

stsenaarium B:

| (66) | Kavas määrati kindlaks rakendusperiood, st kolm aastat pärast seda, kui kohtunik on kava kinnitanud. Sel ajavahemikul tagab erihaldur kohtu määratud pankrotihalduri järelvalve all Oltchimi haldamise. |
| --- | --- |

(66)

Kavas määrati kindlaks rakendusperiood, st kolm aastat pärast seda, kui kohtunik on kava kinnitanud. Sel ajavahemikul tagab erihaldur kohtu määratud pankrotihalduri järelvalve all Oltchimi haldamise.

| (67) | Pärast seda, kui kõik kaebused olid lahendatud, koostas kohtu määratud pankrotihaldur 9. jaanuaril 2015 Oltchimi võlausaldajate lõpliku nimekirja, milles oli ära näidatud kõigi nõuete suurus, rahuldamisjärgud ja laad (tagatud või tagamata), ning saatis selle kohtule. See nimekiri hõlmas viit võlausaldajate kategooriat: 1) tagatud nõuetega võlausaldajad, 2) töötasunõuded, 3) maksuvõlausaldajad, 4) maksejõuetusseaduse artikli 96 kohased tagamata võlausaldajad (n-ö olulised tarnijad) ja 5) muud tagamata võlausaldajad, nagu näidatud allpool tabelis 1.

  Tabel 1


  Võlausaldajate nimekiri vastavalt nõuete tabelile









  Võlausaldajate kategooriad | Koguvõlg (Rumeenia leudes) | Koguvõlg (eurodes) (*1) | % võlakategoorias (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1) | Tagatud nõuetega võlausaldajad, sealhulgas: |

(67)

Pärast seda, kui kõik kaebused olid lahendatud, koostas kohtu määratud pankrotihaldur 9. jaanuaril 2015 Oltchimi võlausaldajate lõpliku nimekirja, milles oli ära näidatud kõigi nõuete suurus, rahuldamisjärgud ja laad (tagatud või tagamata), ning saatis selle kohtule. See nimekiri hõlmas viit võlausaldajate kategooriat: 1) tagatud nõuetega võlausaldajad, 2) töötasunõuded, 3) maksuvõlausaldajad, 4) maksejõuetusseaduse artikli 96 kohased tagamata võlausaldajad (n-ö olulised tarnijad) ja 5) muud tagamata võlausaldajad, nagu näidatud allpool tabelis 1.

Tabel 1

Tabel 1

Võlausaldajate nimekiri vastavalt nõuete tabelile

Võlausaldajate nimekiri vastavalt nõuete tabelile

Võlausaldajate kategooriad

Koguvõlg (Rumeenia leudes)

Koguvõlg (eurodes) (*1)

*1

% võlakategoorias (%)

1)

Tagatud nõuetega võlausaldajad, sealhulgas:

890 222 871

195 849 032

ALPHA Bank Romania

3 066 386

674 605

0,34

Areleco Power SRL

15 000 000

3 300 000

1,68

AAAS
   (*2)

AAAS

*2

9 445 548

9 445 548

2 078 021

2 078 021

1,06

1,06

Erste Group Bank AG

229 058 167

50 392 797

25,73

Banca Transilvania SA

159 957 116

35 190 566

17,97

Bancpost SA

2 494 327

548 752

0,28

Bulrom Gas Impex SRL

23 776 278

5 230 781

2,67

Calvi Trade Limited

23 724 237

5 219 332

2,66

CEC Bank

CEC Bank

56 321 014

56 321 014

12 390 623

12 390 623

6,33

6,33

Chemimpex Ltd

26 012

5 723

0,003

DGFP Craiova

DGFP Craiova

5 709 799

5 709 799

1 256 156

1 256 156

0,64

0,64

Electrica Furnizare SA

Electrica Furnizare SA

26 832 832

26 832 832

5 903 223

5 903 223

3,01

3,01

Electrica S.A.

Electrica S.A.

200 951 974

200 951 974

44 209 434

44 209 434

22,57

22,57

Garanti Bank SA

1 382 676

304 189

0,16

Honeywell Romania Srl

7 056 360

1 552 399

0,79

ING bank N.V.

183 157

40 295

0,02

MFC Commodities GmbH

13 155 900

2 894 298

1,48

OMV Petrom S.A.

55 519 911

12 214 380

6,24

Polchem Societe Anonyme

23 714 748

5 217 245

2,66

Riiklik soolatootja Salrom ja Râmnicu Vâlcea kaevandusettevõte

Riiklik soolatootja Salrom ja Râmnicu Vâlcea kaevandusettevõte

15 750 820

15 750 820

3 465 180

3 465 180

1,77

1,77

Unicredit Tiriac Bank SA

Unicredit Tiriac Bank SA

17 095 609

17 095 609

3 761 034

3 761 034

1,92

1,92

| 2) | Töötasud |
| --- | --- |

2)

Töötasud

9 704 264

2 134 938

| 3) | Maksuvõlausaldajad, sealhulgas: |
| --- | --- |

3)

Maksuvõlausaldajad, sealhulgas:

1 274 807 584

280 457 668

AAAS

AAAS

1 191 856 674

1 191 856 674

262 208 468

262 208 468

93,49

93,49

Keskkonnafondi amet

Keskkonnafondi amet

59 205 056

59 205 056

13 025 112

13 025 112

4,64

4,64

Rumeenia veevarude haldusamet

Rumeenia veevarude haldusamet

872 967

872 967

192 053

192 053

0,07

0,07

DGFP Craiova

DGFP Craiova

19 732 303

19 732 303

4 341 107

4 341 107

1,55

1,55

Rumeenia energeetikavaldkonna reguleerimise amet

Rumeenia energeetikavaldkonna reguleerimise amet

18 484

18 484

4 066

4 066

0,001

0,001

Bradu linnavalitsus

Bradu linnavalitsus

1 000 653

1 000 653

220 144

220 144

0,08

0,08

Râmnicu Vâlcea linnavalitsus

Râmnicu Vâlcea linnavalitsus

2 118 976

2 118 976

466 175

466 175

0,17

0,17

Băbeni linnavalitsus

Băbeni linnavalitsus

2 471

2 471

544

544

0,0002

0,0002

| 4) | Maksejõuetusseaduse artikli 96 kohased tagamata võlausaldajad |
| --- | --- |

4)

Maksejõuetusseaduse artikli 96 kohased tagamata võlausaldajad

150 384 370

33 084 561

CET Govora

CET Govora

136 899 919

136 899 919

30 117 982

30 117 982

91,03

91,03

Rumeenia veevarude haldusamet

Rumeenia veevarude haldusamet

13 484 451

13 484 451

2 966 579

2 966 579

8,97

8,97

| 5) | Muud tagamata võlausaldajad, sealhulgas (näiteks) |
| --- | --- |

5)

Muud tagamata võlausaldajad, sealhulgas (näiteks)

1 129 340 017

248 454 804

Electrica S.A.

Electrica S.A.

457 583 381

457 583 381

100 668 344

100 668 344

40,52

40,52

Electrica Furnizare S.A.

Electrica Furnizare S.A.

29 700 994

29 700 994

6 534 219

6 534 219

2,63

2,63

Erste Group Bank

116 868 626

25 711 098

10,35

ING bank N.V.

13 431 574

2 954 946

1,19

CFR Marfă

CFR Marfă

115 293 055

115 293 055

25 364 472

25 364 472

10,21

10,21

Riiklik soolatootja Salrom ja Râmnicu Vâlcea kaevandusettevõte

Riiklik soolatootja Salrom ja Râmnicu Vâlcea kaevandusettevõte

15 076 968

15 076 968

3 316 933

3 316 933

1,34

1,34

MFC Commodities GmbH

149 703 788

32 934 833

13,26

Kronos Worldwide Limited

51 660 368

11 365 281

4,57

Kokku

Kokku

3 454 458 105

3 454 458 105

759 980 783

759 980 783

| (68) | Oltchimi võlgade jääk riigi ja riigile kuuluvate ettevõtete ees oli umbes 519 miljonit eurot, millest umbes 264 miljonit eurot võlgneti AAASile, umbes 232 miljonit eurot mitmesugustele riigile kuuluvatele ettevõtetele (sealhulgas 145 miljonit eurot Electricale), umbes 19 miljonit eurot riiklikele ja piirkondlikele asutustele (näiteks umbes 13 miljonit eurot keskkonnafondi ametile) ja umbes 12 miljonit eurot riigile kuuluvale pangale CEC Bank.

  Tabel 2


  Oltchimi avaliku sektori võlausaldajad









  Võlausaldaja | Koguvõlg (Rumeenia leudes) | Koguvõlg (eurodes) | % koguvõlast (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksuvõlausaldajad |
| AAAS | 1 201 301 222 | 264 286 269 | 34,77 |
| DGFP Craiova | 25 442 102 | 5 597 262 | 0,73 |
| Keskkonnafondi amet | 59 205 056 | 13 025 112 | 1,71 |
| Rumeenia veevarude haldusamet | 14 357 418 | 3 158 632 | 0,41 |
| Rumeenia energeetikavaldkonna reguleerimise amet | 18 484 | 4 066 | 0,00054 |
| Bradu linnavalitsus | 1 000 653 | 220 144 | 0,028 |
| Râmnicu Vâlcea linnavalitsus | 2 118 976 | 466 175 | 0,06 |
| Băbeni linnavalitsus | 2 471 | 544 | 0,00007 |
| Riigile kuuluvad ettevõtted (näited) |
| CEC Bank | 56 321 014 | 12 390 623 | 1,63 |
| Riiklik soolatootja Salrom | 30 827 788 | 6 782 113 | 0,89 |
| CET Govora | 136 899 919 | 30 117 982 | 3,96 |
| Electrica SA | 658 535 355 | 144 877 778 | 19,06 |
| Electrica Furnizare | 56 533 826 | 12 437 442 | 1,63 |
| CFR Marfă | 115 293 055 | 25 364 472 | 3,33 |
| Kokku | 2 357 857 339 | 518 728 615 | 68,25 |

(68)

Oltchimi võlgade jääk riigi ja riigile kuuluvate ettevõtete ees oli umbes 519 miljonit eurot, millest umbes 264 miljonit eurot võlgneti AAASile, umbes 232 miljonit eurot mitmesugustele riigile kuuluvatele ettevõtetele (sealhulgas 145 miljonit eurot Electricale), umbes 19 miljonit eurot riiklikele ja piirkondlikele asutustele (näiteks umbes 13 miljonit eurot keskkonnafondi ametile) ja umbes 12 miljonit eurot riigile kuuluvale pangale CEC Bank.

Tabel 2

Tabel 2

Oltchimi avaliku sektori võlausaldajad

Oltchimi avaliku sektori võlausaldajad

Võlausaldaja

Koguvõlg (Rumeenia leudes)

Koguvõlg (eurodes)

% koguvõlast (%)

Maksuvõlausaldajad

Maksuvõlausaldajad

AAAS

1 201 301 222

264 286 269

34,77

DGFP Craiova

25 442 102

5 597 262

0,73

Keskkonnafondi amet

59 205 056

13 025 112

1,71

Rumeenia veevarude haldusamet

14 357 418

3 158 632

0,41

Rumeenia energeetikavaldkonna reguleerimise amet

18 484

4 066

0,00054

Bradu linnavalitsus

1 000 653

220 144

0,028

Râmnicu Vâlcea linnavalitsus

2 118 976

466 175

0,06

Băbeni linnavalitsus

2 471

544

0,00007

Riigile kuuluvad ettevõtted (näited)

Riigile kuuluvad ettevõtted (näited)

CEC Bank

56 321 014

12 390 623

1,63

Riiklik soolatootja Salrom

30 827 788

6 782 113

0,89

CET Govora

136 899 919

30 117 982

3,96

Electrica SA

658 535 355

144 877 778

19,06

Electrica Furnizare

56 533 826

12 437 442

1,63

CFR Marfă

115 293 055

25 364 472

3,33

Kokku

Kokku

2 357 857 339

2 357 857 339

518 728 615

518 728 615

68,25

68,25

| (69) | Järgmistel võlausaldajatel olid Oltchimi suhtes kõige suuremad nõuded: AAAS (umbes 35 % koguvõlast), Electrica (19 % koguvõlast), Erste Group Bank AG (10 % koguvõlast), MFC Commodities GmbH (4,71 % koguvõlast), Banca Transilvania S.A. (4,63 % koguvõlast), CET Govora (3,96 % koguvõlast), CFR Marfă (3,34 % koguvõlast) ja CEC Bank (1,63 % koguvõlast). |
| --- | --- |

(69)

Järgmistel võlausaldajatel olid Oltchimi suhtes kõige suuremad nõuded: AAAS (umbes 35 % koguvõlast), Electrica (19 % koguvõlast), Erste Group Bank AG (10 % koguvõlast), MFC Commodities GmbH (4,71 % koguvõlast), Banca Transilvania S.A. (4,63 % koguvõlast), CET Govora (3,96 % koguvõlast), CFR Marfă (3,34 % koguvõlast) ja CEC Bank (1,63 % koguvõlast).

| (70) | Kohtu määratud pankrotihaldur saatis reorganiseerimise kava koos võlausaldajate nimekirjaga kohtule 4. veebruaril 2015. 9. märtsi 2015. aasta koosolekul arutasid võlausaldajad kava ja kiitsid selle seejärel heaks kooskõlas maksejõuetusseaduse artikliga 101. |
| --- | --- |

(70)

Kohtu määratud pankrotihaldur saatis reorganiseerimise kava koos võlausaldajate nimekirjaga kohtule 4. veebruaril 2015. 9. märtsi 2015. aasta koosolekul arutasid võlausaldajad kava ja kiitsid selle seejärel heaks kooskõlas maksejõuetusseaduse artikliga 101.

| (71) | Täpsemalt tehakse heakskiidetud kava alusel järgmist:






  a) | Oltchim SPV müügist saadud summat (kavas esitatud hinnangu kohaselt 306 miljonit eurot) kasutatakse eelisjärjekorras selleks, et katta mitmesugused halduskulud seoses Oltchim SA varade üleandmisega Oltchim SPV-le, kohtu määratud pankrotihaldurite tasud ja tulumaks ning Oltchim SA jooksvad laenud, mis on tekkinud pärast maksejõuetusmenetluse algust (39). |
| --- | --- | --- |

(71)

Täpsemalt tehakse heakskiidetud kava alusel järgmist:

a)

Oltchim SPV müügist saadud summat (kavas esitatud hinnangu kohaselt 306 miljonit eurot) kasutatakse eelisjärjekorras selleks, et katta mitmesugused halduskulud seoses Oltchim SA varade üleandmisega Oltchim SPV-le, kohtu määratud pankrotihaldurite tasud ja tulumaks ning Oltchim SA jooksvad laenud, mis on tekkinud pärast maksejõuetusmenetluse algust (39).

39

| b) | Kui punktis a kirjeldatud maksed on tehtud, kasutatakse 212–231 miljoni euro suurust ülejääki (netosumma) selleks, et maksta heakskiidetud maksekava alusel (vt tabel 3 allpool) osaliselt ära Oltchim SA varasemad laenud.

  Tabel 3


  Maksekava











  Võlausaldajate kategooriad | Koguvõlg
  (eurodes) | Jaotatavad summad
  (eurodes) | Katvus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| miinimum | maksimum | miinimum | maksimum |
| 1) | Tagatud nõuetega võlausaldajad |

b)

Kui punktis a kirjeldatud maksed on tehtud, kasutatakse 212–231 miljoni euro suurust ülejääki (netosumma) selleks, et maksta heakskiidetud maksekava alusel (vt tabel 3 allpool) osaliselt ära Oltchim SA varasemad laenud.

Tabel 3

Tabel 3

Maksekava

Maksekava

Võlausaldajate kategooriad

Koguvõlg

(eurodes)

Jaotatavad summad

(eurodes)

Katvus (%)

miinimum

maksimum

miinimum

maksimum

1)

Tagatud nõuetega võlausaldajad

195 849 032

143 509 496

156 394 852

73

80

ALPHA Bank Romania SA

674 605

494 321

538 705

Arelco Power SRL

3 300 000

2 418 097

2 635 211

AAAS

AAAS

2 078 021

2 078 021

1 522 522

1 522 522

1 659 225

1 659 225

Erste Group Bank AG

50 392 797

36 925 654

40 241 112

Banca Transilvania SA

35 190 566

25 786 119

28 101 387

Bancpost SA

548 752

402 102

438 205

Bulrom Gas Impex SRL

5 230 781

3 832 889

4 177 035

Calvi Trade Limited

5 219 332

3 824 500

4 167 892

CEC Bank

CEC Bank

12 390 623

12 390 623

9 079 311

9 079 311

9 894 518

9 894 518

Chemimpex Ltd

5 723

4 193

4 570

DGFP Craiova

DGFP Craiova

1 256 156

1 256 156

920 456

920 456

1 003 102

1 003 102

Electrica Furnizare SA

Electrica Furnizare SA

5 903 223

5 903 223

4 325 625

4 325 625

4 714 012

4 714 012

Electrica SA

Electrica SA

44 209 434

44 209 434

32 394 743

32 394 743

35 303 395

35 303 395

Garanti Bank SA

304 189

222 896

242 909

Honeywell Romania Srl

1 552 399

1 137 531

1 239 667

ING Bank NV

40 295

29 526

32 177

MFC Commodities GmbH

2 894 298

2 120 816

2 311 238

OMV PETROM SA

12 214 380

8 950 168

9 753 780

Polchem SA

5 217 245

3 822 970

4 166 225

Riiklik soolatootja Salrom ja Râmnicu Vâlcea kaevandusettevõte

Riiklik soolatootja Salrom ja Râmnicu Vâlcea kaevandusettevõte

3 465 180

3 465 180

2 539 134

2 539 134

2 767 116

2 767 116

Unicredit Tiriac Bank SA

3 761 034

2 755 922

3 003 370

| 2) | Töötasud |
| --- | --- |

2)

Töötasud

2 134 938

2 134 938

2 134 938

100

100

| 3) | Maksuvõlausaldajad |
| --- | --- |

3)

Maksuvõlausaldajad

280 457 668

49 485 271

55 007 562

18

20

AAAS

AAAS

262 208 468

262 208 468

46 265 297

46 265 297

51 428 256

51 428 256

Keskkonnafondi amet

Keskkonnafondi amet

13 025 112

13 025 112

2 298 212

2 298 212

2 554 680

2 554 680

Rumeenia veevarude haldusamet

Rumeenia veevarude haldusamet

192 053

192 053

33 887

33 887

37 668

37 668

DGFP Craiova

DGFP Craiova

4 341 107

4 341 107

765 965

765 965

851 443

851 443

Rumeenia energeetikavaldkonna reguleerimise amet

Rumeenia energeetikavaldkonna reguleerimise amet

4 066

4 066

717

717

798

798

Bradu linnavalitsus

Bradu linnavalitsus

220 144

220 144

38 843

38 843

43 178

43 178

Râmnicu Vâlcea linnavalitsus

Râmnicu Vâlcea linnavalitsus

466 175

466 175

82 254

82 254

91 433

91 433

Băbeni linnavalitsus

Băbeni linnavalitsus

544

544

96

96

107

107

| 4) | Maksejõuetusseaduse artikli 96 kohased tagamata võlausaldajad |
| --- | --- |

4)

Maksejõuetusseaduse artikli 96 kohased tagamata võlausaldajad

33 084 561

9 883 865

9 883 865

30

30

CET Govora

CET Govora

30 117 982

30 117 982

8 997 613

8 997 613

8 997 613

8 997 613

Rumeenia veevarude haldusamet

Rumeenia veevarude haldusamet

2 966 579

2 966 579

886 252

886 252

886 252

886 252

| 5) | Muud tagamata võlausaldajad, sealhulgas (näiteks) |
| --- | --- |

5)

Muud tagamata võlausaldajad, sealhulgas (näiteks)

248 454 804

0

0

0

0

Electrica S.A.

Electrica S.A.

100 668 344

100 668 344

0

0

0

0

Electrica Furnizare S.A.

Electrica Furnizare S.A.

6 534 219

6 534 219

0

0

0

0

Erste Group Bank

25 711 098

0

0

ING bank N.V.

2 954 946

0

0

CFR Marfă

CFR Marfă

25 364 472

25 364 472

0

0

0

0

Riiklik soolatootja Salrom ja Râmnicu Vâlcea kaevandusettevõte

Riiklik soolatootja Salrom ja Râmnicu Vâlcea kaevandusettevõte

3 316 933

3 316 933

0

0

0

0

MFC Commodities GmbH

32 934 833

0

0

Kronos Worldwide Limited

11 365 281

0

0

Kokku:

Kokku:

759 980 783

759 980 783

205 013 570

205 013 570

223 421 217

223 421 217

| (72) | Eespool esitatud maksekava kohaselt makstakse tagasi järgmine osa võlgadest:






  a) | töötasud – 100 % võlgadest; |
| --- | --- | --- |

(72)

Eespool esitatud maksekava kohaselt makstakse tagasi järgmine osa võlgadest:

a)

töötasud – 100 % võlgadest;

| b) | tagatud nõuetega võlausaldajad – 73–80 % võlgadest; |
| --- | --- |

b)

tagatud nõuetega võlausaldajad – 73–80 % võlgadest;

| c) | olulised tarnijad (riigile kuuluvad ettevõtted: CET Govora ja Rumeenia veevarude haldusamet) – 30 % võlgadest; |
| --- | --- |

c)

olulised tarnijad (riigile kuuluvad ettevõtted: CET Govora ja Rumeenia veevarude haldusamet) – 30 % võlgadest;

| d) | maksuvõlausaldajad (näiteks AAAS, keskkonnafondi amet) – 18–20 % võlgadest; |
| --- | --- |

d)

maksuvõlausaldajad (näiteks AAAS, keskkonnafondi amet) – 18–20 % võlgadest;

| e) | muud tagamata võlausaldajad (näiteks Electrica ja Electrica Furnizare) – 0 % võlgadest. |
| --- | --- |

e)

muud tagamata võlausaldajad (näiteks Electrica ja Electrica Furnizare) – 0 % võlgadest.

| (73) | Kavaga kaasneb seega võlgade tühistamine olulises ulatuses, eelkõige maksuvõlausaldajate puhul, nagu näidatud allpool tabelites 4 ja 5.

  Tabel 4


  Tühistatavad võlad










  Võlausaldajate kategooriad | Koguvõlg
  (Rumeenia leudes) | Koguvõlg
  (EUR) | Kava kohaselt tühistatavad võlad
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Miinimum | Maksimum |
| 1) | Tagatud nõuetega võlausaldajad, sealhulgas: |

(73)

Kavaga kaasneb seega võlgade tühistamine olulises ulatuses, eelkõige maksuvõlausaldajate puhul, nagu näidatud allpool tabelites 4 ja 5.

Tabel 4

Tabel 4

Tühistatavad võlad

Tühistatavad võlad

Võlausaldajate kategooriad

Koguvõlg

(Rumeenia leudes)

Koguvõlg

(EUR)

Kava kohaselt tühistatavad võlad

(EUR)

Miinimum

Maksimum

1)

Tagatud nõuetega võlausaldajad, sealhulgas:

890 222 871

195 849 032

39 453 960

52 339 316

ALPHA Bank Romania SA

3 066 386

674 605

135 900

180 284

Arelco Power SRL

15 000 000

3 300 000

664 789

881 903

AAAS

AAAS

9 445 548

9 445 548

2 078 021

2 078 021

418 575

418 575

555 278

555 278

Erste Group Bank AG

229 058 167

50 392 797

10 151 685

13 467 143

Banca Transilvania SA

159 957 116

35 190 566

7 089 178

9 404 447

Bancpost SA

2 494 327

548 752

110 547

146 650

Bulrom Gas Impex SRL

23 776 278

5 230 781

1 053 747

1 397 892

Calvi Trade Limited

23 724 237

5 219 332

1 051 440

1 394 832

CEC Bank

CEC Bank

56 321 014

56 321 014

12 390 623

12 390 623

2 496 105

2 496 105

3 311 312

3 311 312

Chemimpex Ltd

26 012

5 723

1 153

1 529

DGFP Craiova

DGFP Craiova

5 709 799

5 709 799

1 256 156

1 256 156

253 054

253 054

335 699

335 699

Electrica Furnizare SA

Electrica Furnizare SA

26 832 832

26 832 832

5 903 223

5 903 223

1 189 211

1 189 211

1 577 598

1 577 598

Electrica SA

Electrica SA

200 951 974

200 951 974

44 209 434

44 209 434

8 906 039

8 906 039

11 814 691

11 814 691

Garanti Bank SA

1 382 676

304 189

61 279

81 292

Honeywell Romania Srl

7 056 360

1 552 399

312 733

414 869

ING Bank NV

183 157

40 295

8 117

10 769

MFC Commodities GmbH

13 155 900

2 894 298

583 060

773 482

OMV PETROM SA

55 519 911

12 214 380

2 460 600

3 264 213

Polchem SA

23 714 748

5 217 245

1 051 020

1 394 274

Riiklik soolatootja Salrom

Riiklik soolatootja Salrom

15 750 820

15 750 820

3 465 180

3 465 180

698 064

698 064

926 047

926 047

Unicredit Tiriac Bank SA

17 095 609

3 761 034

757 664

1 005 112

| 2) | Töötasud |
| --- | --- |

2)

Töötasud

9 704 264

2 134 938

0

0

| 3) | Maksuvõlausaldajad, sealhulgas: |
| --- | --- |

3)

Maksuvõlausaldajad, sealhulgas:

1 274 807 584

280 457 668

225 450 106

230 972 397

230 972 397

AAAS

AAAS

1 191 856 674

1 191 856 674

262 208 468

262 208 468

210 780 213

210 780 213

215 943 171

215 943 171

Keskkonnafondi amet

Keskkonnafondi amet

59 205 056

59 205 056

13 025 112

13 025 112

10 470 432

10 470 432

10 726 900

10 726 900

Rumeenia veevarude haldusamet

Rumeenia veevarude haldusamet

872 967

872 967

192 053

192 053

154 385

154 385

158 166

158 166

DGFP Craiova

DGFP Craiova

19 732 303

19 732 303

4 341 107

4 341 107

3 489 664

3 489 664

3 575 141

3 575 141

Rumeenia energeetikavaldkonna reguleerimise amet

Rumeenia energeetikavaldkonna reguleerimise amet

18 484

18 484

4 066

4 066

3 269

3 269

3 349

3 349

Bradu linnavalitsus

Bradu linnavalitsus

1 000 653

1 000 653

220 144

220 144

176 966

176 966

181 300

181 300

Râmnicu Vâlcea linnavalitsus

Râmnicu Vâlcea linnavalitsus

2 118 976

2 118 976

466 175

466 175

374 742

374 742

383 921

383 921

Băbeni linnavalitsus

Băbeni linnavalitsus

2 471

2 471

544

544

437

437

448

448

| 4) | Maksejõuetusseaduse artikli 96 kohased tagamata võlausaldajad |
| --- | --- |

4)

Maksejõuetusseaduse artikli 96 kohased tagamata võlausaldajad

150 384 370

33 084 561

23 200 696

23 200 696

CET Govora

CET Govora

136 899 919

136 899 919

30 117 982

30 117 982

21 120 370

21 120 370

21 120 370

21 120 370

Rumeenia veevarude haldusamet

Rumeenia veevarude haldusamet

13 484 451

13 484 451

2 966 579

2 966 579

2 080 327

2 080 327

2 080 327

2 080 327

| 5) | Muud tagamata võlausaldajad, sealhulgas (näiteks) |
| --- | --- |

5)

Muud tagamata võlausaldajad, sealhulgas (näiteks)

1 129 340 017

248 454 804

248 454 804

248 454 804

Electrica S.A.

Electrica S.A.

457 583 381

457 583 381

100 668 344

100 668 344

100 668 344

100 668 344

100 668 344

100 668 344

Electrica Furnizare S.A.

Electrica Furnizare S.A.

29 700 994

29 700 994

6 534 219

6 534 219

6 534 219

6 534 219

6 534 219

6 534 219

Erste Group Bank

116 868 626

25 711 098

25 711 098

25 711 098

ING bank N.V.

13 431 574

2 954 946

2 954 946

2 954 946

CFR Marfă

CFR Marfă

115 293 055

115 293 055

25 364 472

25 364 472

25 364 472

25 364 472

25 364 472

25 364 472

Riiklik soolatootja Salrom ja Râmnicu Vâlcea kaevandusettevõte

Riiklik soolatootja Salrom ja Râmnicu Vâlcea kaevandusettevõte

15 076 968

15 076 968

3 316 933

3 316 933

3 316 933

3 316 933

3 316 933

3 316 933

MFC Commodities GmbH

149 703 788

32 934 833

32 934 833

32 934 833

Kronos Worldwide Limited

51 660 368

11 365 281

11 365 281

11 365 281

Kokku

Kokku

3 454 458 105

3 454 458 105

759 980 783

759 980 783

536 559 566

536 559 566

554 967 213

554 967 213

Tabel 5

Tabel 5

Tühistatavad võlad riigi ees

Tühistatavad võlad riigi ees

| Võlausaldaja | Koguvõlg
  (eurodes) | Tühistatavad võlad
  (eurodes) | Tühistatav osa võlast
  (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| miinimum | maksimum | miinimum | maksimum |
| Maksuvõlausaldajad |
| AAAS | 264 286 269 | 211 198 788 | 216 498 450 | 79,91 | 81,9 |
| DGFP Craiova | 5 597 262 | 3 742 718 | 3 910 841 | 66,87 | 69,8 |
| Keskkonnafondi amet | 13 025 112 | 10 470 432 | 10 726 900 | 80,39 | 82,3 |
| Rumeenia veevarude haldusamet | 3 158 632 | 2 234 711 | 2 238 493 | 70,75 | 70,8 |
| Rumeenia energeetikavaldkonna reguleerimise amet | 4 066 | 3 269 | 3 349 | 80,39 | 82,3 |
| Bradu linnavalitsus | 220 144 | 176 966 | 181 300 | 80,39 | 82,3 |
| Râmnicu Vâlcea linnavalitsus | 466 175 | 374 742 | 383 921 | 80,39 | 82,3 |
| Băbeni linnavalitsus | 544 | 437 | 448 | 80,37 | 82,3 |
| Riigile kuuluvad ettevõtted (näited) |
| CEC Bank | 12 390 623 | 2 496 105 | 3 311 312 | 20,15 | 26,7 |
| Riiklik soolatootja Salrom | 6 782 113 | 4 014 997 | 4 242 980 | 59,20 | 62,5 |
| CET Govora | 30 117 982 | 21 120 370 | 21 120 370 | 70,13 | 70,1 |
| Electrica SA | 144 877 778 | 109 574 383 | 112 483 035 | 75,63 | 77,6 |
| Electrica Furnizare | 12 437 442 | 7 723 430 | 8 111 816 | 62,10 | 65,2 |
| CFR Marfă | 25 364 472 | 25 364 472 | 25 364 472 | 100 | 100 |
| Kokku | 518 728 615 | 398 495 819 | 408 577 686 | 77 | 78,7 |

Võlausaldaja

Koguvõlg

(eurodes)

Tühistatavad võlad

(eurodes)

Tühistatav osa võlast

(%)

miinimum

maksimum

miinimum

maksimum

Maksuvõlausaldajad

Maksuvõlausaldajad

AAAS

264 286 269

211 198 788

216 498 450

79,91

81,9

DGFP Craiova

5 597 262

3 742 718

3 910 841

66,87

69,8

Keskkonnafondi amet

13 025 112

10 470 432

10 726 900

80,39

82,3

Rumeenia veevarude haldusamet

3 158 632

2 234 711

2 238 493

70,75

70,8

Rumeenia energeetikavaldkonna reguleerimise amet

4 066

3 269

3 349

80,39

82,3

Bradu linnavalitsus

220 144

176 966

181 300

80,39

82,3

Râmnicu Vâlcea linnavalitsus

466 175

374 742

383 921

80,39

82,3

Băbeni linnavalitsus

544

437

448

80,37

82,3

Riigile kuuluvad ettevõtted (näited)

Riigile kuuluvad ettevõtted (näited)

CEC Bank

12 390 623

2 496 105

3 311 312

20,15

26,7

Riiklik soolatootja Salrom

6 782 113

4 014 997

4 242 980

59,20

62,5

CET Govora

30 117 982

21 120 370

21 120 370

70,13

70,1

Electrica SA

144 877 778

109 574 383

112 483 035

75,63

77,6

Electrica Furnizare

12 437 442

7 723 430

8 111 816

62,10

65,2

CFR Marfă

25 364 472

25 364 472

25 364 472

100

100

Kokku

Kokku

518 728 615

518 728 615

398 495 819

398 495 819

408 577 686

408 577 686

77

77

78,7

78,7

| (74) | Võlausaldajad hääletasid selle kava üle. Vastavalt võlausaldajate kogu 9. märtsi 2015. aasta koosoleku protokollile (pange tähele, et allpool on esitatud teave üksnes peamiste era- ja avaliku sektori võlausaldajate ja töötajate kohta):






  a) | AAAS hääletas kava poolt nii tagatud võlgade kategoorias (kus tema nõude osakaal oli 1,061 %) kui ka maksuvõlgade kategoorias (kus tema nõude osakaal oli 98,04 %). Selle tulemusel nõustus AAAS kandma maha 80–82 % oma kogunõudest Oltchimi vastu. |
| --- | --- | --- |

(74)

Võlausaldajad hääletasid selle kava üle. Vastavalt võlausaldajate kogu 9. märtsi 2015. aasta koosoleku protokollile (pange tähele, et allpool on esitatud teave üksnes peamiste era- ja avaliku sektori võlausaldajate ja töötajate kohta):

a)

AAAS hääletas kava poolt nii tagatud võlgade kategoorias (kus tema nõude osakaal oli 1,061 %) kui ka maksuvõlgade kategoorias (kus tema nõude osakaal oli 98,04 %). Selle tulemusel nõustus AAAS kandma maha 80–82 % oma kogunõudest Oltchimi vastu.

poolt

| b) | DGFP Craiova (edaspidi „DGFP“) (40) hääletas kava vastu nii tagatud võlgade kategoorias (kus tema nõude osakaal oli 0,64 %) kui ka maksuvõlgade kategoorias (kus tema nõude osakaal oli 1,55 %). DGFP hääletas selle vastu, et 67–70 % tema nõuetest Oltchimi vastu maha kantakse. |
| --- | --- |

b)

DGFP Craiova (edaspidi „DGFP“) (40) hääletas kava vastu nii tagatud võlgade kategoorias (kus tema nõude osakaal oli 0,64 %) kui ka maksuvõlgade kategoorias (kus tema nõude osakaal oli 1,55 %). DGFP hääletas selle vastu, et 67–70 % tema nõuetest Oltchimi vastu maha kantakse.

40

vastu

| c) | CEC Bank hääletas tagatud võlgade kategoorias (kus tema nõude osakaal oli 6,33 %) kava poolt. Muudes kategooriates tal nõudeid polnud. Kava poolt hääletamise tulemusel nõustus CEC Bank kandma maha 20–27 % oma kogunõudest Oltchimi vastu. |
| --- | --- |

c)

CEC Bank hääletas tagatud võlgade kategoorias (kus tema nõude osakaal oli 6,33 %) kava poolt. Muudes kategooriates tal nõudeid polnud. Kava poolt hääletamise tulemusel nõustus CEC Bank kandma maha 20–27 % oma kogunõudest Oltchimi vastu.

poolt

| d) | Salrom hääletas kava poolt nii tagatud võlgade kategoorias kui ka tagamata võlgade kategoorias (kus tema nõuete osakaal oli vastavalt 1,77 % ja 1,34 %). Selle tulemusel nõustus Salrom kandma maha 59–62 % oma kogunõudest Oltchimi vastu. |
| --- | --- |

d)

Salrom hääletas kava poolt nii tagatud võlgade kategoorias kui ka tagamata võlgade kategoorias (kus tema nõuete osakaal oli vastavalt 1,77 % ja 1,34 %). Selle tulemusel nõustus Salrom kandma maha 59–62 % oma kogunõudest Oltchimi vastu.

poolt

| e) | CET Govora ja Rumeenia veevarude haldusamet hääletasid maksejõuetusseaduse artikli 96 kohaste tagamata võlgade kategoorias kava poolt. Selle tulemusel nõustusid CET Govora ja Rumeenia veevarude haldusamet kandma maha 70–71 % oma nõuetest Oltchimi vastu. |
| --- | --- |

e)

CET Govora ja Rumeenia veevarude haldusamet hääletasid maksejõuetusseaduse artikli 96 kohaste tagamata võlgade kategoorias kava poolt. Selle tulemusel nõustusid CET Govora ja Rumeenia veevarude haldusamet kandma maha 70–71 % oma nõuetest Oltchimi vastu.

poolt

| f) | Electrica hääletas kava poolt nii tagatud võlgade kategoorias kui ka tagamata võlgade kategoorias (kus tema nõuete osakaal oli vastavalt 22,5 % ja 40,5 %). Selle tulemusel nõustus Electrica kandma maha 76–77 % oma kogunõudest Oltchimi vastu. |
| --- | --- |

f)

Electrica hääletas kava poolt nii tagatud võlgade kategoorias kui ka tagamata võlgade kategoorias (kus tema nõuete osakaal oli vastavalt 22,5 % ja 40,5 %). Selle tulemusel nõustus Electrica kandma maha 76–77 % oma kogunõudest Oltchimi vastu.

poolt

| g) | Electrica Furnizare (41) hääletas kava vastu nii tagatud võlgade kategoorias kui ka tagamata võlgade kategoorias (kus tema nõuete osakaal oli vastavalt 3,01 % ja 2,63 %). Electrica Furnizare hääletas selle vastu, et 62–65 % tema nõuetest Oltchimi vastu maha kantakse. |
| --- | --- |

g)

Electrica Furnizare (41) hääletas kava vastu nii tagatud võlgade kategoorias kui ka tagamata võlgade kategoorias (kus tema nõuete osakaal oli vastavalt 3,01 % ja 2,63 %). Electrica Furnizare hääletas selle vastu, et 62–65 % tema nõuetest Oltchimi vastu maha kantakse.

41

vastu

| h) | Töötajad hääletasid kava poolt. Töötajatele oli tagatud võlgade katmine 100 % ulatuses. |
| --- | --- |

h)

Töötajad hääletasid kava poolt. Töötajatele oli tagatud võlgade katmine 100 % ulatuses.

poolt

| (75) | Kava kiideti heaks, sest see oli kooskõlas maksejõuetusseaduse tingimustega, nimelt:






  a) | kava sai võlausaldajate kategooriate absoluutse enamuse poolthääled (viiest võlakategooriast hääletasid kõik viis kava poolt); |
| --- | --- | --- |

(75)

Kava kiideti heaks, sest see oli kooskõlas maksejõuetusseaduse tingimustega, nimelt:

a)

kava sai võlausaldajate kategooriate absoluutse enamuse poolthääled (viiest võlakategooriast hääletasid kõik viis kava poolt);

| b) | nõuete väärtuse seisukohast kiideti kava igas kategoorias heaks absoluutse häälteenamusega; |
| --- | --- |

b)

nõuete väärtuse seisukohast kiideti kava igas kategoorias heaks absoluutse häälteenamusega;

| c) | vähemalt üks ebasoodsas olukorras kategooria kiitis kava heaks (õigupoolest kiitsid kava heaks kõik ebasoodsas olukorras kategooriad) (42). |
| --- | --- |

c)

vähemalt üks ebasoodsas olukorras kategooria kiitis kava heaks (õigupoolest kiitsid kava heaks kõik ebasoodsas olukorras kategooriad) (42).

42

| (76) | 25. märtsi 2015. aasta kohtuistungil palus pankrotikohtunik esitada kava kohta rohkem selgitusi ja lükkas istungi edasi 22. aprillini 2015. 22. aprilli 2015. aasta istungil toetas kohus kava, kiites heaks üksnes esimese variandi, st võlgade osalise mahakandmise, milles oli võlausaldajatega kokku lepitud, ning uue üksuse (Oltchim SPV) loomise ja kõigi elujõuliste varade üleandmise ettevõtjalt Oltchim SA ettevõtjale Oltchim SPV. 24. septembril 2015 jättis Pitești apellatsioonikohus rahuldamata kaebused, mille ANAF (Agenția Națională de Administrare Fiscală) ja Electrica Furnizare olid esitanud kohtuotsuse peale, millega reorganiseerimise kava heaks kiideti. Selle otsusega muutus kava lõplikuks. |
| --- | --- |

(76)

25. märtsi 2015. aasta kohtuistungil palus pankrotikohtunik esitada kava kohta rohkem selgitusi ja lükkas istungi edasi 22. aprillini 2015. 22. aprilli 2015. aasta istungil toetas kohus kava, kiites heaks üksnes esimese variandi, st võlgade osalise mahakandmise, milles oli võlausaldajatega kokku lepitud, ning uue üksuse (Oltchim SPV) loomise ja kõigi elujõuliste varade üleandmise ettevõtjalt Oltchim SA ettevõtjale Oltchim SPV. 24. septembril 2015 jättis Pitești apellatsioonikohus rahuldamata kaebused, mille ANAF (Agenția Națională de Administrare Fiscală) ja Electrica Furnizare olid esitanud kohtuotsuse peale, millega reorganiseerimise kava heaks kiideti. Selle otsusega muutus kava lõplikuks.

2.2.4.3.   Reorganiseerimise kava rakendamine

Reorganiseerimise kava rakendamine

| (77) | Enne reorganiseerimise kava heakskiitmist võttis Oltchim maksejõuetusmenetluse käigus meetmeid oma kulude vähendamiseks, näiteks koondades 2013. aasta juunis 918 töötajat (2015. aasta novembris oli kavas koondada veel 225 töötajat). 2014. aasta juunis vahetas Oltchim peamises tootmisrajatises välja elektrolüüseri (kogusummas 800 000 eurot). Et oma intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelset kasumit (EBITDA) veel enam parandada, taaskäivitas Oltchim 9. septembril 2014 oksoalkoholide tehase. |
| --- | --- |

(77)

Enne reorganiseerimise kava heakskiitmist võttis Oltchim maksejõuetusmenetluse käigus meetmeid oma kulude vähendamiseks, näiteks koondades 2013. aasta juunis 918 töötajat (2015. aasta novembris oli kavas koondada veel 225 töötajat). 2014. aasta juunis vahetas Oltchim peamises tootmisrajatises välja elektrolüüseri (kogusummas 800 000 eurot). Et oma intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelset kasumit (EBITDA) veel enam parandada, taaskäivitas Oltchim 9. septembril 2014 oksoalkoholide tehase.

| (78) | Rumeenia ametiasutused teatasid, (43) et Oltchim parandas oma majandus- ja finantstulemusi. Ettevõtja käive suurenes 2015. aastal tänu põhitoodete müügi kasvule (33 % kasv polüeeterpolüoolide puhul, 7 % kasv kloorleelistoodete puhul) 31 % võrreldes 2014. aastaga ja 59 % võrreldes 2013. aastaga. EBITDA paranes võrreldes 2013. aastaga 109 miljoni Rumeenia leu võrra. |
| --- | --- |

(78)

Rumeenia ametiasutused teatasid, (43) et Oltchim parandas oma majandus- ja finantstulemusi. Ettevõtja käive suurenes 2015. aastal tänu põhitoodete müügi kasvule (33 % kasv polüeeterpolüoolide puhul, 7 % kasv kloorleelistoodete puhul) 31 % võrreldes 2014. aastaga ja 59 % võrreldes 2013. aastaga. EBITDA paranes võrreldes 2013. aastaga 109 miljoni Rumeenia leu võrra.

43

| (79) | Uute katsetega äriühingut erastada alustati 2013. aasta juunis, aga need katsed ebaõnnestusid taas hiljem samal aastal. |
| --- | --- |

(79)

Uute katsetega äriühingut erastada alustati 2013. aasta juunis, aga need katsed ebaõnnestusid taas hiljem samal aastal.

| (80) | Võlausaldajate heakskiidetud ja kohtu kinnitatud kava kohaselt (vt Table 5 eespool) peavad maksuvõlausaldajad ja riigile kuuluvad ettevõtted tühistama võlad kuni 408,5 miljoni euro ulatuses (AAAS 216 miljonit eurot, mis moodustab 81,9 % tema kogunõudest, ja riigile kuuluvad ettevõtted 174,3 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(80)

Võlausaldajate heakskiidetud ja kohtu kinnitatud kava kohaselt (vt Table 5 eespool) peavad maksuvõlausaldajad ja riigile kuuluvad ettevõtted tühistama võlad kuni 408,5 miljoni euro ulatuses (AAAS 216 miljonit eurot, mis moodustab 81,9 % tema kogunõudest, ja riigile kuuluvad ettevõtted 174,3 miljonit eurot).

Table 5

| (81) | Niinimetatud olulised tarnijad (st CET Govora SA ja riigi veevarude haldusamet) pidid tühistama vastavalt 21,2 miljonit eurot ja 2,2 miljonit eurot, mis moodustasid 70–71 % nende kogunõuetest. Electrica pidi tühistama 112 miljonit eurot, mis moodustab 77,6 % tema kogunõudest. |
| --- | --- |

(81)

Niinimetatud olulised tarnijad (st CET Govora SA ja riigi veevarude haldusamet) pidid tühistama vastavalt 21,2 miljonit eurot ja 2,2 miljonit eurot, mis moodustasid 70–71 % nende kogunõuetest. Electrica pidi tühistama 112 miljonit eurot, mis moodustab 77,6 % tema kogunõudest.

| (82) | Lisaks mitmesuguste avaliku sektori võlausaldajate tühistatavate võlgade summadele, mis on esitatud tabelis 5, on allpool tabelis 6 esitatud vastavad võlasummad, mis saadakse maksimaalse heakskiidetud mahakandmise tulemusel tagasi Oltchim SPV tervikuna müügi korral, mis on ette nähtud reorganiseerimise kavas.

  Tabel 6


  Avaliku sektori võlausaldajad (võlgade tühistamine ja sissenõudmine kava alusel)









  (eurodes) |
| --- | --- |
| Võlausaldaja | Koguvõlg | Tühistatavad võlad
  (maksimaalne heakskiidetud mahakantav summa) | Minimaalsed võlasummad, mis on kavas pärast Oltchim SPV tulevast müüki sisse nõuda |
| Maksuvõlausaldajad |
| AAAS | 264 286 269 | 216 498 450 | 47 787 819 |
| DGFP Craiova | 5 597 262 | 3 910 841 | 1 686 422 |
| Keskkonnafondi amet | 13 025 112 | 10 726 900 | 2 298 212 |
| Rumeenia veevarude haldusamet | 3 158 632 | 2 238 493 | 920 139 |
| Rumeenia energeetikavaldkonna reguleerimise amet | 4 066 | 3 349 | 717 |
| Bradu linnavalitsus | 220 144 | 181 300 | 38 843 |
| Râmnicu Vâlcea linnavalitsus | 466 175 | 383 921 | 82 254 |
| Băbeni linnavalitsus | 544 | 448 | 96 |
| Riigile kuuluvad ettevõtted (näited) |
| CEC Bank | 12 390 623 | 3 311 312 | 9 079 311 |
| Riiklik soolatootja Salrom | 6 782 113 | 4 242 980 | 2 539 134 |
| CET Govora | 30 117 982 | 21 120 370 | 8 997 613 |
| Electrica SA | 144 877 778 | 112 483 035 | 32 394 743 |
| Electrica Furnizare | 12 437 442 | 8 111 816 | 4 325 625 |
| CFR Marfă | 25 364 472 | 25 364 472 | 0 |
| Kokku | 518 728 615 | 408 577 686 | 110 150 928 |

(82)

Lisaks mitmesuguste avaliku sektori võlausaldajate tühistatavate võlgade summadele, mis on esitatud tabelis 5, on allpool tabelis 6 esitatud vastavad võlasummad, mis saadakse maksimaalse heakskiidetud mahakandmise tulemusel tagasi Oltchim SPV tervikuna müügi korral, mis on ette nähtud reorganiseerimise kavas.

Tabel 6

Tabel 6

Avaliku sektori võlausaldajad (võlgade tühistamine ja sissenõudmine kava alusel)

Avaliku sektori võlausaldajad (võlgade tühistamine ja sissenõudmine kava alusel)

(eurodes)

Võlausaldaja

Koguvõlg

Tühistatavad võlad

(maksimaalne heakskiidetud mahakantav summa)

Minimaalsed võlasummad, mis on kavas pärast Oltchim SPV tulevast müüki sisse nõuda

Maksuvõlausaldajad

Maksuvõlausaldajad

AAAS

264 286 269

216 498 450

47 787 819

47 787 819

DGFP Craiova

5 597 262

3 910 841

1 686 422

1 686 422

Keskkonnafondi amet

13 025 112

10 726 900

2 298 212

2 298 212

Rumeenia veevarude haldusamet

3 158 632

2 238 493

920 139

920 139

Rumeenia energeetikavaldkonna reguleerimise amet

4 066

3 349

717

717

Bradu linnavalitsus

220 144

181 300

38 843

38 843

Râmnicu Vâlcea linnavalitsus

466 175

383 921

82 254

82 254

Băbeni linnavalitsus

544

448

96

96

Riigile kuuluvad ettevõtted (näited)

Riigile kuuluvad ettevõtted (näited)

CEC Bank

12 390 623

3 311 312

9 079 311

9 079 311

Riiklik soolatootja Salrom

6 782 113

4 242 980

2 539 134

2 539 134

CET Govora

30 117 982

21 120 370

8 997 613

8 997 613

Electrica SA

144 877 778

112 483 035

32 394 743

32 394 743

Electrica Furnizare

12 437 442

8 111 816

4 325 625

4 325 625

CFR Marfă

25 364 472

25 364 472

0

0

Kokku

Kokku

518 728 615

518 728 615

408 577 686

408 577 686

110 150 928

110 150 928

| (83) | Pärast reorganiseerimise kava heakskiitmist kanti juba maha märkimisväärne osa võlgadest. Rumeenia teatas oma 2015. aasta oktoobri esildises, et ajavahemikul 2015. aasta aprillist oktoobrini tühistati umbes 2,358 miljardi Rumeenia leu (518 miljoni euro) väärtuses võlgasid (44). |
| --- | --- |

(83)

Pärast reorganiseerimise kava heakskiitmist kanti juba maha märkimisväärne osa võlgadest. Rumeenia teatas oma 2015. aasta oktoobri esildises, et ajavahemikul 2015. aasta aprillist oktoobrini tühistati umbes 2,358 miljardi Rumeenia leu (518 miljoni euro) väärtuses võlgasid (44).

44

| (84) | Rumeenia ametiasutused teatasid ühtlasi, et Oltchim SPV müügipakkumine saadeti kõigile kahepoolsetele kaubanduskodadele Rumeenias (juuli 2015) ja 30 kaubanduskojale mujal maailmas (september 2015). Esimene kohtumine võimalike ostjatega toimus 2015. aasta septembris/oktoobris. |
| --- | --- |

(84)

Rumeenia ametiasutused teatasid ühtlasi, et Oltchim SPV müügipakkumine saadeti kõigile kahepoolsetele kaubanduskodadele Rumeenias (juuli 2015) ja 30 kaubanduskojale mujal maailmas (september 2015). Esimene kohtumine võimalike ostjatega toimus 2015. aasta septembris/oktoobris.

3.   KOMISJONI OTSUS ALGATADA AMETLIK UURIMISMENETLUS

KOMISJONI OTSUS ALGATADA AMETLIK UURIMISMENETLUS

| (85) | 8. aprillil 2016 otsustas komisjon algatada ametliku uurimismenetluse. Komisjon väljendas kahtlust kolme toetusmeetme suhtes:






  1) | 1. meede: AAASi otsus võlad täitmisele pööramata jätta ja võlgade edasine kuhjumine AAASi ees alates 2012. aasta septembrist. Vaatamata kindlale plaanile, mida komisjonile 2012. aastal väljendati, ei konverteerinud Rumeenia ametiasutused AAASi ees kogunenud võlga (tol ajal 1 049 miljonit Rumeenia leud, st umbes 231 miljonit eurot) omakapitaliks ega erastanud Oltchimit. Selle asemel jätkas Oltchim oma äritegevust ja tema võlg riigi, sealhulgas AAASi ees, kasvas (võlg AAASi ees suurenes 1 049 miljonist Rumeenia leust 1 201 miljoni leuni, st umbes 231 miljonist eurost umbes 264 miljoni euroni). Pärast seda, kui erastamine 2012. aasta septembris ebaõnnestus, ei pööranud AAAS oma nõudeid Oltchimi vastu täitmisele. Ta ei nõudnud oma nõuete tagasimaksmist Oltchimi viivitamatu likvideerimise kaudu, vaid ootas võla konverteerimist omakapitaliks, kuigi Oltchimi erastamise protsess oli taas ebaõnnestunud. |
| --- | --- | --- |

(85)

8. aprillil 2016 otsustas komisjon algatada ametliku uurimismenetluse. Komisjon väljendas kahtlust kolme toetusmeetme suhtes:

1)

1. meede: AAASi otsus võlad täitmisele pööramata jätta ja võlgade edasine kuhjumine AAASi ees alates 2012. aasta septembrist. Vaatamata kindlale plaanile, mida komisjonile 2012. aastal väljendati, ei konverteerinud Rumeenia ametiasutused AAASi ees kogunenud võlga (tol ajal 1 049 miljonit Rumeenia leud, st umbes 231 miljonit eurot) omakapitaliks ega erastanud Oltchimit. Selle asemel jätkas Oltchim oma äritegevust ja tema võlg riigi, sealhulgas AAASi ees, kasvas (võlg AAASi ees suurenes 1 049 miljonist Rumeenia leust 1 201 miljoni leuni, st umbes 231 miljonist eurost umbes 264 miljoni euroni). Pärast seda, kui erastamine 2012. aasta septembris ebaõnnestus, ei pööranud AAAS oma nõudeid Oltchimi vastu täitmisele. Ta ei nõudnud oma nõuete tagasimaksmist Oltchimi viivitamatu likvideerimise kaudu, vaid ootas võla konverteerimist omakapitaliks, kuigi Oltchimi erastamise protsess oli taas ebaõnnestunud.

1. meede:

| 2) | 2. meede: (45) CET Govora ja Salromi toetus Oltchimi tegevusele jätkuvate tarnete kaudu alates 2012. septembrist kuni 2013. aasta jaanuarini. Pärast erastamise ebaõnnestumist 2012. aasta septembris Oltchimi finantsseisund halvenes ja tootmine peatati. Rumeenia ametiasutused võtsid mitmesuguseid toetusmeetmeid, et võimaldada Oltchimil tootmine taastada. Tootmise taastamine poleks olnud võimalik ilma riigile kuuluvate Oltchimi tarnijate CET Govora ja Salromi otsuseta jätkata Oltchimile tarnimist, kuigi Oltchim polnud oma võlgu tasunud.






  — | CET Govora allkirjastas Oltchimiga 15. septembril 2012 uue elektrilepingu ja nõustus seejärel suurendama elektritarneid (esialgu alates 25. oktoobrist 2012, seejärel alates 12. novembrist 2012) ning jätkama tarneid ka pärast 1. jaanuari 2013. Paistab, et need muutused lepingulises suhtes Oltchimiga viidi ellu seoses mitme sellise otsuse rakendamisega, mille Vâlcea maavolikogu oli võtnud vastu Oltchimi elektrivarustuse tagamiseks. |
| --- | --- | --- |

2)

2. meede: (45) CET Govora ja Salromi toetus Oltchimi tegevusele jätkuvate tarnete kaudu alates 2012. septembrist kuni 2013. aasta jaanuarini. Pärast erastamise ebaõnnestumist 2012. aasta septembris Oltchimi finantsseisund halvenes ja tootmine peatati. Rumeenia ametiasutused võtsid mitmesuguseid toetusmeetmeid, et võimaldada Oltchimil tootmine taastada. Tootmise taastamine poleks olnud võimalik ilma riigile kuuluvate Oltchimi tarnijate CET Govora ja Salromi otsuseta jätkata Oltchimile tarnimist, kuigi Oltchim polnud oma võlgu tasunud.

2. meede:

45

—

CET Govora allkirjastas Oltchimiga 15. septembril 2012 uue elektrilepingu ja nõustus seejärel suurendama elektritarneid (esialgu alates 25. oktoobrist 2012, seejärel alates 12. novembrist 2012) ning jätkama tarneid ka pärast 1. jaanuari 2013. Paistab, et need muutused lepingulises suhtes Oltchimiga viidi ellu seoses mitme sellise otsuse rakendamisega, mille Vâlcea maavolikogu oli võtnud vastu Oltchimi elektrivarustuse tagamiseks.

CET Govora

| — | Salrom oli nõus tarnete eest tasumise edasilükkamisega ning nõustus seega Oltchimi võlgade suurenemisega tema ees. |
| --- | --- |

—

Salrom oli nõus tarnete eest tasumise edasilükkamisega ning nõustus seega Oltchimi võlgade suurenemisega tema ees.

Salrom

| 3) | 3. meede: (46) AAASi ja riigile kuuluvate ettevõtete (47) 2015. aasta otsus kiita heaks reorganiseerimise kava kohane võlgade tühistamine; AAAS, CET Govora, riigi veevarude haldusamet ja Electrica hääletasid kõik reorganiseerimise kava poolt. Selle tulemusel nõustus AAAS oma nõuded Oltchimi vastu 216 miljoni euro ulatuses tühistama, arvestades (ebakindla) võimalusega saada hiljem tagasi 47 miljonit eurot. Salrom nõustus tühistama 4,2 miljonit eurot võlast, CET Govora SA nõustus tühistama 21,1 miljonit eurot võlast, riigi veevarude haldusamet nõustus tühistama 2,2 miljonit eurot võlast ja Electrica nõustus tühistama 112 miljonit eurot võlast. Selle tulemusel loodavad need riigile kuuluvad ettevõtted saada eduka müügi korral tagasi järgmised võlasummad: Salrom 2,5 miljonit eurot, CET Govora SA 8,9 miljonit eurot, riigi veevarude haldusamet 0,9 miljonit eurot ja Electrica 32 miljonit eurot (vt tabelid 4 ja 5). |
| --- | --- |

3)

3. meede: (46) AAASi ja riigile kuuluvate ettevõtete (47) 2015. aasta otsus kiita heaks reorganiseerimise kava kohane võlgade tühistamine; AAAS, CET Govora, riigi veevarude haldusamet ja Electrica hääletasid kõik reorganiseerimise kava poolt. Selle tulemusel nõustus AAAS oma nõuded Oltchimi vastu 216 miljoni euro ulatuses tühistama, arvestades (ebakindla) võimalusega saada hiljem tagasi 47 miljonit eurot. Salrom nõustus tühistama 4,2 miljonit eurot võlast, CET Govora SA nõustus tühistama 21,1 miljonit eurot võlast, riigi veevarude haldusamet nõustus tühistama 2,2 miljonit eurot võlast ja Electrica nõustus tühistama 112 miljonit eurot võlast. Selle tulemusel loodavad need riigile kuuluvad ettevõtted saada eduka müügi korral tagasi järgmised võlasummad: Salrom 2,5 miljonit eurot, CET Govora SA 8,9 miljonit eurot, riigi veevarude haldusamet 0,9 miljonit eurot ja Electrica 32 miljonit eurot (vt tabelid 4 ja 5).

3. meede:

46

47

| (86) | Algatamisotsuses võttis komisjon esialgu seisukoha, et eespool kirjeldatud meetmed hõlmasid riigi ressursse ja olid riigiga seostatavad. Pidades silmas seda, kui ebatõenäoline on, et mõni arukalt tegutsev eraettevõtja oleks Oltchimi suhtes selliseid meetmeid võtnud, asus komisjon esialgsele seisukohale, et Oltchim sai meetmetega põhjendamatu eelise; see eelis oleks valikuline, kuna sellest sai kasu üksnes Oltchim. |
| --- | --- |

(86)

Algatamisotsuses võttis komisjon esialgu seisukoha, et eespool kirjeldatud meetmed hõlmasid riigi ressursse ja olid riigiga seostatavad. Pidades silmas seda, kui ebatõenäoline on, et mõni arukalt tegutsev eraettevõtja oleks Oltchimi suhtes selliseid meetmeid võtnud, asus komisjon esialgsele seisukohale, et Oltchim sai meetmetega põhjendamatu eelise; see eelis oleks valikuline, kuna sellest sai kasu üksnes Oltchim.

| (87) | Samuti märkis komisjon, et meetmed võisid kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust, sest Oltchim konkureeris muude kemikaalitootjatega teistes liikmesriikides ja ka mujal maailmas. Meetmed võimaldasid Oltchimil tegevust jätkata, ilma et ettevõtja oleks pidanud sarnaselt oma konkurentidega silmitsi seisma tagajärgedega, mis oleksid üldjuhul tema kehvade finantstulemustega kaasnenud. |
| --- | --- |

(87)

Samuti märkis komisjon, et meetmed võisid kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust, sest Oltchim konkureeris muude kemikaalitootjatega teistes liikmesriikides ja ka mujal maailmas. Meetmed võimaldasid Oltchimil tegevust jätkata, ilma et ettevõtja oleks pidanud sarnaselt oma konkurentidega silmitsi seisma tagajärgedega, mis oleksid üldjuhul tema kehvade finantstulemustega kaasnenud.

| (88) | Ühtlasi kahtles komisjon meetmete kokkusobivuses siseturuga, eelkõige seetõttu, et Rumeenia ametiasutused ei esitanud kokkusobivuse kohta ühtki võimalikku põhjendust. Komisjoni esialgne seisukoht oli, et Oltchimit võib käsitada raskustes oleva ettevõtjana vastavalt 2014. aasta suunistele raskustes olevate mittefinantsettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (edaspidi „päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suunised“), (48) eelkõige arvestades 30. jaanuaril 2013 algatatud maksejõuetusmenetlust. Sellele vaatamata paistis, et ükski meede ei vastanud päästmise ja ümberkorraldamise suunistes kehtestatud kokkusobiva päästmis- või ümberkorraldamisabi kriteeriumidele. Eelkõige seetõttu, et reorganiseerimise kavast ei teatatud (Rumeenia ametiasutused ei väida, et neid meetmeid võib käsitada restruktureerimisabina), ei saanud komisjon hinnatareorganiseerimise kava osi, sealhulgas investeerimis- ja ajakohastamismeetmeid, ega seda, kas meetmetega taastataks pikaajaline elujõulisus ja kas need jäävad minimaalseks, et vältida põhjendamatut konkurentsi kahjustamist. |
| --- | --- |

(88)

Ühtlasi kahtles komisjon meetmete kokkusobivuses siseturuga, eelkõige seetõttu, et Rumeenia ametiasutused ei esitanud kokkusobivuse kohta ühtki võimalikku põhjendust. Komisjoni esialgne seisukoht oli, et Oltchimit võib käsitada raskustes oleva ettevõtjana vastavalt 2014. aasta suunistele raskustes olevate mittefinantsettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (edaspidi „päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suunised“), (48) eelkõige arvestades 30. jaanuaril 2013 algatatud maksejõuetusmenetlust. Sellele vaatamata paistis, et ükski meede ei vastanud päästmise ja ümberkorraldamise suunistes kehtestatud kokkusobiva päästmis- või ümberkorraldamisabi kriteeriumidele. Eelkõige seetõttu, et reorganiseerimise kavast ei teatatud (Rumeenia ametiasutused ei väida, et neid meetmeid võib käsitada restruktureerimisabina), ei saanud komisjon hinnatareorganiseerimise kava osi, sealhulgas investeerimis- ja ajakohastamismeetmeid, ega seda, kas meetmetega taastataks pikaajaline elujõulisus ja kas need jäävad minimaalseks, et vältida põhjendamatut konkurentsi kahjustamist.

48

| (89) | Eeltoodu põhjal oli komisjoni esialgne seisukoht, et need meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Kuna meetmete võtmisega oleks rikutud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustust ja rakendamiskeeldu, märkis komisjon, et need näivad kujutavat endast ebaseaduslikku riigiabi. Kuna reorganiseerimise kavast komisjonile ei teatatud, ei saaks neid meetmeid kuulutada siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(89)

Eeltoodu põhjal oli komisjoni esialgne seisukoht, et need meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Kuna meetmete võtmisega oleks rikutud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustust ja rakendamiskeeldu, märkis komisjon, et need näivad kujutavat endast ebaseaduslikku riigiabi. Kuna reorganiseerimise kavast komisjonile ei teatatud, ei saaks neid meetmeid kuulutada siseturuga kokkusobivaks.

4.   MÄRKUSED ALGATAMISOTSUSE KOHTA

MÄRKUSED ALGATAMISOTSUSE KOHTA

4.1.   Rumeenia esildised

Rumeenia esildised

| (90) | Oma märkustes komisjoni algatamisotsuse kohta esitab Rumeenia mitu tähelepanekut kõigi kolme eespool kirjeldatud meetme kohta. |
| --- | --- |

(90)

Oma märkustes komisjoni algatamisotsuse kohta esitab Rumeenia mitu tähelepanekut kõigi kolme eespool kirjeldatud meetme kohta.

4.1.1.   Rumeenia märkused 1. meetme kohta

Rumeenia märkused 1. meetme kohta

| (91) | Rumeenia väidab, et AAAS käitus ajavahemikul 2012. aasta septembrist 2013. aasta jaanuarini eraõigusliku võlausaldajana ja et asjaolu, et AAAS ei pööranud oma nõudeid täitmisele, oli sellel lühikesel, 5-kuusel ajavahemikul täielikult õigustatud õiguslike ja de facto piirangute tõttu: |
| --- | --- |

(91)

Rumeenia väidab, et AAAS käitus ajavahemikul 2012. aasta septembrist 2013. aasta jaanuarini eraõigusliku võlausaldajana ja et asjaolu, et AAAS ei pööranud oma nõudeid täitmisele, oli sellel lühikesel, 5-kuusel ajavahemikul täielikult õigustatud õiguslike ja de facto piirangute tõttu:

de facto

| (92) | õiguslikud piirangud on seotud mõjuga, mida avaldab niinimetatud erihaldusmenetlus (Rumeenia seaduse nr 137/2002 artikli 16 lõike 5 punkt c), mille kohaselt maksete ja maksude võlausaldajad ei saa võlgu sisse nõuda seni, kuni äriühingut erastamiseks ette valmistatakse. Väidetavalt takistas see AAASil nõuda oma võla viivitamatut tagasimaksmist, pidades silmas majanduse, kaubanduse ja ettevõtluskeskkonna ministeeriumi käigushoitavat erastamisprotsessi, isegi pärast seda, kui erastamine 2012. aasta septembris ebaõnnestus. Samuti väidab Rumeenia, et selliste müüdavate varade puudumine, mida ei kasutatud tagatiste andmiseks võlausaldajatele, piiras de facto AAASi võimet oma nõudeid täitmisele pöörata ning selgitaks ka seda, miks erasektori võlausaldajad samuti oma nõudeid täitmisele ei pööranud. Sellega seoses esitab Rumeenia näite erapanga Banca Comercială Română kohta, kes ei rakendanud sundtäitmist ja eraldas isegi kokku umbes 1 miljoni euro väärtuses täiendavaid rahalisi vahendeid polüeeterpolüoolide osakonna taaskäivitamiseks ning konsultatsiooniuuringu tegemiseks Oltchimi tegevuse taastamise võimaluse kohta. |
| --- | --- |

(92)

õiguslikud piirangud on seotud mõjuga, mida avaldab niinimetatud erihaldusmenetlus (Rumeenia seaduse nr 137/2002 artikli 16 lõike 5 punkt c), mille kohaselt maksete ja maksude võlausaldajad ei saa võlgu sisse nõuda seni, kuni äriühingut erastamiseks ette valmistatakse. Väidetavalt takistas see AAASil nõuda oma võla viivitamatut tagasimaksmist, pidades silmas majanduse, kaubanduse ja ettevõtluskeskkonna ministeeriumi käigushoitavat erastamisprotsessi, isegi pärast seda, kui erastamine 2012. aasta septembris ebaõnnestus. Samuti väidab Rumeenia, et selliste müüdavate varade puudumine, mida ei kasutatud tagatiste andmiseks võlausaldajatele, piiras de facto AAASi võimet oma nõudeid täitmisele pöörata ning selgitaks ka seda, miks erasektori võlausaldajad samuti oma nõudeid täitmisele ei pööranud. Sellega seoses esitab Rumeenia näite erapanga Banca Comercială Română kohta, kes ei rakendanud sundtäitmist ja eraldas isegi kokku umbes 1 miljoni euro väärtuses täiendavaid rahalisi vahendeid polüeeterpolüoolide osakonna taaskäivitamiseks ning konsultatsiooniuuringu tegemiseks Oltchimi tegevuse taastamise võimaluse kohta.

õiguslikud

de facto

| (93) | Rumeenia märgib ühtlasi, et AAASi otsus mitte nõuda oma võla viivitamatut tagasimaksmist tulenes ka sellest, et Rumeenia algatas eelteavitamismenetluse, et teatada Euroopa Komisjonile päästmisabi andmisest (abi, mille kohta selgus hiljem, et see pole kooskõlas päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suunistes kehtestatud ühekordse abi põhimõttega). |
| --- | --- |

(93)

Rumeenia märgib ühtlasi, et AAASi otsus mitte nõuda oma võla viivitamatut tagasimaksmist tulenes ka sellest, et Rumeenia algatas eelteavitamismenetluse, et teatada Euroopa Komisjonile päästmisabi andmisest (abi, mille kohta selgus hiljem, et see pole kooskõlas päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suunistes kehtestatud ühekordse abi põhimõttega).

| (94) | Rumeenia märgib Raiffeiseni uuringu põhjal, et arvestamata keskkonnavastutusest tulenevaid mahaarvamisi, oleks AAAS saanud likvideerimisstsenaariumi korral tagasi 10 %, mitte 12 % oma võlast, sest AAASi nõue Oltchimi vastu oli ligi 1,2 korda suurem kui nõue, mida Raiffeisen 2011. aastal arvesse võttis, kui ta pidi võrdlema Oltchimi turu- ja likvideerimisväärtust. Oma 2018. aasta mai esildises läheb Rumeenia veel kaugemale, väites, et pankroti korral oleks Oltchimi puhul eelisjärjekorras kaetavad keskkonnavastutusest tulenevad kohustused ületanud likvideerimisstsenaariumile vastavast sundmüügist saadavat eeldatavat kogutulu, ning järeldab, et AAASi võla tagasisaamise määr oleks olnud null. |
| --- | --- |

(94)

Rumeenia märgib Raiffeiseni uuringu põhjal, et arvestamata keskkonnavastutusest tulenevaid mahaarvamisi, oleks AAAS saanud likvideerimisstsenaariumi korral tagasi 10 %, mitte 12 % oma võlast, sest AAASi nõue Oltchimi vastu oli ligi 1,2 korda suurem kui nõue, mida Raiffeisen 2011. aastal arvesse võttis, kui ta pidi võrdlema Oltchimi turu- ja likvideerimisväärtust. Oma 2018. aasta mai esildises läheb Rumeenia veel kaugemale, väites, et pankroti korral oleks Oltchimi puhul eelisjärjekorras kaetavad keskkonnavastutusest tulenevad kohustused ületanud likvideerimisstsenaariumile vastavast sundmüügist saadavat eeldatavat kogutulu, ning järeldab, et AAASi võla tagasisaamise määr oleks olnud null.

| (95) | Rumeenia märgib, et AAAS keskendus tol ajal üksikasjaliku teabe saamisele Oltchimi olukorra kohta, et tal oleks võimalik teha hästi dokumenteeritud otsus, ja et need mõned kuud, mis jäid erastamise ebaõnnestumise ja maksejõuetuse vahele, sobisid järelemõtlemisperioodiks. |
| --- | --- |

(95)

Rumeenia märgib, et AAAS keskendus tol ajal üksikasjaliku teabe saamisele Oltchimi olukorra kohta, et tal oleks võimalik teha hästi dokumenteeritud otsus, ja et need mõned kuud, mis jäid erastamise ebaõnnestumise ja maksejõuetuse vahele, sobisid järelemõtlemisperioodiks.

| (96) | Viimaseks märgib Rumeenia, et kuni maksejõuetusmenetluseni oli AAAS nõudnud Oltchimilt turutingimustele vastavaid intresse. Rumeenia sõnul tõestab see, et AAASi otsus hoiduda nõuete viivitamatust täitmisele pööramisest ei kujuta endast riigiabi, ning Rumeenia väidab, et see on kooskõlas lähenemisviisiga, mida järgiti komisjoni 2012. aasta otsuse põhjenduses 98 jj. Samuti märgib Rumeenia, et võla edasine kuhjumine tuleneb üksnes juba olemasoleva võla intressidest, mis pole olulise tähtsusega, juhul kui võla põhiosa tagasisaamine on niikuinii täiesti ebarealistlik. |
| --- | --- |

(96)

Viimaseks märgib Rumeenia, et kuni maksejõuetusmenetluseni oli AAAS nõudnud Oltchimilt turutingimustele vastavaid intresse. Rumeenia sõnul tõestab see, et AAASi otsus hoiduda nõuete viivitamatust täitmisele pööramisest ei kujuta endast riigiabi, ning Rumeenia väidab, et see on kooskõlas lähenemisviisiga, mida järgiti komisjoni 2012. aasta otsuse põhjenduses 98 jj. Samuti märgib Rumeenia, et võla edasine kuhjumine tuleneb üksnes juba olemasoleva võla intressidest, mis pole olulise tähtsusega, juhul kui võla põhiosa tagasisaamine on niikuinii täiesti ebarealistlik.

4.1.2.   Rumeenia märkused 2. meetme kohta

Rumeenia märkused 2. meetme kohta

| (97) | Rumeenia leiab, et otsustades tarneid jätkata ja kauplemistingimusi soodsamaks muuta, käitusid CET Govora ja Salrom „erasektori võlausaldajatena, sest nende antud uued võlad olid garanteeritud (tagatud)“, ning kuna nende otsus tarnida Oltchimi tegevuse taastamiseks vajalikke toorained sarnanes nende otsustega, mille oli teinud teatavad eraettevõtjad. CET Govora ja Salromi otsus põhineb väidetavalt tõenäosusel saada juhul, kui tegevusega alustatakse, suurem osa võlast tagasi. Samuti märgib Rumeenia, et omavahelise tehnoloogilise sõltuvuse tõttu seoses tööstusvee ja demineraliseeritud vee tarnimisega Oltchimile käitusid Salrom (kuigi tema sõltuvus oli väiksem) ja CET Govora arukate oluliste tarnijatena. Kuna Oltchimist sõltus 2015. aastal 14 % Salromi käibest ja 39 % CET Govora tulust, polnud praktilist lahendust, kuidas CET Govora oleks saanud Oltchimit kui tööstusauru ostjat asendada. |
| --- | --- |

(97)

Rumeenia leiab, et otsustades tarneid jätkata ja kauplemistingimusi soodsamaks muuta, käitusid CET Govora ja Salrom „erasektori võlausaldajatena, sest nende antud uued võlad olid garanteeritud (tagatud)“, ning kuna nende otsus tarnida Oltchimi tegevuse taastamiseks vajalikke toorained sarnanes nende otsustega, mille oli teinud teatavad eraettevõtjad. CET Govora ja Salromi otsus põhineb väidetavalt tõenäosusel saada juhul, kui tegevusega alustatakse, suurem osa võlast tagasi. Samuti märgib Rumeenia, et omavahelise tehnoloogilise sõltuvuse tõttu seoses tööstusvee ja demineraliseeritud vee tarnimisega Oltchimile käitusid Salrom (kuigi tema sõltuvus oli väiksem) ja CET Govora arukate oluliste tarnijatena. Kuna Oltchimist sõltus 2015. aastal 14 % Salromi käibest ja 39 % CET Govora tulust, polnud praktilist lahendust, kuidas CET Govora oleks saanud Oltchimit kui tööstusauru ostjat asendada.

erasektori võlausaldajatena, sest nende antud uued võlad olid garanteeritud (tagatud)

| (98) | Salromi kohta märgib Rumeenia ühtlasi, et pärast Oltchimi maksejõuetuks muutumist sai Salrom kokku üle 33 miljoni Rumeenia leu väärtuses makseid, kuna pärast Oltchimi maksejõuetuse tekkimist kehtestas ta tingimuse, et edasised tarned Oltchimile sõltuvad ettemaksetest; see oli tingimus, millega Oltchim läbirääkimiste tulemusel nõustus ja millest ta kinni pidas. |
| --- | --- |

(98)

Salromi kohta märgib Rumeenia ühtlasi, et pärast Oltchimi maksejõuetuks muutumist sai Salrom kokku üle 33 miljoni Rumeenia leu väärtuses makseid, kuna pärast Oltchimi maksejõuetuse tekkimist kehtestas ta tingimuse, et edasised tarned Oltchimile sõltuvad ettemaksetest; see oli tingimus, millega Oltchim läbirääkimiste tulemusel nõustus ja millest ta kinni pidas.

| (99) | CET Govora tarnete kohta väidab Rumeenia, et Oltchimile kehtiv elektri ja auru müügihind vastab turutingimustele ja et seda on 1. veebruarist 2013 kuni 31. märtsini 2016 täies ulatuses makstud (476 miljonit Rumeenia leud). |
| --- | --- |

(99)

CET Govora tarnete kohta väidab Rumeenia, et Oltchimile kehtiv elektri ja auru müügihind vastab turutingimustele ja et seda on 1. veebruarist 2013 kuni 31. märtsini 2016 täies ulatuses makstud (476 miljonit Rumeenia leud).

4.1.3.   Rumeenia märkused 3. meetme kohta

Rumeenia märkused 3. meetme kohta

| (100) | Rumeenia väidab, et AAASi ja riigile kuuluvate ettevõtete poolthääl oli kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja põhimõttega, nagu kokkuvõtlikult kirjeldatud allpool. |
| --- | --- |

(100)

Rumeenia väidab, et AAASi ja riigile kuuluvate ettevõtete poolthääl oli kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja põhimõttega, nagu kokkuvõtlikult kirjeldatud allpool.

| (101) | Esiteks toetab Rumeenia väidet, et Oltchimi pankroti stsenaariumi väärtus oleks negatiivne. Oma seisukoha toetamiseks esitab Rumeenia väärtused, mis on antud Romcontroli 2009. aasta veebruari ja 2010. aasta detsembri hindamisaruannetes (vastavalt – 281 miljonit eurot ja – 407 miljonit eurot). Peale selle esitab Rumeenia Winterhilli hinnangu, mille kohaselt saadaks likvideerimisstsenaariumi korral tagatiseks antud varadest umbes 108 miljonit eurot ja koormamata varadest 32 miljonit eurot (viimasest arvataks maha 22,2 miljonit eurot koondatud töötajate lahkumishüvitiste jaoks). |
| --- | --- |

(101)

Esiteks toetab Rumeenia väidet, et Oltchimi pankroti stsenaariumi väärtus oleks negatiivne. Oma seisukoha toetamiseks esitab Rumeenia väärtused, mis on antud Romcontroli 2009. aasta veebruari ja 2010. aasta detsembri hindamisaruannetes (vastavalt – 281 miljonit eurot ja – 407 miljonit eurot). Peale selle esitab Rumeenia Winterhilli hinnangu, mille kohaselt saadaks likvideerimisstsenaariumi korral tagatiseks antud varadest umbes 108 miljonit eurot ja koormamata varadest 32 miljonit eurot (viimasest arvataks maha 22,2 miljonit eurot koondatud töötajate lahkumishüvitiste jaoks).

| (102) | Viidates algatamisotsuse põhjendusele 120, lisab Rumeenia, et keskkonnavastutus, mida Winterhilli aruandes käsitletakse, on seotud üksnes vara puhastamisega ja ettevalmistamisega müügiks ning see ei hõlma tavajäätmete hoidla ega ohtlike jäätmete ladustamiskoha sulgemist ega seadmete ja hoone kasutuselt kõrvaldamist ja lammutamist ega maa ja keskkonna algse seisundi taastamist. Keskkonnakohustuste summa on Oltchimi hinnangul umbes 464 miljonit eurot ja ületaks seega Winterhilli hinnangu kohast tagamata võlausaldajate tulu likvideerimismenetluse korral. |
| --- | --- |

(102)

Viidates algatamisotsuse põhjendusele 120, lisab Rumeenia, et keskkonnavastutus, mida Winterhilli aruandes käsitletakse, on seotud üksnes vara puhastamisega ja ettevalmistamisega müügiks ning see ei hõlma tavajäätmete hoidla ega ohtlike jäätmete ladustamiskoha sulgemist ega seadmete ja hoone kasutuselt kõrvaldamist ja lammutamist ega maa ja keskkonna algse seisundi taastamist. Keskkonnakohustuste summa on Oltchimi hinnangul umbes 464 miljonit eurot ja ületaks seega Winterhilli hinnangu kohast tagamata võlausaldajate tulu likvideerimismenetluse korral.

| (103) | Tõenäosus, et AAAS ja riigile kuuluvad ettevõtted Oltchimilt mistahes suuruses makse saavad, oli seetõttu oluliselt suurem reorganiseerimismenetluse korral. |
| --- | --- |

(103)

Tõenäosus, et AAAS ja riigile kuuluvad ettevõtted Oltchimilt mistahes suuruses makse saavad, oli seetõttu oluliselt suurem reorganiseerimismenetluse korral.

| (104) | Teiseks märgib Rumeenia, et AAASil ja Electrical polnud võimalik algatada võlgade sissenõudmiseks Oltchimi suhtes pankrotimenetlust, sest maksejõuetusseaduse artikli 1 lõike 2 nõuded polnud selles osas täidetud. |
| --- | --- |

(104)

Teiseks märgib Rumeenia, et AAASil ja Electrical polnud võimalik algatada võlgade sissenõudmiseks Oltchimi suhtes pankrotimenetlust, sest maksejõuetusseaduse artikli 1 lõike 2 nõuded polnud selles osas täidetud.

| (105) | Kolmandaks märgib Rumeenia, et kuigi AAASi turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja uuring tehti enne seda, kui reorganiseerimise kava võlausaldajate 9. märtsi 2015. aasta koosolekul heaks kiideti, on AAASi tehtud uuring asjakohane ja piisav järeldamaks, et AAASi otsus reorganiseerimise kava heaks kiita sarnaneb erasektori võlausaldaja otsusega. Kava tagasilükkamisega oleks kaasnenud pankrot, mis oleks tähendanud, et võlgu ei saada tagasi, pidades silmas seda, kui väike osa AAASi võlgadest oli tagatud, ja keskkonnakohustuste suurt summat, mis kaasneb maa haljastamiseks tehtavate ökoloogiliste töödega. Seega näitas AAASi elluviidud uuring, et AAAS oleks saanud reorganiseerimise kava heakskiitmise korral tagasi rohkem kui Oltchimi likvideerimise korral, mille puhul keskkonnakohustused täidetaks määruse nr 195/2005 kohaselt eelisjärjekorras. |
| --- | --- |

(105)

Kolmandaks märgib Rumeenia, et kuigi AAASi turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja uuring tehti enne seda, kui reorganiseerimise kava võlausaldajate 9. märtsi 2015. aasta koosolekul heaks kiideti, on AAASi tehtud uuring asjakohane ja piisav järeldamaks, et AAASi otsus reorganiseerimise kava heaks kiita sarnaneb erasektori võlausaldaja otsusega. Kava tagasilükkamisega oleks kaasnenud pankrot, mis oleks tähendanud, et võlgu ei saada tagasi, pidades silmas seda, kui väike osa AAASi võlgadest oli tagatud, ja keskkonnakohustuste suurt summat, mis kaasneb maa haljastamiseks tehtavate ökoloogiliste töödega. Seega näitas AAASi elluviidud uuring, et AAAS oleks saanud reorganiseerimise kava heakskiitmise korral tagasi rohkem kui Oltchimi likvideerimise korral, mille puhul keskkonnakohustused täidetaks määruse nr 195/2005 kohaselt eelisjärjekorras.

| (106) | Rumeenia leiab, et reorganiseerimise kava rakendamisele järgnev 20 % suuruse osa tagasisaamine AAASi võlast oli hääletamise ajal usaldusväärne prognoos. |
| --- | --- |

(106)

Rumeenia leiab, et reorganiseerimise kava rakendamisele järgnev 20 % suuruse osa tagasisaamine AAASi võlast oli hääletamise ajal usaldusväärne prognoos.

| (107) | Neljandaks rõhutas Rumeenia, et siseriiklik kohus lükkas oma 22. aprilli 2015. aasta otsusega nr 892 tagasi kolme võlausaldaja taotluse reorganiseerimise kava tühistada. See otsus kinnitas, et reorganiseerimise kava teenis võlausaldajate huve paremini kui pankrotistsenaarium, eelkõige võttes arvesse eelisjärjekorras tasutavat hinnangulist keskkonnakohustuste summat 464 miljonit eurot, mis ületas märkimisväärselt Winterhilli hinnangut, mille kohaselt saadakse likvideerimisstsenaariumi korral tagasi 108 miljonit eurot tagatiseks antud varadest ja 32 miljonit eurot koormamata varadest. |
| --- | --- |

(107)

Neljandaks rõhutas Rumeenia, et siseriiklik kohus lükkas oma 22. aprilli 2015. aasta otsusega nr 892 tagasi kolme võlausaldaja taotluse reorganiseerimise kava tühistada. See otsus kinnitas, et reorganiseerimise kava teenis võlausaldajate huve paremini kui pankrotistsenaarium, eelkõige võttes arvesse eelisjärjekorras tasutavat hinnangulist keskkonnakohustuste summat 464 miljonit eurot, mis ületas märkimisväärselt Winterhilli hinnangut, mille kohaselt saadakse likvideerimisstsenaariumi korral tagasi 108 miljonit eurot tagatiseks antud varadest ja 32 miljonit eurot koormamata varadest.

| (108) | Rumeenia väidab, et maksuvõlausaldajad ja tagamata võlausaldajad ning muud riigile kuuluvad ettevõtted, nagu AAAS ja Electrica, käitusid turumajanduse tingimustes tegutsevate ettevõtjatena, otsustades reorganiseerimise kava, mitte Oltchimi likvideerimise kasuks: nad käitusid sarnaselt eraettevõtjatega, nagu Erste Group Bank AG ja Bulrom Gas Impex SRL, kellel oli nii tagatud kui ka tagamata võlgu ja kes samuti kava heaks kiitsid. Ühtlasi väidab Rumeenia, et enne maksejõuetusmenetluse algust kehtestas Salrom kinnisvaratagatise esitamise tingimuse, et temast saaks tagatud nõuetega võlausaldaja. |
| --- | --- |

(108)

Rumeenia väidab, et maksuvõlausaldajad ja tagamata võlausaldajad ning muud riigile kuuluvad ettevõtted, nagu AAAS ja Electrica, käitusid turumajanduse tingimustes tegutsevate ettevõtjatena, otsustades reorganiseerimise kava, mitte Oltchimi likvideerimise kasuks: nad käitusid sarnaselt eraettevõtjatega, nagu Erste Group Bank AG ja Bulrom Gas Impex SRL, kellel oli nii tagatud kui ka tagamata võlgu ja kes samuti kava heaks kiitsid. Ühtlasi väidab Rumeenia, et enne maksejõuetusmenetluse algust kehtestas Salrom kinnisvaratagatise esitamise tingimuse, et temast saaks tagatud nõuetega võlausaldaja.

| (109) | Viiendaks märkis Rumeenia oma esildises, et Electrica esitas kõik seadusega lubatud hagid oma võla tagasisaamiseks maksejõuetusmenetluse käigus, et vältida sõltumist reorganiseerimise kavast. Rumeenia kohtud neid hagisid aga ei rahuldanud. Seega oli kava poolt hääletamine viimane võimalus, mis näitab, et Electrica käitus nagu turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja. Poolthääle andmine reorganiseerimise kavale oli ainus kättesaadav võlgade tagasisaamise võimalus võlausaldaja Electricale, kes oli registreeritud nii tagatud nõuetega kui ka tagamata võlausaldajana. |
| --- | --- |

(109)

Viiendaks märkis Rumeenia oma esildises, et Electrica esitas kõik seadusega lubatud hagid oma võla tagasisaamiseks maksejõuetusmenetluse käigus, et vältida sõltumist reorganiseerimise kavast. Rumeenia kohtud neid hagisid aga ei rahuldanud. Seega oli kava poolt hääletamine viimane võimalus, mis näitab, et Electrica käitus nagu turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja. Poolthääle andmine reorganiseerimise kavale oli ainus kättesaadav võlgade tagasisaamise võimalus võlausaldaja Electricale, kes oli registreeritud nii tagatud nõuetega kui ka tagamata võlausaldajana.

| (110) | Rumeenia väidab, et turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja/võlausaldaja oleks otsustanud reorganiseerimise kava kasuks, sest see on vahend, mis on pakkunud Rumeenia maksejõuetusjuhtumite ja Electricale teada olevate maksejõuetusjuhtude korral üldiselt paremat võimalust võlgade tagasisaamiseks: Rumeenia rõhutab, et ametlikel pankrotihalduritel, kes vastutasid kava väljatöötamise eest, on juriidiline kohustus võlgniku vara maksimeerida ja et neid võidakse isiklikult vastutavaks pidada, kui nad võlausaldajate jaoks parimat tulemust ei saavuta. |
| --- | --- |

(110)

Rumeenia väidab, et turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja/võlausaldaja oleks otsustanud reorganiseerimise kava kasuks, sest see on vahend, mis on pakkunud Rumeenia maksejõuetusjuhtumite ja Electricale teada olevate maksejõuetusjuhtude korral üldiselt paremat võimalust võlgade tagasisaamiseks: Rumeenia rõhutab, et ametlikel pankrotihalduritel, kes vastutasid kava väljatöötamise eest, on juriidiline kohustus võlgniku vara maksimeerida ja et neid võidakse isiklikult vastutavaks pidada, kui nad võlausaldajate jaoks parimat tulemust ei saavuta.

| (111) | Samuti selgitas Rumeenia, et kava toetav aruanne näitas usutavalt, et Electrica jaoks oli reorganiseerimine ainus võimalik viis osa enda antud võlgadest tagasi saada. Rumeenia arvates pole mõistlik väita, et Electrica oleks pidanud tegema eraldi kuluka uuringu, et kinnitada tuntud ekspertide sedastatud aspekte, mida on kinnitanud siseriiklikud kohtud ja näidanud majanduslikud kogemused: Oltchimi keskkonnakohustuste täitmise kulud oleksid muutnud vähetõenäolisemaks, kui mitte võimatuks selle, et Electrica pankrotimenetluse korral mingigi summa oma nõuetest Oltchimi vastu tagasi saab. |
| --- | --- |

(111)

Samuti selgitas Rumeenia, et kava toetav aruanne näitas usutavalt, et Electrica jaoks oli reorganiseerimine ainus võimalik viis osa enda antud võlgadest tagasi saada. Rumeenia arvates pole mõistlik väita, et Electrica oleks pidanud tegema eraldi kuluka uuringu, et kinnitada tuntud ekspertide sedastatud aspekte, mida on kinnitanud siseriiklikud kohtud ja näidanud majanduslikud kogemused: Oltchimi keskkonnakohustuste täitmise kulud oleksid muutnud vähetõenäolisemaks, kui mitte võimatuks selle, et Electrica pankrotimenetluse korral mingigi summa oma nõuetest Oltchimi vastu tagasi saab.

| (112) | Seevastu Electrica võimalus saada tagasi 160 miljonit leud, nagu reorganiseerimise kavas pakutud – isegi kui sellega kaasneb pikem ajavahemik ja mõned riskid –, oli kahtlemata eelistatud lahendus, nagu näitas ka muude erasektori võlausaldajate, näiteks Erste Group Bank AG, tegevus. |
| --- | --- |

(112)

Seevastu Electrica võimalus saada tagasi 160 miljonit leud, nagu reorganiseerimise kavas pakutud – isegi kui sellega kaasneb pikem ajavahemik ja mõned riskid –, oli kahtlemata eelistatud lahendus, nagu näitas ka muude erasektori võlausaldajate, näiteks Erste Group Bank AG, tegevus.

| (113) | Rumeenia märgib, et Salromi ja CET Govora vastuhääl reorganiseerimise kavale poleks võimaldanud neil tagasi saada tagamata osa võlast; seega oli nende parim valik kiita heaks reorganiseerimise kava, mille puhul tagatud nõuetega võlausaldajad olid nõus võlgade mahakandmisega tingimusel, et tagamata võlad saadakse osaliselt tagasi. |
| --- | --- |

(113)

Rumeenia märgib, et Salromi ja CET Govora vastuhääl reorganiseerimise kavale poleks võimaldanud neil tagasi saada tagamata osa võlast; seega oli nende parim valik kiita heaks reorganiseerimise kava, mille puhul tagatud nõuetega võlausaldajad olid nõus võlgade mahakandmisega tingimusel, et tagamata võlad saadakse osaliselt tagasi.

4.2.   Huvitatud kolmandate isikute märkused

Huvitatud kolmandate isikute märkused

| (114) | Algatamisotsuse kohta esitasid märkusi neli huvitatud isikut – PCC (Oltchimi vähemusaktsionär), Electrica, pankrotihaldurite konsortsiumi moodustavad Rominsolv ja BDO (kes vastutavad Oltchimi pankrotihalduse eest) ning veel üks huvitatud isik, kes soovis jääda anonüümseks. |
| --- | --- |

(114)

Algatamisotsuse kohta esitasid märkusi neli huvitatud isikut – PCC (Oltchimi vähemusaktsionär), Electrica, pankrotihaldurite konsortsiumi moodustavad Rominsolv ja BDO (kes vastutavad Oltchimi pankrotihalduse eest) ning veel üks huvitatud isik, kes soovis jääda anonüümseks.

4.2.1.   Rominsolv ja BDO (Oltchimi ametlikud pankrotihaldurid)

Rominsolv ja BDO (Oltchimi ametlikud pankrotihaldurid)

| (115) | Rominsolv ja BDO on Oltchimi ametlikud pankrotihaldurid, kes koostasid reorganiseerimise kava, mille Oltchimi võlausaldajad hiljem heaks kiitsid. Nad esitavad mitu argumenti reorganiseerimise kava toetuseks. |
| --- | --- |

(115)

Rominsolv ja BDO on Oltchimi ametlikud pankrotihaldurid, kes koostasid reorganiseerimise kava, mille Oltchimi võlausaldajad hiljem heaks kiitsid. Nad esitavad mitu argumenti reorganiseerimise kava toetuseks.

| (116) | Seoses 1. meetmega väidavad Rominsolv ja BDO, et:






  — | komisjon poleks pidanud tuginema Raiffeiseni aruandes esitatud likvideerimisväärtusele, sest selles aruandes tuginetakse jätkuva äritegevuse hüpoteesile ja ei võeta arvesse likvideerimisstsenaariumiga kaasnevaid keskkonnakohustusi. Seega on vale komisjoni hinnang, et AAAS oleks 2012. aastal Oltchimi likvideerimise kaudu tagasi saanud 12 % oma võlast. |
| --- | --- | --- |

(116)

Seoses 1. meetmega väidavad Rominsolv ja BDO, et:

1. meetmega

—

komisjon poleks pidanud tuginema Raiffeiseni aruandes esitatud likvideerimisväärtusele, sest selles aruandes tuginetakse jätkuva äritegevuse hüpoteesile ja ei võeta arvesse likvideerimisstsenaariumiga kaasnevaid keskkonnakohustusi. Seega on vale komisjoni hinnang, et AAAS oleks 2012. aastal Oltchimi likvideerimise kaudu tagasi saanud 12 % oma võlast.

| — | Muud võlgade tagasisaamise viisid (st täitemenetlused) polnud AAASi jaoks võimalikud, sest AAASil polnud täitedokumenti ja tal polnud võimalik seda nii lühikese ajavahemiku jooksul saada (september 2012 – jaanuar 2013). |
| --- | --- |

—

Muud võlgade tagasisaamise viisid (st täitemenetlused) polnud AAASi jaoks võimalikud, sest AAASil polnud täitedokumenti ja tal polnud võimalik seda nii lühikese ajavahemiku jooksul saada (september 2012 – jaanuar 2013).

| — | Samuti ei hõlmanud Oltchimi varad 2012. aasta septembris enam selliseid varasid, mida saaks võlgade tagatiseks pantida. |
| --- | --- |

—

Samuti ei hõlmanud Oltchimi varad 2012. aasta septembris enam selliseid varasid, mida saaks võlgade tagatiseks pantida.

| — | Viimaseks loetlevad Rominsolv ja BDO hulga eraettevõtjaid, (49) kes sel ajavahemikul Oltchimi halvenevale finantsseisundile vaatamata koostööd jätkasid ja Oltchimit toetasid. Üksnes kaks (50) kokku 205 üksusest, kes on kantud Oltchimi võlausaldajate nimekirja, võtsid võlgniku suhtes täitemeetmeid. |
| --- | --- |

—

Viimaseks loetlevad Rominsolv ja BDO hulga eraettevõtjaid, (49) kes sel ajavahemikul Oltchimi halvenevale finantsseisundile vaatamata koostööd jätkasid ja Oltchimit toetasid. Üksnes kaks (50) kokku 205 üksusest, kes on kantud Oltchimi võlausaldajate nimekirja, võtsid võlgniku suhtes täitemeetmeid.

49

50

| (117) | Seoses 2. meetmega väidavad Rominsolv ja BDO, et:






  — | CET Govora osalus Oltchimi äritegevuse taastamises oli võrdlemisi piiratud; kogunenud võlg elektri- ja auruvarustuse eest ulatus umbes 25 miljoni Rumeenia leuni (võrreldes koguvõlaga 84,2 miljonit leud 31. augustil 2012). Samuti arvutas CET Govora Oltchimiga sõlmitud lepingute põhjal viivist varasematelt võlgadelt, mida ei tuleks käsitada osana toetusest tootmise taastamiseks. |
| --- | --- | --- |

(117)

Seoses 2. meetmega väidavad Rominsolv ja BDO, et:

2. meetmega

—

CET Govora osalus Oltchimi äritegevuse taastamises oli võrdlemisi piiratud; kogunenud võlg elektri- ja auruvarustuse eest ulatus umbes 25 miljoni Rumeenia leuni (võrreldes koguvõlaga 84,2 miljonit leud 31. augustil 2012). Samuti arvutas CET Govora Oltchimiga sõlmitud lepingute põhjal viivist varasematelt võlgadelt, mida ei tuleks käsitada osana toetusest tootmise taastamiseks.

| — | Salromi osalus Oltchimi äritegevuse taastamises oli samuti võrdlemisi piiratud; toodete tarnimise eest esitatud arvete tasumata jätmisest kogunenud võlg oli üksnes 1,8 miljonit Rumeenia leud. Ülejäänud 13,2 miljonit leud moodustasid viivised, mis arvutati Oltchimiga sõlmitud lepingute põhjal varasematelt võlgadelt, mida ei tuleks käsitada osana toetusest tootmise taastamiseks. |
| --- | --- |

—

Salromi osalus Oltchimi äritegevuse taastamises oli samuti võrdlemisi piiratud; toodete tarnimise eest esitatud arvete tasumata jätmisest kogunenud võlg oli üksnes 1,8 miljonit Rumeenia leud. Ülejäänud 13,2 miljonit leud moodustasid viivised, mis arvutati Oltchimiga sõlmitud lepingute põhjal varasematelt võlgadelt, mida ei tuleks käsitada osana toetusest tootmise taastamiseks.

| (118) | Ühtlasi väidab BDO, et komisjon eiras seda, kui oluline on nelja suure osalise (Oltchim, CET Govora, Uzinele Sodice Govora ja Salrom) vastastikune tehnoloogiline sõltuvus, mis seisneb selles, et nad on samal ajal üksteise tarnijad ja kommunaalteenuste tarbijad. |
| --- | --- |

(118)

Ühtlasi väidab BDO, et komisjon eiras seda, kui oluline on nelja suure osalise (Oltchim, CET Govora, Uzinele Sodice Govora ja Salrom) vastastikune tehnoloogiline sõltuvus, mis seisneb selles, et nad on samal ajal üksteise tarnijad ja kommunaalteenuste tarbijad.

| (119) | Seoses 3. meetmega väidavad Rominsolv ja BDO, et:






  — | komisjon pole saavutanud nõutavat tõendatuse taset näitamaks, et mitme riigile kuuluva ettevõtte (st CET Govora, Rumeenia veevarude haldusamet, Salrom, Electrica) ja AAASi otsus hääletada reorganiseerimise kava poolt oli riigiga seostatav. |
| --- | --- | --- |

(119)

Seoses 3. meetmega väidavad Rominsolv ja BDO, et:

3. meetmega

—

komisjon pole saavutanud nõutavat tõendatuse taset näitamaks, et mitme riigile kuuluva ettevõtte (st CET Govora, Rumeenia veevarude haldusamet, Salrom, Electrica) ja AAASi otsus hääletada reorganiseerimise kava poolt oli riigiga seostatav.

| — | Reorganiseerimise kava koostavate ametlike pankrotihaldurite suhtes kehtib sõltumatuse põhimõte, et tagada tõhus menetlus, võlausaldajate võrdne kohtlemine, suur läbipaistvus ja nõuete tagasisaamise määra maksimeerimine. Nende koostatud kava vastas kõigile Rumeenia õiguse kohastele standarditele ja kohtunik kiitis selle heaks. Seega pole mõistlik oodata, et kõik võlausaldajad pühendavad eraldi aega ja ressursse selleks, et koostada eraldi hinnangud oma nõuete tagasimaksmise kohta, nagu komisjon paistab mõista andvat. |
| --- | --- |

—

Reorganiseerimise kava koostavate ametlike pankrotihaldurite suhtes kehtib sõltumatuse põhimõte, et tagada tõhus menetlus, võlausaldajate võrdne kohtlemine, suur läbipaistvus ja nõuete tagasisaamise määra maksimeerimine. Nende koostatud kava vastas kõigile Rumeenia õiguse kohastele standarditele ja kohtunik kiitis selle heaks. Seega pole mõistlik oodata, et kõik võlausaldajad pühendavad eraldi aega ja ressursse selleks, et koostada eraldi hinnangud oma nõuete tagasimaksmise kohta, nagu komisjon paistab mõista andvat.

| — | Komisjon eksis eeldades, et Winterhilli aruandes võeti Oltchimi likvideerimisväärtuse hindamisel arvesse Oltchimi kõiki keskkonnakohustusi. Aruandes võeti arvesse üksnes tavapäraseid seadmete demonteerimise kulusid, aga mitte keskkonnakohustustest tulenevaid kulusid. Seega eeldati reorganiseerimise kavas õigesti, et pankroti (likvideerimise) korral on tagasimakstavate nõuete väärtus kõigi võlausaldajate puhul null. |
| --- | --- |

—

Komisjon eksis eeldades, et Winterhilli aruandes võeti Oltchimi likvideerimisväärtuse hindamisel arvesse Oltchimi kõiki keskkonnakohustusi. Aruandes võeti arvesse üksnes tavapäraseid seadmete demonteerimise kulusid, aga mitte keskkonnakohustustest tulenevaid kulusid. Seega eeldati reorganiseerimise kavas õigesti, et pankroti (likvideerimise) korral on tagasimakstavate nõuete väärtus kõigi võlausaldajate puhul null.

| — | Mitme majandusnäitaja põhjal, mis osutasid maksejõuetusmenetluse käigus Oltchimi paranevale majanduslikule olukorrale, polnud ebamõistlik uskuda, et Oltchim SPV on võimalik turul edukalt ära müüa prognoositud hinnaga 306 miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

Mitme majandusnäitaja põhjal, mis osutasid maksejõuetusmenetluse käigus Oltchimi paranevale majanduslikule olukorrale, polnud ebamõistlik uskuda, et Oltchim SPV on võimalik turul edukalt ära müüa prognoositud hinnaga 306 miljonit eurot.

| — | Viimaseks väidavad Rominsolv ja BDO, et Winterhilli 2013. aastal arvutatud summa 306 miljonit eurot polnud õige, aga et see parandati ära aruandes, mis esitati võlausaldajatele seoses nende 4. detsembri 2014. aasta koosolekuga, märkides eeldatavaks müügihinnaks 295 miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

Viimaseks väidavad Rominsolv ja BDO, et Winterhilli 2013. aastal arvutatud summa 306 miljonit eurot polnud õige, aga et see parandati ära aruandes, mis esitati võlausaldajatele seoses nende 4. detsembri 2014. aasta koosolekuga, märkides eeldatavaks müügihinnaks 295 miljonit eurot.

4.2.2.   Electrica

Electrica

| (120) | Electrica väidab, et tema otsus hääletada kava poolt pole riigiga seostatav. Ta ütleb, et aktsionäride koosolek delegeeris kava üle otsustamise Electrica SA peadirektorile, kes oli ainus kavale poolthääle andmise eest vastutav isik. Seega pole 3. meede Electrica sõnul riigiga seostatav. |
| --- | --- |

(120)

Electrica väidab, et tema otsus hääletada kava poolt pole riigiga seostatav. Ta ütleb, et aktsionäride koosolek delegeeris kava üle otsustamise Electrica SA peadirektorile, kes oli ainus kavale poolthääle andmise eest vastutav isik. Seega pole 3. meede Electrica sõnul riigiga seostatav.

pole riigiga seostatav

3. meede

| (121) | Peale selle väidab Electrica, et isegi kui otsust oleks saanud käsitada riigi võimust tulenevana, oli see mõistlik äriotsus, mis vastas turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja põhimõttele. Põhimõtteliselt usub Electrica, et ta ei andnud oma otsusega kava toetada Oltchimile eelist; tema arvates kinnitab seda selliste erasektori võlausaldajate sarnane käitumine, kes on Electricaga võrreldavas olukorras ja hääletasid samuti kava poolt. |
| --- | --- |

(121)

Peale selle väidab Electrica, et isegi kui otsust oleks saanud käsitada riigi võimust tulenevana, oli see mõistlik äriotsus, mis vastas turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja põhimõttele. Põhimõtteliselt usub Electrica, et ta ei andnud oma otsusega kava toetada Oltchimile eelist; tema arvates kinnitab seda selliste erasektori võlausaldajate sarnane käitumine, kes on Electricaga võrreldavas olukorras ja hääletasid samuti kava poolt.

| (122) | Samuti märgib Electrica, et ta ei viinud ellu turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja uuringut, sest Rominsolvil ja BDO-l oli juriidiline kohustus anda võlausaldajatele nõu tulu maksimeerimise kohta. |
| --- | --- |

(122)

Samuti märgib Electrica, et ta ei viinud ellu turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja uuringut, sest Rominsolvil ja BDO-l oli juriidiline kohustus anda võlausaldajatele nõu tulu maksimeerimise kohta.

4.2.3.   Konfidentsiaalne [anonüümne] huvitatud kolmas isik

Konfidentsiaalne [anonüümne] huvitatud kolmas isik

| (123) | Anonüümne isik toetab komisjoni kahtlusi. Ta kirjeldab täpsemalt toetusmeetmete moonutavat mõju, eriti kloorleelistoodete (naatriumhüdroksiid) turul. Anonüümne isik usub, et pakutud lahendus Oltchim ära müüa on perspektiivitu: arvukad ebaõnnestunud katsed Oltchimit müüa näitavad, et turul pole Oltchimi vastu huvi; müügikavatsusega samast ajast pärinevad Oltchimi finantsaruanded näitavad, et kasumlikkus on ettevõtja pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks liiga väike. Selles kontekstis oleks Oltchimi ainus sobiv lahendus äritegevuse täielik restruktureerimine, sulgedes tehaseid, vähendades tegevusmahtu ja võimalik, et lahkudes turult. |
| --- | --- |

(123)

Anonüümne isik toetab komisjoni kahtlusi. Ta kirjeldab täpsemalt toetusmeetmete moonutavat mõju, eriti kloorleelistoodete (naatriumhüdroksiid) turul. Anonüümne isik usub, et pakutud lahendus Oltchim ära müüa on perspektiivitu: arvukad ebaõnnestunud katsed Oltchimit müüa näitavad, et turul pole Oltchimi vastu huvi; müügikavatsusega samast ajast pärinevad Oltchimi finantsaruanded näitavad, et kasumlikkus on ettevõtja pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks liiga väike. Selles kontekstis oleks Oltchimi ainus sobiv lahendus äritegevuse täielik restruktureerimine, sulgedes tehaseid, vähendades tegevusmahtu ja võimalik, et lahkudes turult.

| (124) | Anonüümne isik juhib ühtlasi tähelepanu sellele, et märkimisväärne osa kasumist, mille Oltchim 2015. aastal teenis ja mida 2016. aastal oodati, saadi müües naatriumhüdroksiidi, mille müügihind on tsükliline ja jõudis 2015. aasta „tsükli tipu“ tasemeteni. Samuti on Oltchimi võimsuse rakendusaste erakordselt madal (30 % kogu tootmisvõimsusest, mis on väga madal võrreldes ELi kloorleeliste tööstuse keskmise tasemega 80 %). Seega peaks võimalik ostja tegema märkimisväärseid lisainvesteeringuid, mis on vastuolus Oltchimi väikese EBITDAga. |
| --- | --- |

(124)

Anonüümne isik juhib ühtlasi tähelepanu sellele, et märkimisväärne osa kasumist, mille Oltchim 2015. aastal teenis ja mida 2016. aastal oodati, saadi müües naatriumhüdroksiidi, mille müügihind on tsükliline ja jõudis 2015. aasta „tsükli tipu“ tasemeteni. Samuti on Oltchimi võimsuse rakendusaste erakordselt madal (30 % kogu tootmisvõimsusest, mis on väga madal võrreldes ELi kloorleeliste tööstuse keskmise tasemega 80 %). Seega peaks võimalik ostja tegema märkimisväärseid lisainvesteeringuid, mis on vastuolus Oltchimi väikese EBITDAga.

4.2.4.   PCC

PCC

4.2.4.1.   PCC märkused 1. meetme kohta

PCC märkused 1. meetme kohta

| (125) | PCC leiab, et kui AAAS oleks käitunud erasektori võlausaldajana, oleks ta pärast erastamisprotsessi ebaõnnestumist 2012. aasta septembris eelistanud pöörata oma nõue Oltchimi vastu täitmisele: seeläbi oleks AAAS saanud tagasi 12 % oma nõudest, selle asemel et oodata terve reorganiseerimismenetluse jooksul ebakindlat nõude tagasisaamist. |
| --- | --- |

(125)

PCC leiab, et kui AAAS oleks käitunud erasektori võlausaldajana, oleks ta pärast erastamisprotsessi ebaõnnestumist 2012. aasta septembris eelistanud pöörata oma nõue Oltchimi vastu täitmisele: seeläbi oleks AAAS saanud tagasi 12 % oma nõudest, selle asemel et oodata terve reorganiseerimismenetluse jooksul ebakindlat nõude tagasisaamist.

| (126) | PCC väidab, et pärast erastamise ebaõnnestumist 2012. aasta septembris oli veel selgem, et turul puudus huvi Oltchimi ostmise vastu. Mõni aasta kestev ootamine reorganiseerimise kava väljatöötamise järele ja seejärel veel mõne aasta pikkune ootamine selle rakendamise järele seadis Oltchimi vara turuväärtuse suurde ohtu. Aja möödudes muutusid Oltchimi varad üha vanemaks ja kasutumaks. |
| --- | --- |

(126)

PCC väidab, et pärast erastamise ebaõnnestumist 2012. aasta septembris oli veel selgem, et turul puudus huvi Oltchimi ostmise vastu. Mõni aasta kestev ootamine reorganiseerimise kava väljatöötamise järele ja seejärel veel mõne aasta pikkune ootamine selle rakendamise järele seadis Oltchimi vara turuväärtuse suurde ohtu. Aja möödudes muutusid Oltchimi varad üha vanemaks ja kasutumaks.

| (127) | PCC leiab, et AAAS oleks pidanud tuginema konkreetsele Rumeenia õigusaktile, mis puudutab riigigarantiide tulemusel rahandusministeeriumi ees tekkinud võlgade sissenõudmist (määrus 29/2002) ja milles on sätestatud, et sissenõudmislepinguid, mille alusel riigigarantiid rahandusministeeriumilt AAASile üle kantakse, käsitatakse selle õigusakti kohaselt täitedokumentidena. Seega leiab PCC, et AAAS oleks võinud need täitedokumendid ilma täiendavate formaalsusteta täitmisele pöörata. AAASi käsutuses oli mitmesuguseid nõuete täitmisele pööramise meetodeid, nagu sätestatud valitsuse erakorralises määruses nr 51/1998 riigivara realiseerimise kohta. |
| --- | --- |

(127)

PCC leiab, et AAAS oleks pidanud tuginema konkreetsele Rumeenia õigusaktile, mis puudutab riigigarantiide tulemusel rahandusministeeriumi ees tekkinud võlgade sissenõudmist (määrus 29/2002) ja milles on sätestatud, et sissenõudmislepinguid, mille alusel riigigarantiid rahandusministeeriumilt AAASile üle kantakse, käsitatakse selle õigusakti kohaselt täitedokumentidena. Seega leiab PCC, et AAAS oleks võinud need täitedokumendid ilma täiendavate formaalsusteta täitmisele pöörata. AAASi käsutuses oli mitmesuguseid nõuete täitmisele pööramise meetodeid, nagu sätestatud valitsuse erakorralises määruses nr 51/1998 riigivara realiseerimise kohta.

| (128) | Samuti näis, et AAAS kui tagatud nõuetega avaliku sektori võlausaldaja ei nõudnud maksejõuetusmenetluse käigus tagasi oma täitmisele pööramise õigust, mis oli peatatud, samas kui Electrica üritas ebaõnnestunult seda teha. Seega ei kasutanud AAAS kõiki võimalikke õigusakte, et tegeleda ettevõtja suutmatusega makset teha. |
| --- | --- |

(128)

Samuti näis, et AAAS kui tagatud nõuetega avaliku sektori võlausaldaja ei nõudnud maksejõuetusmenetluse käigus tagasi oma täitmisele pööramise õigust, mis oli peatatud, samas kui Electrica üritas ebaõnnestunult seda teha. Seega ei kasutanud AAAS kõiki võimalikke õigusakte, et tegeleda ettevõtja suutmatusega makset teha.

4.2.4.2.   PCC märkused 2. meetme kohta

PCC märkused 2. meetme kohta

| (129) | PCC leiab, et CET Govora ja Salrom ei käitunud turumajanduse tingimustes tegutsevate ettevõtjatena, jätkates tarneid Oltchimile, vaatamata võlgade tasumata jätmisele, ning et nende otsused olid riigiga seostatavad. |
| --- | --- |

(129)

PCC leiab, et CET Govora ja Salrom ei käitunud turumajanduse tingimustes tegutsevate ettevõtjatena, jätkates tarneid Oltchimile, vaatamata võlgade tasumata jätmisele, ning et nende otsused olid riigiga seostatavad.

| (130) | Vastupidi Electricale ja Electrica Furnizarele otsustas CET Govora jätkata Oltchimi varustamist elektri ja tööstusauruga, kuigi Oltchim ei maksnud talle ära oma võlga ja tema enda pangad olid sellele vastu; see otsus tõi 6. mail 2016 kaasa CET Govora enda maksejõuetuse: PCC märgib, et CET Govora pankrotihalduri sõnul on CET Govora Oltchimit subsideerinud. |
| --- | --- |

(130)

Vastupidi Electricale ja Electrica Furnizarele otsustas CET Govora jätkata Oltchimi varustamist elektri ja tööstusauruga, kuigi Oltchim ei maksnud talle ära oma võlga ja tema enda pangad olid sellele vastu; see otsus tõi 6. mail 2016 kaasa CET Govora enda maksejõuetuse: PCC märgib, et CET Govora pankrotihalduri sõnul on CET Govora Oltchimit subsideerinud.

| (131) | PCC väidab, et CET Govora otsus taastada tarned Oltchimile pärast erastamise ebaõnnestumist 2012. aasta septembris on riigiga seostatav. PCC leiab, et CET Govora tegi otsuse Oltchimile tarnimist jätkata pärast sellega seotud otsuseid, mille PCC omanik Vâlcea maavolikogu võttis vastu siis, kui Oltchimi maksevõimetus oli üldteada. Samuti tsiteerib PCC CET Govora maksejõuetushaldurit, kes rõhutab, et „otsus tarnida Oltchimile elektrienergiat polnud majanduslikult põhjendatud, see oli poliitiliselt ajendatud ja kujutas endast suurepärast näidet sellest, kuidas võlgniku juhtimisse poliitiliselt sekkutakse [...].“ |
| --- | --- |

(131)

PCC väidab, et CET Govora otsus taastada tarned Oltchimile pärast erastamise ebaõnnestumist 2012. aasta septembris on riigiga seostatav. PCC leiab, et CET Govora tegi otsuse Oltchimile tarnimist jätkata pärast sellega seotud otsuseid, mille PCC omanik Vâlcea maavolikogu võttis vastu siis, kui Oltchimi maksevõimetus oli üldteada. Samuti tsiteerib PCC CET Govora maksejõuetushaldurit, kes rõhutab, et „otsus tarnida Oltchimile elektrienergiat polnud majanduslikult põhjendatud, see oli poliitiliselt ajendatud ja kujutas endast suurepärast näidet sellest, kuidas võlgniku juhtimisse poliitiliselt sekkutakse [...].“

otsus tarnida Oltchimile elektrienergiat polnud majanduslikult põhjendatud, see oli poliitiliselt ajendatud ja kujutas endast suurepärast näidet sellest, kuidas võlgniku juhtimisse poliitiliselt sekkutakse [...].

| (132) | Tunnistades, et Oltchim oli Salromi oluline klient, väidab PCC, et turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja poleks Oltchimi finantsseisundit arvestades jätkanud Oltchimile tarimist; Oltchimi võimalik likvideerimine mõjutaks üksnes üht Salromi filiaali ja seejuures ainult 60 töökohta. Seega poleks ükski Salromiga sarnases olukorras olev erasektori võlausaldaja nõustunud võlgade kuhjumisega, vaid leppinud oma käibe vähenemisega, et hoida oma äriühing elujõulisena. |
| --- | --- |

(132)

Tunnistades, et Oltchim oli Salromi oluline klient, väidab PCC, et turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja poleks Oltchimi finantsseisundit arvestades jätkanud Oltchimile tarimist; Oltchimi võimalik likvideerimine mõjutaks üksnes üht Salromi filiaali ja seejuures ainult 60 töökohta. Seega poleks ükski Salromiga sarnases olukorras olev erasektori võlausaldaja nõustunud võlgade kuhjumisega, vaid leppinud oma käibe vähenemisega, et hoida oma äriühing elujõulisena.

| (133) | PCC väidab, et Salromi otsus taastada oma tarned Oltchimile pärast erastamise ebaõnnestumist 2012. aasta septembris on seostatav riigiga, kes Salromi kontrollib; Salromi juhatuse nimetab ametisse aktsionäride üldkoosolek, kusjuures Rumeenia riigile kuulub enamik (51 %) Salromi aktsiatest ja riik määrab kindlaks oma esindajad juhatuses. |
| --- | --- |

(133)

PCC väidab, et Salromi otsus taastada oma tarned Oltchimile pärast erastamise ebaõnnestumist 2012. aasta septembris on seostatav riigiga, kes Salromi kontrollib; Salromi juhatuse nimetab ametisse aktsionäride üldkoosolek, kusjuures Rumeenia riigile kuulub enamik (51 %) Salromi aktsiatest ja riik määrab kindlaks oma esindajad juhatuses.

4.2.4.3.   PCC märkused 3. meetme kohta

PCC märkused 3. meetme kohta

| (134) | PCC väidab, et nõustudes oma nõuete täitmise pööramise asemel võla mahakandmisega, ei käitunud AAAS, CET Govora ega Electrica turumajanduse tingimustes tegutsevate võlausaldajatena. |
| --- | --- |

(134)

PCC väidab, et nõustudes oma nõuete täitmise pööramise asemel võla mahakandmisega, ei käitunud AAAS, CET Govora ega Electrica turumajanduse tingimustes tegutsevate võlausaldajatena.

| (135) | PCC väidab, et võlausaldajate heakskiidetud reorganiseerimise kavas puuduvad tegeliku ümberkorraldamise (51) elemendid ning see piirdub põhiliselt üksnes võla restruktureerimise ja likvideerimisega. PCC väidab, et aktsionäride koostatud reorganiseerimise kava oleks võinud olla parem lahendus, aga vaatamata tema ettepanekutele seda ei rakendatud, sest Rumeenia ametiasutused ei kiitnud seda heaks. |
| --- | --- |

(135)

PCC väidab, et võlausaldajate heakskiidetud reorganiseerimise kavas puuduvad tegeliku ümberkorraldamise (51) elemendid ning see piirdub põhiliselt üksnes võla restruktureerimise ja likvideerimisega. PCC väidab, et aktsionäride koostatud reorganiseerimise kava oleks võinud olla parem lahendus, aga vaatamata tema ettepanekutele seda ei rakendatud, sest Rumeenia ametiasutused ei kiitnud seda heaks.

51

| (136) | Kui puuduvad pikaajalised meetmed Oltchimi põhitegevuse ümberkorraldamiseks, pole Oltchimil võimalik jääda elujõuliseks ja kasumlikuks. |
| --- | --- |

(136)

Kui puuduvad pikaajalised meetmed Oltchimi põhitegevuse ümberkorraldamiseks, pole Oltchimil võimalik jääda elujõuliseks ja kasumlikuks.

Turuväärtus

Turuväärtus

| (137) | PCC rõhutab, et turuväärtus, mille Winterhill Romania 2013. aastal kindlaks tegi, oli väga ebakindel ja et ettevaatlik turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja poleks kaks aastat hiljem 2015. aasta aprillis reorganiseerimise kava suhtes seisukohta võttes seda õigeks pidanud. |
| --- | --- |

(137)

PCC rõhutab, et turuväärtus, mille Winterhill Romania 2013. aastal kindlaks tegi, oli väga ebakindel ja et ettevaatlik turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja poleks kaks aastat hiljem 2015. aasta aprillis reorganiseerimise kava suhtes seisukohta võttes seda õigeks pidanud.

| (138) | PCC leiab, et 2001., 2003., 2006., 2007., 2008. ja 2012. aasta ebaõnnestunud katsed Oltchimit erastada näitasid selgelt, et ükski investor poleks huvitatud aktsiate omandamisest erastamise käigus pärast eriotstarbelise ettevõtja loomist, mille pankrotihaldurid välja pakkusid. PCC lisab, et kehtestatud erastamishind pole põhjendatud ning seda ei saa pidada kava heakskiitmise usaldusväärseks aluseks. PCC on seisukohal, et kava on üksnes moodus kahjumliku äritegevuse säilitamiseks ja Oltchimi pankroti edasilükkamiseks. |
| --- | --- |

(138)

PCC leiab, et 2001., 2003., 2006., 2007., 2008. ja 2012. aasta ebaõnnestunud katsed Oltchimit erastada näitasid selgelt, et ükski investor poleks huvitatud aktsiate omandamisest erastamise käigus pärast eriotstarbelise ettevõtja loomist, mille pankrotihaldurid välja pakkusid. PCC lisab, et kehtestatud erastamishind pole põhjendatud ning seda ei saa pidada kava heakskiitmise usaldusväärseks aluseks. PCC on seisukohal, et kava on üksnes moodus kahjumliku äritegevuse säilitamiseks ja Oltchimi pankroti edasilükkamiseks.

| (139) | Samuti väidab PCC, et Oltchimi hind oleks 2013. ja 2015. aasta vahel tõenäoliselt langenud, sest rajatisi, mida pole kaks aastat kasutatud, oleks võimatu taaskäivitada. Seega võiks Bradu tootmiskoha ainus väärtus seisneda maas, kuigi sellega kaasnevad keskkonnakohustused. |
| --- | --- |

(139)

Samuti väidab PCC, et Oltchimi hind oleks 2013. ja 2015. aasta vahel tõenäoliselt langenud, sest rajatisi, mida pole kaks aastat kasutatud, oleks võimatu taaskäivitada. Seega võiks Bradu tootmiskoha ainus väärtus seisneda maas, kuigi sellega kaasnevad keskkonnakohustused.

| (140) | Oma väidete toetamiseks mainib PCC umbes 45 miljoni euro suurust hinda, mida üksikisik (hr Diaconescu) pakkus ebaõnnestunud erastamisprotsessi käigus 2012. aastal ja mis on kuus korda väiksem kui Winterhilli hinnangu kohane Oltchimi hind. Samuti rõhutas Chimcomplexi esindaja, kes 2016. aastal Oltchimi funktsionaalsete varade omandamiseks pakkumise tegi, 2016. aastal, et Oltchimi väärtus on oluliselt väiksem kui reorganiseerimise kavas küsitav hind. |
| --- | --- |

(140)

Oma väidete toetamiseks mainib PCC umbes 45 miljoni euro suurust hinda, mida üksikisik (hr Diaconescu) pakkus ebaõnnestunud erastamisprotsessi käigus 2012. aastal ja mis on kuus korda väiksem kui Winterhilli hinnangu kohane Oltchimi hind. Samuti rõhutas Chimcomplexi esindaja, kes 2016. aastal Oltchimi funktsionaalsete varade omandamiseks pakkumise tegi, 2016. aastal, et Oltchimi väärtus on oluliselt väiksem kui reorganiseerimise kavas küsitav hind.

| (141) | PCC rõhutas, et avaliku sektori võlausaldajad tegid otsuseid kontekstis, kus Oltchimi tegevus oli tegeliku reorganiseerimise kava puudumise ajal endiselt kahjumlik; samuti oli Oltchimi registreeritud kasum võlgade mahakandmise kaudu kunstlikult loodud ning ei tõendanud Oltchimi finantsseisundi paranemist. Positiivsed tulemused finantsaruannetes olid üksnes eri arvestusmeetodite tulemused. Sõltumatus aruandes, mille äriühing [...] PCC nimel tellis, leitakse, et kui neutraliseerida erandlikud tegurid (nagu võlgade mahakandmine 2015. aastal), oli Oltchim vähetootlike varade tõttu, nagu Bradu naftakeemiaüksus vinüülkloriidmonomeerid ja PVC, ajavahemikul 1. jaanuarist 2013 kuni 30. juunini 2016 püsivalt kahjumis. Selles aruandes järeldatakse ühtlasi, et materiaalne põhivara, mis moodustas 31. detsembril 2015 enam kui 84 % Oltchimi varadest, oleks pidanud olema väärt 14–128 miljonit eurot olenevalt Oltchim SPV eeldatavast müügist 2013. aasta detsembri ja 2014. aasa detsembri vahel ning olenevalt kohtu määratud pankrotihaldurite koostatud reorganiseerimise kavas ette nähtud stsenaariumist (A või B); (52) see summa on väiksem kui Winterhilli esitatud hinnanguline väärtus (141 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(141)

PCC rõhutas, et avaliku sektori võlausaldajad tegid otsuseid kontekstis, kus Oltchimi tegevus oli tegeliku reorganiseerimise kava puudumise ajal endiselt kahjumlik; samuti oli Oltchimi registreeritud kasum võlgade mahakandmise kaudu kunstlikult loodud ning ei tõendanud Oltchimi finantsseisundi paranemist. Positiivsed tulemused finantsaruannetes olid üksnes eri arvestusmeetodite tulemused. Sõltumatus aruandes, mille äriühing [...] PCC nimel tellis, leitakse, et kui neutraliseerida erandlikud tegurid (nagu võlgade mahakandmine 2015. aastal), oli Oltchim vähetootlike varade tõttu, nagu Bradu naftakeemiaüksus vinüülkloriidmonomeerid ja PVC, ajavahemikul 1. jaanuarist 2013 kuni 30. juunini 2016 püsivalt kahjumis. Selles aruandes järeldatakse ühtlasi, et materiaalne põhivara, mis moodustas 31. detsembril 2015 enam kui 84 % Oltchimi varadest, oleks pidanud olema väärt 14–128 miljonit eurot olenevalt Oltchim SPV eeldatavast müügist 2013. aasta detsembri ja 2014. aasa detsembri vahel ning olenevalt kohtu määratud pankrotihaldurite koostatud reorganiseerimise kavas ette nähtud stsenaariumist (A või B); (52) see summa on väiksem kui Winterhilli esitatud hinnanguline väärtus (141 miljonit eurot).

52

Likvideerimisväärtus

Likvideerimisväärtus

| (142) | PCC sõnul oli Oltchimi hinnangulise turuväärtuse võrdlus tema likvideerimisväärtusega alltoodud põhjustel ekslik. |
| --- | --- |

(142)

PCC sõnul oli Oltchimi hinnangulise turuväärtuse võrdlus tema likvideerimisväärtusega alltoodud põhjustel ekslik.

| (143) | Esiteks olid olemas teised alternatiivid, nagu Oltchimi käimasolev müük varakogumite kaupa. |
| --- | --- |

(143)

Esiteks olid olemas teised alternatiivid, nagu Oltchimi käimasolev müük varakogumite kaupa.

| (144) | Teiseks tundub likvideerimisstsenaariumiga kaasnevate keskkonnakohustuste summa (463,7 miljonit eurot), mille Oltchim arvutas, olevat paisutatud, et toetada reorganiseerimise kava, mitte Oltchimi likvideerimist, sest ei tugineta välistele sõltumatutele aruannetele. Teavet pole selle kohta, miks pankrotihaldurid ei nõudnud uut uuringut. Neid Oltchimi hinnangu kohaseid likvideerimisstsenaariumiga kaasnevaid keskkonnakohustusi peaks ka Oltchim SPV võimalik ostja oma pakkumises arvesse võtma. Samuti toetab PCC komisjoni seisukohta, et likvideerimisstsenaariumi korral võib suure osa varadest osta ostja, kes hakkab tegelema tööstustegevusega Oltchimi tegevuskohas, ning seega välditakse kindlat lammutamist, mida nimetatud hinnangu puhul eeldati. PCC rõhutab aga ebakindlust seoses Oltchimi keskkonnakohustuste summaga vastavalt 2015. aasta reorganiseerimise kavale. |
| --- | --- |

(144)

Teiseks tundub likvideerimisstsenaariumiga kaasnevate keskkonnakohustuste summa (463,7 miljonit eurot), mille Oltchim arvutas, olevat paisutatud, et toetada reorganiseerimise kava, mitte Oltchimi likvideerimist, sest ei tugineta välistele sõltumatutele aruannetele. Teavet pole selle kohta, miks pankrotihaldurid ei nõudnud uut uuringut. Neid Oltchimi hinnangu kohaseid likvideerimisstsenaariumiga kaasnevaid keskkonnakohustusi peaks ka Oltchim SPV võimalik ostja oma pakkumises arvesse võtma. Samuti toetab PCC komisjoni seisukohta, et likvideerimisstsenaariumi korral võib suure osa varadest osta ostja, kes hakkab tegelema tööstustegevusega Oltchimi tegevuskohas, ning seega välditakse kindlat lammutamist, mida nimetatud hinnangu puhul eeldati. PCC rõhutab aga ebakindlust seoses Oltchimi keskkonnakohustuste summaga vastavalt 2015. aasta reorganiseerimise kavale.

Turu- ja likvideerimisväärtuse võrdlus

Turu- ja likvideerimisväärtuse võrdlus

| (145) | Kontekstis, kus uued nõuded, mis on tekkinud pärast maksejõuetusmenetluse algatamist Oltchimi suhtes, saavad varasemate võlgadega võrreldes kõrgema nõudeõiguse järgu, oleks teatavatel võlausaldajatel võinud olla huvi nõuda Oltchimi likvideerimise alustamist, selle asemel et oodata selliste uute võlgade kogunemist, mis oleks vähendanud nende võimalusi nõuete tagasisaamiseks. Samuti väidab PCC, et Oltchimile pärast maksejõuetusmenetluse algatamist tekkinud võlga võidi alahinnata. Kui see on tõsi, oleks võlausaldajatele reorganiseerimise kava stsenaariumiga kaasnenud kehvemad nõuete tagasisaamise väljavaated ja seega ulatuslikum võlgade mahakandmine. |
| --- | --- |

(145)

Kontekstis, kus uued nõuded, mis on tekkinud pärast maksejõuetusmenetluse algatamist Oltchimi suhtes, saavad varasemate võlgadega võrreldes kõrgema nõudeõiguse järgu, oleks teatavatel võlausaldajatel võinud olla huvi nõuda Oltchimi likvideerimise alustamist, selle asemel et oodata selliste uute võlgade kogunemist, mis oleks vähendanud nende võimalusi nõuete tagasisaamiseks. Samuti väidab PCC, et Oltchimile pärast maksejõuetusmenetluse algatamist tekkinud võlga võidi alahinnata. Kui see on tõsi, oleks võlausaldajatele reorganiseerimise kava stsenaariumiga kaasnenud kehvemad nõuete tagasisaamise väljavaated ja seega ulatuslikum võlgade mahakandmine.

Muud tähelepanekud 3. meetme kohta

Muud tähelepanekud 3. meetme kohta

| (146) | PCC väidab ühtlasi, et avaliku sektori võlausaldajad oleks pidanud võrdlema ümberkorraldamise etapi kestust pankrotimenetluse kestusega. Toimiva reorganiseerimise kava koostamine ja rakendamine võtab palju kauem aega kui Oltchimi likvideerimine varade viivitamatu müügi kaudu. |
| --- | --- |

(146)

PCC väidab ühtlasi, et avaliku sektori võlausaldajad oleks pidanud võrdlema ümberkorraldamise etapi kestust pankrotimenetluse kestusega. Toimiva reorganiseerimise kava koostamine ja rakendamine võtab palju kauem aega kui Oltchimi likvideerimine varade viivitamatu müügi kaudu.

| (147) | Avaliku sektori võlausaldajad oleks pidanud oma olukorda ära kasutama.






  — | Rumeenia maksejõuetusseaduse (artikli 94 punkt c) kohaselt võivad üks või enam võlausaldajat, kelle nõuete osakaal on vähemalt 20 %, teha ettepaneku reorganiseerimise kava kohta. Arvestades asjaolu, et AAASile kuulus 34,7 % nõuetest, oleks ta võinud teha ettepaneku teistsuguse kava kohta, mille puhul on tulemused AAASi ja muude avaliku sektori võlausaldajate jaoks paremad. |
| --- | --- | --- |

(147)

Avaliku sektori võlausaldajad oleks pidanud oma olukorda ära kasutama.

—

Rumeenia maksejõuetusseaduse (artikli 94 punkt c) kohaselt võivad üks või enam võlausaldajat, kelle nõuete osakaal on vähemalt 20 %, teha ettepaneku reorganiseerimise kava kohta. Arvestades asjaolu, et AAASile kuulus 34,7 % nõuetest, oleks ta võinud teha ettepaneku teistsuguse kava kohta, mille puhul on tulemused AAASi ja muude avaliku sektori võlausaldajate jaoks paremad.

| — | Kuna CET Govora osakaal maksejõuetusseaduse artikli 96 kohases tagamata võlausaldajate kategoorias oli 91 %, oli ta reorganiseerimise kava mõjutamiseks eelisolukorras, mida ta ei paistnud ära kasutavat. |
| --- | --- |

—

Kuna CET Govora osakaal maksejõuetusseaduse artikli 96 kohases tagamata võlausaldajate kategoorias oli 91 %, oli ta reorganiseerimise kava mõjutamiseks eelisolukorras, mida ta ei paistnud ära kasutavat.

| — | Salrom ja Rumeenia veevarude haldusamet kiitsid samuti kava heaks kahes enda antud võlgade kategoorias, kuigi nende seisund oleks neil võimaldanud oma nõuded vastavalt tagatud võlausaldajana ja riikliku maksuvõlausaldajana täitmisele pöörata. |
| --- | --- |

—

Salrom ja Rumeenia veevarude haldusamet kiitsid samuti kava heaks kahes enda antud võlgade kategoorias, kuigi nende seisund oleks neil võimaldanud oma nõuded vastavalt tagatud võlausaldajana ja riikliku maksuvõlausaldajana täitmisele pöörata.

| (148) | Viimaseks märkis PCC, et kuigi mõned erasektori võlausaldajad, kes reorganiseerimise kava poolt hääletasid, olid sarnases olukorras riigiga, oleks vale järeldada, et avaliku sektori võlausaldajad, sealhulgas AAAS, olid sarnases olukorras ettevaatlike turumajanduse tingimustes tegutsevate ettevõtjatega põhjusel, et mõned erasektori võlausaldajad hääletasid kava poolt: erinevalt erasektori võlausaldajatest, kellel oli nii tagatud kui ka tagamata nõudeid, olid peaaegu kõik AAASi nõuded tagamata; samuti teadsid need erasektori võlausaldajad, et Rumeenia riik võtaks kõik vajalikud meetmed ja astuks kõik vajalikud sammud, et tagada iga hinna eest Oltchimi püsimajäämine, ning seega otsustasid nad riigiga neis jõupingutustes „ühineda“. |
| --- | --- |

(148)

Viimaseks märkis PCC, et kuigi mõned erasektori võlausaldajad, kes reorganiseerimise kava poolt hääletasid, olid sarnases olukorras riigiga, oleks vale järeldada, et avaliku sektori võlausaldajad, sealhulgas AAAS, olid sarnases olukorras ettevaatlike turumajanduse tingimustes tegutsevate ettevõtjatega põhjusel, et mõned erasektori võlausaldajad hääletasid kava poolt: erinevalt erasektori võlausaldajatest, kellel oli nii tagatud kui ka tagamata nõudeid, olid peaaegu kõik AAASi nõuded tagamata; samuti teadsid need erasektori võlausaldajad, et Rumeenia riik võtaks kõik vajalikud meetmed ja astuks kõik vajalikud sammud, et tagada iga hinna eest Oltchimi püsimajäämine, ning seega otsustasid nad riigiga neis jõupingutustes „ühineda“.

| (149) | PCC on seisukohal, et 3. meede on riigiga seostatav, sest reorganiseerimise kava poleks olnud võimalik heaks kiita ilma nende avaliku sektori võlausaldajate nõusolekuta, kellel oli enamikus võlausaldajate kategooriates häälteenamus (üle 50 %): riik kontrollis tõepoolest otsustamist kõigis võlausaldajate kategooriates peale tagatud nõuete ja töötajate kategooria. Seega käitusid reorganiseerimise kava heaks kiitnud erasektori võlausaldajad pigem riigi otsuse järgijatena, mitte sellise kava toetajatena. Samuti märgib PCC, et ta on „teadlik, et mõned erasektori võlausaldajad võtsid nähtavasti kasutusele samasuguse lähenemisviisi nagu riik (st hääletasid samuti kava poolt, kuigi see polnud ilmselgelt neile soodne, sest nad pidid suure osa oma nõuetest maha kandma).“ PCC on aga seisukohal, et „see on riik, kes sellise „turutava“ lõi, mitte vastupidi (riik suundumust järgimas). Seda seetõttu, et riik kontrollis Oltchimit enne maksejõuetust, ta kontrollis hääletamist reorganiseerimise kava üle ning muudele võlausaldajatele oli selge, et riik võtaks kõik meetmed, et tagada iga hinna eest Oltchimi püsimajäämine“. |
| --- | --- |

(149)

PCC on seisukohal, et 3. meede on riigiga seostatav, sest reorganiseerimise kava poleks olnud võimalik heaks kiita ilma nende avaliku sektori võlausaldajate nõusolekuta, kellel oli enamikus võlausaldajate kategooriates häälteenamus (üle 50 %): riik kontrollis tõepoolest otsustamist kõigis võlausaldajate kategooriates peale tagatud nõuete ja töötajate kategooria. Seega käitusid reorganiseerimise kava heaks kiitnud erasektori võlausaldajad pigem riigi otsuse järgijatena, mitte sellise kava toetajatena. Samuti märgib PCC, et ta on „teadlik, et mõned erasektori võlausaldajad võtsid nähtavasti kasutusele samasuguse lähenemisviisi nagu riik (st hääletasid samuti kava poolt, kuigi see polnud ilmselgelt neile soodne, sest nad pidid suure osa oma nõuetest maha kandma).“ PCC on aga seisukohal, et „see on riik, kes sellise „turutava“ lõi, mitte vastupidi (riik suundumust järgimas). Seda seetõttu, et riik kontrollis Oltchimit enne maksejõuetust, ta kontrollis hääletamist reorganiseerimise kava üle ning muudele võlausaldajatele oli selge, et riik võtaks kõik meetmed, et tagada iga hinna eest Oltchimi püsimajäämine“.

teadlik, et mõned erasektori võlausaldajad võtsid nähtavasti kasutusele samasuguse lähenemisviisi nagu riik (st hääletasid samuti kava poolt, kuigi see polnud ilmselgelt neile soodne, sest nad pidid suure osa oma nõuetest maha kandma).

see on riik, kes sellise „turutava“ lõi, mitte vastupidi (riik suundumust järgimas). Seda seetõttu, et riik kontrollis Oltchimit enne maksejõuetust, ta kontrollis hääletamist reorganiseerimise kava üle ning muudele võlausaldajatele oli selge, et riik võtaks kõik meetmed, et tagada iga hinna eest Oltchimi püsimajäämine

4.3.   Rumeenia märkused kolmandate isikute tähelepanekute kohta (53)

Rumeenia märkused kolmandate isikute tähelepanekute kohta

53

4.3.1.   Rumeenia lisamärkused 1. meetme kohta

Rumeenia lisamärkused 1. meetme kohta

| (150) | Rumeenia leiab, et AAAS käitus „õiguslike piirangutega“ erasektori võlausaldajana, sest ta arvutas intresse, kuni Oltchimi suhtes algatati maksejõuetusmenetlus, ning lükkab tagasi PCC väite, et AAAS ei võtnud oma nõuete täitmisele pööramiseks piisavalt meetmeid. Rumeenia märgib, et rahandusministeerium ning majanduse, kaubanduse ja ettevõtluskeskkonna ministeerium ning OPSPI tegid ettepaneku memorandumi kohta. De facto piirangute asjus selgitab Rumeenia, et AAAS ei saanud pangakontosid arestida, sest Electrica oli need juba arestinud. |
| --- | --- |

(150)

Rumeenia leiab, et AAAS käitus „õiguslike piirangutega“ erasektori võlausaldajana, sest ta arvutas intresse, kuni Oltchimi suhtes algatati maksejõuetusmenetlus, ning lükkab tagasi PCC väite, et AAAS ei võtnud oma nõuete täitmisele pööramiseks piisavalt meetmeid. Rumeenia märgib, et rahandusministeerium ning majanduse, kaubanduse ja ettevõtluskeskkonna ministeerium ning OPSPI tegid ettepaneku memorandumi kohta. De facto piirangute asjus selgitab Rumeenia, et AAAS ei saanud pangakontosid arestida, sest Electrica oli need juba arestinud.

De facto

| (151) | Rumeenia kritiseerib loogikat PCC väite puhul, et AAAS oleks pidanud nõudma oma nõude täitmist: see oleks andnud Oltchimile tõuke maksejõuetusmenetluse algatamiseks. Vastupidi PCC väitele oleks selle menetluse korral olnud välistatud, et AAAS oma nõuded tagasi saab. |
| --- | --- |

(151)

Rumeenia kritiseerib loogikat PCC väite puhul, et AAAS oleks pidanud nõudma oma nõude täitmist: see oleks andnud Oltchimile tõuke maksejõuetusmenetluse algatamiseks. Vastupidi PCC väitele oleks selle menetluse korral olnud välistatud, et AAAS oma nõuded tagasi saab.

| (152) | PCC arvamus, et AAAS oleks pidanud Oltchimi kaubad ja varad arestima, on Rumeenia arvates ebarealistlik, võttes arvesse asjaolu, et erasektori võlausaldajad seda ei teinud. |
| --- | --- |

(152)

PCC arvamus, et AAAS oleks pidanud Oltchimi kaubad ja varad arestima, on Rumeenia arvates ebarealistlik, võttes arvesse asjaolu, et erasektori võlausaldajad seda ei teinud.

4.3.2.   Rumeenia lisamärkused 2. meetme kohta

Rumeenia lisamärkused 2. meetme kohta

| (153) | Rumeenia märgib seoses CET Govora ja Salromiga, et maksejõuetuse järgsed jooksvad võlad tasus Oltchim viivitusteta. |
| --- | --- |

(153)

Rumeenia märgib seoses CET Govora ja Salromiga, et maksejõuetuse järgsed jooksvad võlad tasus Oltchim viivitusteta.

| (154) | Rumeenia leiab, et avaliku sektori ettevõtjad käitusid sarnaselt eraettevõtjatega, nagu Bulrom Gas Impex (Oltchimi kohalik tarnija), ning seega oli nende käitumine kooskõlas erasektori võlausaldaja ja erasektori ostja põhimõttega. |
| --- | --- |

(154)

Rumeenia leiab, et avaliku sektori ettevõtjad käitusid sarnaselt eraettevõtjatega, nagu Bulrom Gas Impex (Oltchimi kohalik tarnija), ning seega oli nende käitumine kooskõlas erasektori võlausaldaja ja erasektori ostja põhimõttega.

4.3.3.   Rumeenia lisamärkused 3. meetme kohta

Rumeenia lisamärkused 3. meetme kohta

| (155) | Esiteks märgib Rumeenia, et PCC esildises pakutud lahendust töötada välja reorganiseerimise kava, mida haldavad aktsionärid, polnud maksejõuetusseaduse kohaselt enam võimalik pärast kohtuliku ümberkorraldamise menetluse algatamist rakendada; Rumeenia sõnul paneks PCC pakutud reorganiseerimisprotsess aktsionärid võlausaldajatega võrreldes soodsamasse olukorda ning seega viimased seda heaks ei kiidaks. |
| --- | --- |

(155)

Esiteks märgib Rumeenia, et PCC esildises pakutud lahendust töötada välja reorganiseerimise kava, mida haldavad aktsionärid, polnud maksejõuetusseaduse kohaselt enam võimalik pärast kohtuliku ümberkorraldamise menetluse algatamist rakendada; Rumeenia sõnul paneks PCC pakutud reorganiseerimisprotsess aktsionärid võlausaldajatega võrreldes soodsamasse olukorda ning seega viimased seda heaks ei kiidaks.

| (156) | Rumeenia vaidlustab PCC seisukoha, et Oltchimi finantsseisund „ei vasta vastuvõetavatele standarditele [...] ja näitab endiselt kahjumit“, ning rõhutab, et SeeNewsi järjestuse kohaselt on Oltchim Kagu-Euroopa 100 kõige kasumlikuma ettevõtte seas 63. kohal (54). |
| --- | --- |

(156)

Rumeenia vaidlustab PCC seisukoha, et Oltchimi finantsseisund „ei vasta vastuvõetavatele standarditele [...] ja näitab endiselt kahjumit“, ning rõhutab, et SeeNewsi järjestuse kohaselt on Oltchim Kagu-Euroopa 100 kõige kasumlikuma ettevõtte seas 63. kohal (54).

54

| (157) | Oltchimi varade hindamise puhul, mille viis ellu [...] ja mille tulemused esitas PCC, ei vaidlusta Rumeenia [...] kohandusi seoses võlgade mahakandmisega, aga on vastu diskonteeritud rahavoogude meetodi kasutamisele Oltchimi varade hindamiseks. Rumeenia viitab Harvardi ja Sterni ülikooli koolitusmaterjalidele, toetamaks väidet, et diskonteeritud rahavoogude meetod on mõeldud äriühingute hindamiseks ja ei sobi seega varade hindamiseks. |
| --- | --- |

(157)

Oltchimi varade hindamise puhul, mille viis ellu [...] ja mille tulemused esitas PCC, ei vaidlusta Rumeenia [...] kohandusi seoses võlgade mahakandmisega, aga on vastu diskonteeritud rahavoogude meetodi kasutamisele Oltchimi varade hindamiseks. Rumeenia viitab Harvardi ja Sterni ülikooli koolitusmaterjalidele, toetamaks väidet, et diskonteeritud rahavoogude meetod on mõeldud äriühingute hindamiseks ja ei sobi seega varade hindamiseks.

| (158) | Samuti ei nõustu Rumeenia PCC toetatud ideega, et AAAS mõjutas erasektori võlausaldajate tegevust, sest vähemalt kaks allkirjastajast panka (nimelt Erste Bank AG ja Banca Transilvania) on kogenud ja sõltumatud ülemaailmsed asutused. |
| --- | --- |

(158)

Samuti ei nõustu Rumeenia PCC toetatud ideega, et AAAS mõjutas erasektori võlausaldajate tegevust, sest vähemalt kaks allkirjastajast panka (nimelt Erste Bank AG ja Banca Transilvania) on kogenud ja sõltumatud ülemaailmsed asutused.

| (159) | Rumeenia rõhutab, et Oltchimi reorganiseerimise kava üle hääletamisel olid tegelikult kõige olulisemad erasektori võlausaldajate otsused, eelkõige kuna nad moodustasid 61,5 % tagatud nõuetega võlausaldajatest, kellel oli määrav roll osalise mahakandmise heakskiitmises, mis oli hädavajalik selleks, et kava kõigis kategooriates heaks kiidetaks. |
| --- | --- |

(159)

Rumeenia rõhutab, et Oltchimi reorganiseerimise kava üle hääletamisel olid tegelikult kõige olulisemad erasektori võlausaldajate otsused, eelkõige kuna nad moodustasid 61,5 % tagatud nõuetega võlausaldajatest, kellel oli määrav roll osalise mahakandmise heakskiitmises, mis oli hädavajalik selleks, et kava kõigis kategooriates heaks kiidetaks.

| (160) | Rumeenia väidab, et pankrotihaldurite esitatud reorganiseerimise kava alusel võisid avaliku sektori asutused oodata nõuete tagasisaamist 500 miljoni Rumeenia leu ulatuses, mis on seitse korda suurem summa kui 72 miljonit Rumeenia leud, mille nad pidid eeldatavalt pankrotimenetluse korral tagasi saama. |
| --- | --- |

(160)

Rumeenia väidab, et pankrotihaldurite esitatud reorganiseerimise kava alusel võisid avaliku sektori asutused oodata nõuete tagasisaamist 500 miljoni Rumeenia leu ulatuses, mis on seitse korda suurem summa kui 72 miljonit Rumeenia leud, mille nad pidid eeldatavalt pankrotimenetluse korral tagasi saama.

| (161) | Samuti oli AAASil Rumeenia sõnul võimalik reorganiseerimise kava alusel tagasi saada enam kui 18 % oma kogunõudest võrreldes üksnes kuni 12 %ga, mille AAAS oleks Raiffeiseni uuringu kohaselt likvideerimise korral tagasi saanud. |
| --- | --- |

(161)

Samuti oli AAASil Rumeenia sõnul võimalik reorganiseerimise kava alusel tagasi saada enam kui 18 % oma kogunõudest võrreldes üksnes kuni 12 %ga, mille AAAS oleks Raiffeiseni uuringu kohaselt likvideerimise korral tagasi saanud.

| (162) | Ühtlasi märgib Rumeenia, et Oltchimi pankrotihaldurite arvamuse kohaselt kohaldataks pankroti korral keskkonnakulude vältimise või alahindamise eest Rumeenia õiguse alusel kriminaalvastutust. |
| --- | --- |

(162)

Ühtlasi märgib Rumeenia, et Oltchimi pankrotihaldurite arvamuse kohaselt kohaldataks pankroti korral keskkonnakulude vältimise või alahindamise eest Rumeenia õiguse alusel kriminaalvastutust.

| (163) | Rumeenia väitel (55) viitavad hääletuseeskirjad sellele, et reorganiseerimise kava poleks võimalik vastu võtta, ilma et selle kiidaks heaks tagatud nõuetega võlausaldajad, kes moodustavad maksejõuetusseaduse kohaselt ebasoodsas olukorras kategooria. Erasektori võlausaldajad, kellel oli tagatud laenuandjate kategoorias häälteenamus, olid seega need, kes algatasid kava vastuvõtmise ja tegid selle võimalikuks; seega ei käitunud nad lihtsalt avaliku sektori võlausaldajate järgijatena, nagu PCC oli väitnud. Rumeenia täpsustas, (56) et tagatud nõuetega võlausaldajad moodustasid ebasoodsas olukorras kategooria. Kui nad oleksid kava tagasi lükanud, poleks seega täidetud maksejõuetusseaduse artikli 101 lõike 2 punktis c sätestatud tingimust ning see oleks takistanud muid kategooriaid kava vastuvõtmist saavutamast. |
| --- | --- |

(163)

Rumeenia väitel (55) viitavad hääletuseeskirjad sellele, et reorganiseerimise kava poleks võimalik vastu võtta, ilma et selle kiidaks heaks tagatud nõuetega võlausaldajad, kes moodustavad maksejõuetusseaduse kohaselt ebasoodsas olukorras kategooria. Erasektori võlausaldajad, kellel oli tagatud laenuandjate kategoorias häälteenamus, olid seega need, kes algatasid kava vastuvõtmise ja tegid selle võimalikuks; seega ei käitunud nad lihtsalt avaliku sektori võlausaldajate järgijatena, nagu PCC oli väitnud. Rumeenia täpsustas, (56) et tagatud nõuetega võlausaldajad moodustasid ebasoodsas olukorras kategooria. Kui nad oleksid kava tagasi lükanud, poleks seega täidetud maksejõuetusseaduse artikli 101 lõike 2 punktis c sätestatud tingimust ning see oleks takistanud muid kategooriaid kava vastuvõtmist saavutamast.

55

56

| (164) | Ühtlasi rõhutab Rumeenia erinevust varasemate ebaõnnestunud erastamiskatsete ja 2012. aasta protsessi vahel, mis põhines eriotstarbelisele ettevõtjale üle antud Oltchimi varade müügil, mis tähendab, et ost poleks hõlmanud Oltchimi kogu bilanssi koos kohustustega, vaid üksnes tema varasid. |
| --- | --- |

(164)

Ühtlasi rõhutab Rumeenia erinevust varasemate ebaõnnestunud erastamiskatsete ja 2012. aasta protsessi vahel, mis põhines eriotstarbelisele ettevõtjale üle antud Oltchimi varade müügil, mis tähendab, et ost poleks hõlmanud Oltchimi kogu bilanssi koos kohustustega, vaid üksnes tema varasid.

| (165) | Rumeenia märgib, et jooksvate võlgade väärtus väheneb tänu Oltchimi saavutatud positiivsele EBITDA-le. |
| --- | --- |

(165)

Rumeenia märgib, et jooksvate võlgade väärtus väheneb tänu Oltchimi saavutatud positiivsele EBITDA-le.

| (166) | Peale selle vaidleb Rumeenia vastu [anonüümse isiku] seisukohale, et Oltchim oleks „struktuuriliselt kahjumlik“: pigem on Oltchimi raskused eelkõige tingitud halbadest juhtimisotsustest. |
| --- | --- |

(166)

Peale selle vaidleb Rumeenia vastu [anonüümse isiku] seisukohale, et Oltchim oleks „struktuuriliselt kahjumlik“: pigem on Oltchimi raskused eelkõige tingitud halbadest juhtimisotsustest.

| (167) | Oma 16. mai 2018. aasta esildises rõhutasid Rumeenia ametiasutused lisaks eeltoodule allpool esitatud elemente. |
| --- | --- |

(167)

Oma 16. mai 2018. aasta esildises rõhutasid Rumeenia ametiasutused lisaks eeltoodule allpool esitatud elemente.

| (168) | Esiteks ei andnud avaliku sektori võlausaldajad Oltchimile eelist, sest võib käsitada, et nad tegutsesid pari passu erasektori võlausaldajatega kõigis tagatud nõuetega võlausaldajate, maksuvõlausaldajate, oluliste tarnijate ja tagamata võlausaldajate kategooriates. |
| --- | --- |

(168)

Esiteks ei andnud avaliku sektori võlausaldajad Oltchimile eelist, sest võib käsitada, et nad tegutsesid pari passu erasektori võlausaldajatega kõigis tagatud nõuetega võlausaldajate, maksuvõlausaldajate, oluliste tarnijate ja tagamata võlausaldajate kategooriates.

pari passu

| (169) | Enamik tagatud nõuetega võlausaldajaid hääletas kava poolt eelkõige oma veendumuse tõttu, et nad ei saaks likvideerimisstsenaariumi korral tagasi summat, mis nende nõuded täielikult katab. Ainuüksi asjaolu, et AAASil oli nõudeid nii tagatud nõuetega võlausaldajate kui ka maksuvõlausaldajate kategoorias, ei mõjutaks eeltoodud tähelepanekut pari passu tegutsemise kohta, sest AAAS võis eeldada üksnes seda, et ta saab kava korral suurema summa kui likvideerimisstsenaariumi korral. |
| --- | --- |

(169)

Enamik tagatud nõuetega võlausaldajaid hääletas kava poolt eelkõige oma veendumuse tõttu, et nad ei saaks likvideerimisstsenaariumi korral tagasi summat, mis nende nõuded täielikult katab. Ainuüksi asjaolu, et AAASil oli nõudeid nii tagatud nõuetega võlausaldajate kui ka maksuvõlausaldajate kategoorias, ei mõjutaks eeltoodud tähelepanekut pari passu tegutsemise kohta, sest AAAS võis eeldada üksnes seda, et ta saab kava korral suurema summa kui likvideerimisstsenaariumi korral.

pari passu

| (170) | Asjaolu, et tagatud nõuetega võlausaldajad hääletasid kava poolt ja olid nõus kava kohase mahakandmisega, viitas sellele, et maksuvõlausaldajate nõuded olid likvideerimisstsenaariumi korral väärtusetud. Et tagada maksuvõlausaldajate poolthääl kavale, nõustusid tagatud nõuetega võlausaldajad piirama oma osa tulust (nõustudes oma nõuete de facto tühistamisega 20–27 % ulatuses) madalamasse nõudeõiguse järku kuuluvate kategooriate kasuks, kes poleks likvideerimise korral midagi saanud. |
| --- | --- |

(170)

Asjaolu, et tagatud nõuetega võlausaldajad hääletasid kava poolt ja olid nõus kava kohase mahakandmisega, viitas sellele, et maksuvõlausaldajate nõuded olid likvideerimisstsenaariumi korral väärtusetud. Et tagada maksuvõlausaldajate poolthääl kavale, nõustusid tagatud nõuetega võlausaldajad piirama oma osa tulust (nõustudes oma nõuete de facto tühistamisega 20–27 % ulatuses) madalamasse nõudeõiguse järku kuuluvate kategooriate kasuks, kes poleks likvideerimise korral midagi saanud.

de facto

| (171) | Enamiku tagamata võlausaldajate (kelle nõuetest kuulus 40,5 % Electricale) poolthääled tõendavad nende usaldust kava vastu, kuigi nende hääled olid väikese tähtsusega, sest nad poleks saanud likvideerimise ega reorganiseerimise kava stsenaariumi korral nõuete tagasisaamist oodata. |
| --- | --- |

(171)

Enamiku tagamata võlausaldajate (kelle nõuetest kuulus 40,5 % Electricale) poolthääled tõendavad nende usaldust kava vastu, kuigi nende hääled olid väikese tähtsusega, sest nad poleks saanud likvideerimise ega reorganiseerimise kava stsenaariumi korral nõuete tagasisaamist oodata.

| (172) | Teiseks märkis Rumeenia, et Rumeenia ametiasutused, kellele komisjon andis võimaluse esitada märkusi turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja testi esialgse versiooni kohta, mille komisjon koostas kättesaadavate asjaomasest ajast pärit tõendite põhjal tagatud nõuetega võlausaldajate ja maksuvõlausaldajate, oluliste tarnijate ja tagamata võlausaldajate seisukohast (selle lõppversioon on esitatud käesoleva otsuse I lisas), esitasid selle kohta erinevaid tähelepanekuid. Eelkõige võrdlevad Rumeenia ametiasutused reorganiseerimise kavas ette nähtud Oltchim SPV müüki in situ müügiga, mida komisjon peab üheks kolmest võimalikust likvideerimisstsenaariumist. Rumeenia rõhutab, et likvideerimisstsenaariumi korral ei saa oodata suuremat tulu kui reorganiseerimise kava puhul. Samuti esitas Rumeenia erinevad tehnilised märkused selle kohta, kuidas turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja oleks tulusid ja kulusid reorganiseerimise kava ja likvideerimisstsenaariumi korral hinnanud, võtmata arvesse keskkonnakohustusi, mille neutraliseerimise Rumeenia vaidlustab. |
| --- | --- |

(172)

Teiseks märkis Rumeenia, et Rumeenia ametiasutused, kellele komisjon andis võimaluse esitada märkusi turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja testi esialgse versiooni kohta, mille komisjon koostas kättesaadavate asjaomasest ajast pärit tõendite põhjal tagatud nõuetega võlausaldajate ja maksuvõlausaldajate, oluliste tarnijate ja tagamata võlausaldajate seisukohast (selle lõppversioon on esitatud käesoleva otsuse I lisas), esitasid selle kohta erinevaid tähelepanekuid. Eelkõige võrdlevad Rumeenia ametiasutused reorganiseerimise kavas ette nähtud Oltchim SPV müüki in situ müügiga, mida komisjon peab üheks kolmest võimalikust likvideerimisstsenaariumist. Rumeenia rõhutab, et likvideerimisstsenaariumi korral ei saa oodata suuremat tulu kui reorganiseerimise kava puhul. Samuti esitas Rumeenia erinevad tehnilised märkused selle kohta, kuidas turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja oleks tulusid ja kulusid reorganiseerimise kava ja likvideerimisstsenaariumi korral hinnanud, võtmata arvesse keskkonnakohustusi, mille neutraliseerimise Rumeenia vaidlustab.

in situ

| (173) | Kolmandaks oli võlausaldajate valitud variant kava poolt hääletada neile kokkuvõttes ilmselgelt kasulik, sest isegi kui funktsionaalsetest varadest koosnevate varakogumite osakaal oli üksnes 57 %, tõi nende müügist saadud tulu palju rohkem kasu kui keskmine stsenaarium pankroti korral. Lisaks eelnimetatule pidi saadama ülejäänud 43 % moodustavate varade müügist lisasummad ning seega oleks võlausaldajate kasu olnud reorganiseerimismenetluse korral kõige suurem. Peale selle prognoositakse, et Oltchim maksaks 2018. aasta esimeses pooles ära umbes 8 miljonit eurot oma jooksvast võlast, mis tähendaks väiksemat jooksvat võlga ja suuremaid võlausaldajatele jaotatavaid summasid reorganiseerimismenetluse raames. |
| --- | --- |

(173)

Kolmandaks oli võlausaldajate valitud variant kava poolt hääletada neile kokkuvõttes ilmselgelt kasulik, sest isegi kui funktsionaalsetest varadest koosnevate varakogumite osakaal oli üksnes 57 %, tõi nende müügist saadud tulu palju rohkem kasu kui keskmine stsenaarium pankroti korral. Lisaks eelnimetatule pidi saadama ülejäänud 43 % moodustavate varade müügist lisasummad ning seega oleks võlausaldajate kasu olnud reorganiseerimismenetluse korral kõige suurem. Peale selle prognoositakse, et Oltchim maksaks 2018. aasta esimeses pooles ära umbes 8 miljonit eurot oma jooksvast võlast, mis tähendaks väiksemat jooksvat võlga ja suuremaid võlausaldajatele jaotatavaid summasid reorganiseerimismenetluse raames.

5.   OLTCHIMI VARADE MÜÜMISE PROTSESS

OLTCHIMI VARADE MÜÜMISE PROTSESS

| (174) | Oma algatamisotsuses (vt põhjendus 85) leidis komisjon, et esialgu heakskiidetud reorganiseerimise kavas sätestatud müügiprotsessiga võib kaasneda Oltchim SA ja Oltchim SPV võimaliku omandaja vaheline majanduslik järjepidevus. Et vältida võimaliku kokkusobimatu riigiabi üleminekut Oltchimi varade ostjatele, otsustasid Rumeenia ametiasutused müügiprotsessi ümber korraldada, et tagada majandusliku järjepidevuse puudumine Oltchimi ja võimalike ostjate vahel. |
| --- | --- |

(174)

Oma algatamisotsuses (vt põhjendus 85) leidis komisjon, et esialgu heakskiidetud reorganiseerimise kavas sätestatud müügiprotsessiga võib kaasneda Oltchim SA ja Oltchim SPV võimaliku omandaja vaheline majanduslik järjepidevus. Et vältida võimaliku kokkusobimatu riigiabi üleminekut Oltchimi varade ostjatele, otsustasid Rumeenia ametiasutused müügiprotsessi ümber korraldada, et tagada majandusliku järjepidevuse puudumine Oltchimi ja võimalike ostjate vahel.

| (175) | 2016. aasta juulis ja augustis analüüsis Oltchim nõustajate abiga oma varasid ning tegi kindlaks võimalused varade osade kaupa pakkumiseks, et maksimeerida võimalik kumuleeruv müügihind. Selle käigus tehti kindlaks üheksa varakogumit (57). Pärast Oltchimi müügi avalikku väljakuulutamist 2016. aasta augustis esitati 23 pakkujale teabekiri ning siduvate pakkumiste esitamise tähtaega pikendati mitu korda, et nõuetele vastavust täiendavalt kontrollida (sh kohapealsed kontrollkäigud ja vastavus tehnilistele nõuetele). |
| --- | --- |

(175)

2016. aasta juulis ja augustis analüüsis Oltchim nõustajate abiga oma varasid ning tegi kindlaks võimalused varade osade kaupa pakkumiseks, et maksimeerida võimalik kumuleeruv müügihind. Selle käigus tehti kindlaks üheksa varakogumit (57). Pärast Oltchimi müügi avalikku väljakuulutamist 2016. aasta augustis esitati 23 pakkujale teabekiri ning siduvate pakkumiste esitamise tähtaega pikendati mitu korda, et nõuetele vastavust täiendavalt kontrollida (sh kohapealsed kontrollkäigud ja vastavus tehnilistele nõuetele).

57

| (176) | Võlausaldajate üldkoosolek võttis varakogumitena (mitte enam eriotstarbelise ettevõtja kaudu) müügil põhineva muudetud kava vastu 6. märtsil 2017. Pankrotikohtunik kinnitas muudetud reorganiseerimise kava 28. juunil 2017 ja tema otsus jõustus 16. oktoobril 2017 (kui kõrgem kohus kolmanda isiku esitatud kaebuse rahuldamata jättis). |
| --- | --- |

(176)

Võlausaldajate üldkoosolek võttis varakogumitena (mitte enam eriotstarbelise ettevõtja kaudu) müügil põhineva muudetud kava vastu 6. märtsil 2017. Pankrotikohtunik kinnitas muudetud reorganiseerimise kava 28. juunil 2017 ja tema otsus jõustus 16. oktoobril 2017 (kui kõrgem kohus kolmanda isiku esitatud kaebuse rahuldamata jättis).

| (177) | Pärast siduvate pakkumiste saamist tegi müüja (AT Kearney Oltchimi nimel) kindlaks järgmised võimalikud siduvate pakkumiste kombinatsioonid, millel on võlausaldajate jaoks suurim koguväärtus:






  — | Ettevõtja White Tiger Wealth Management pakutud koguhind [...] miljonit eurot kõigi varakogumite eest peale 2. ja 6. kogumi. |
| --- | --- | --- |

(177)

Pärast siduvate pakkumiste saamist tegi müüja (AT Kearney Oltchimi nimel) kindlaks järgmised võimalikud siduvate pakkumiste kombinatsioonid, millel on võlausaldajate jaoks suurim koguväärtus:

—

Ettevõtja White Tiger Wealth Management pakutud koguhind [...] miljonit eurot kõigi varakogumite eest peale 2. ja 6. kogumi.

| — | Ettevõtja Chimcomplex pakutud koguhind 127 miljonit eurot 1., 2., 3., 4., 5. ja osaliselt 7. varakogumi eest, ettevõtja Dynamic Selling Group (edaspidi „DSG“) pakutud koguhind [...] miljonit eurot 6. varakogumi eest (muudetakse hiljem) ning ettevõtja International Process Plants and Equipment (IPP) pakutud hind [...] miljonit eurot 8. ja 9. kogumi eest. |
| --- | --- |

—

Ettevõtja Chimcomplex pakutud koguhind 127 miljonit eurot 1., 2., 3., 4., 5. ja osaliselt 7. varakogumi eest, ettevõtja Dynamic Selling Group (edaspidi „DSG“) pakutud koguhind [...] miljonit eurot 6. varakogumi eest (muudetakse hiljem) ning ettevõtja International Process Plants and Equipment (IPP) pakutud hind [...] miljonit eurot 8. ja 9. kogumi eest.

| (178) | 18. detsembril 2017 toimus võlausaldajate kogu koosolek, millel kiideti heaks varade müügileping Chimcomplexiga, lükates tagasi kõik muud pakkumised (58). Võttes arvesse seda, et võlausaldajate kogu otsus kohtus vaidlustati, pikendati esialgset lõpptähtaega 17. oktoobrini 2018. |
| --- | --- |

(178)

18. detsembril 2017 toimus võlausaldajate kogu koosolek, millel kiideti heaks varade müügileping Chimcomplexiga, lükates tagasi kõik muud pakkumised (58). Võttes arvesse seda, et võlausaldajate kogu otsus kohtus vaidlustati, pikendati esialgset lõpptähtaega 17. oktoobrini 2018.

58

| (179) | 6. varakogumi hind räägiti DSGga uuesti läbi ja seda tõsteti 1,9 miljonilt eurost 2,6 miljoni euroni. Selle alusel allkirjastati 1. veebruaril 2018 varade ostuleping. Võlausaldajate kogu kiitis müügi heaks 26. veebruaril 2018 ja see viidi lõpule 12. juunil 2018. |
| --- | --- |

(179)

6. varakogumi hind räägiti DSGga uuesti läbi ja seda tõsteti 1,9 miljonilt eurost 2,6 miljoni euroni. Selle alusel allkirjastati 1. veebruaril 2018 varade ostuleping. Võlausaldajate kogu kiitis müügi heaks 26. veebruaril 2018 ja see viidi lõpule 12. juunil 2018.

| (180) | Ülejäänud, müümata varade puhul (7. kogum – PVC töötlemine, 8. kogum – Bradu naftakeemiatehas, 9. kogum – ftaalanhüdriid ja teatavad 7. varakogumi üksikud varad) üritas võlausaldajate kogu saada paremaid hinnapakkumisi, aga läbirääkimised ebaõnnestusid. |
| --- | --- |

(180)

Ülejäänud, müümata varade puhul (7. kogum – PVC töötlemine, 8. kogum – Bradu naftakeemiatehas, 9. kogum – ftaalanhüdriid ja teatavad 7. varakogumi üksikud varad) üritas võlausaldajate kogu saada paremaid hinnapakkumisi, aga läbirääkimised ebaõnnestusid.

| (181) | Ülejäänud (mittefunktsionaalse) 8. ja 9. varakogumi kohta ning 7. varakogumi müümata osa kohta kuulutati 2018. aasta mais välja uus pakkumiskutse (59). Ülejäänud varade likvideerimiseks ette nähtud tähtaeg oli aprill 2019. |
| --- | --- |

(181)

Ülejäänud (mittefunktsionaalse) 8. ja 9. varakogumi kohta ning 7. varakogumi müümata osa kohta kuulutati 2018. aasta mais välja uus pakkumiskutse (59). Ülejäänud varade likvideerimiseks ette nähtud tähtaeg oli aprill 2019.

59

6.   ABI HINDAMINE

ABI HINDAMINE

| (182) | Komisjon uurib kõigepealt seda, kas Oltchimi kasuks võetud 1.–3. meede hõlmavad riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (vt punkt 6.1 allpool). Seejärel hindab komisjon, kas Oltchim oli raskustes ettevõtja (vt punkt 6.2). Viimasena uurib komisjon seda, kas abi oli juba rakendatud (vt punkt 6.3) ning kas see abi on seega kokkusobiv siseturuga (punkt 6.4). |
| --- | --- |

(182)

Komisjon uurib kõigepealt seda, kas Oltchimi kasuks võetud 1.–3. meede hõlmavad riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (vt punkt 6.1 allpool). Seejärel hindab komisjon, kas Oltchim oli raskustes ettevõtja (vt punkt 6.2). Viimasena uurib komisjon seda, kas abi oli juba rakendatud (vt punkt 6.3) ning kas see abi on seega kokkusobiv siseturuga (punkt 6.4).

6.1.   Riigiabi olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses

Riigiabi olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses

| (183) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“. |
| --- | --- |

(183)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“.

| (184) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on kumulatiivsed. Et meede liigituks riigiabiks kõnealuse sätte tähenduses, peavad seega olema täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused:






  1) | meede peab olema seostatav riigiga ja rahastatud riigi ressurssidest; |
| --- | --- | --- |

(184)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on kumulatiivsed. Et meede liigituks riigiabiks kõnealuse sätte tähenduses, peavad seega olema täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused:

1)

meede peab olema seostatav riigiga ja rahastatud riigi ressurssidest;

| 2) | meede peab andma abisaajale eelise; |
| --- | --- |

2)

meede peab andma abisaajale eelise;

| 3) | see eelis peab olema valikuline ning |
| --- | --- |

3)

see eelis peab olema valikuline ning

| 4) | meede peab kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ning liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

4)

meede peab kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ning liikmesriikidevahelist kaubandust.

6.1.1.   Riiklik päritolu (seostatavus riigiga ja riigi ressursside kasutamine)

Riiklik päritolu (seostatavus riigiga ja riigi ressursside kasutamine)

| (185) | Nagu on sedastanud Euroopa Kohus, (60) peavad meetmed selleks, et neid saaks liigitada riigiabiks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, a) pärinema riigi ressurssidest kas otseselt või kaudselt mis tahes vahendaja kaudu, kes tegutseb talle antud volituste alusel, ning b) olema riigiga seostatavad. Liikmesriigi mõiste hõlmab kõigi tasandite riigiasutusi olenemata sellest, kas tegemist on riikliku, piirkondliku või kohaliku ametiasutusega (61). |
| --- | --- |

(185)

Nagu on sedastanud Euroopa Kohus, (60) peavad meetmed selleks, et neid saaks liigitada riigiabiks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, a) pärinema riigi ressurssidest kas otseselt või kaudselt mis tahes vahendaja kaudu, kes tegutseb talle antud volituste alusel, ning b) olema riigiga seostatavad. Liikmesriigi mõiste hõlmab kõigi tasandite riigiasutusi olenemata sellest, kas tegemist on riikliku, piirkondliku või kohaliku ametiasutusega (61).

60

61

6.1.1.1.   1. meede: AAAS – võlgade täitmisele pööramata jätmine ning edasine kuhjumine 2012. aasta septembri ja 2013. aasta jaanuari vahel

1. meede: AAAS – võlgade täitmisele pööramata jätmine ning edasine kuhjumine 2012. aasta septembri ja 2013. aasta jaanuari vahel

| (186) | Nagu märgitud põhjenduses 14 eespool, kuulub AAAS riigiasutuste süsteemi ja allub valitsusele. Asjaolu, et see asutus jättis tähtajaks tasumata võlad (põhisumma ja intress) täitmisele pööramata, lasi võlgadel edasi kuhjuda ning tühistas võlad, mis oleks tulnud üldjuhul AAASile tasuda, koormab riigieelarvet ja on seotud riigi ressurssidega. |
| --- | --- |

(186)

Nagu märgitud põhjenduses 14 eespool, kuulub AAAS riigiasutuste süsteemi ja allub valitsusele. Asjaolu, et see asutus jättis tähtajaks tasumata võlad (põhisumma ja intress) täitmisele pööramata, lasi võlgadel edasi kuhjuda ning tühistas võlad, mis oleks tulnud üldjuhul AAASile tasuda, koormab riigieelarvet ja on seotud riigi ressurssidega.

| (187) | Eeltoodut arvestades leiab komisjon, et 1. meede on riigiga seostatav ja sellega kaasneb riigi ressursside ülekandmine. |
| --- | --- |

(187)

Eeltoodut arvestades leiab komisjon, et 1. meede on riigiga seostatav ja sellega kaasneb riigi ressursside ülekandmine.

6.1.1.2.   2. meede: CET Govora ja Salrom – Oltchimi tegevuse toetamine jätkuvate tasumata tarnete kaudu alates 2012. aasta septembrist

2. meede: CET Govora ja Salrom – Oltchimi tegevuse toetamine jätkuvate tasumata tarnete kaudu alates 2012. aasta septembrist

| (188) | Juhtudel, kus avaliku sektori asutus annab abisaajale eelise, on meede olemuslikult riigiga seostatav isegi siis, kui kõnealune asutus on muudest avaliku sektori asutustest õiguslikult sõltumatu. |
| --- | --- |

(188)

Juhtudel, kus avaliku sektori asutus annab abisaajale eelise, on meede olemuslikult riigiga seostatav isegi siis, kui kõnealune asutus on muudest avaliku sektori asutustest õiguslikult sõltumatu.

| (189) | Seostatavus riigiga pole aga nii ilmne juhul, kui eelis antakse riigi osalusega äriühingute vahendusel (62). Sellistel juhtudel on vaja uurida, kas riigiasutusi saab pidada ühel või teisel viisil seotuks asjaomase meetme vastuvõtmisega (63). |
| --- | --- |

(189)

Seostatavus riigiga pole aga nii ilmne juhul, kui eelis antakse riigi osalusega äriühingute vahendusel (62). Sellistel juhtudel on vaja uurida, kas riigiasutusi saab pidada ühel või teisel viisil seotuks asjaomase meetme vastuvõtmisega (63).

62

63

| (190) | Seda, kas riigi osalusega äriühingu võetud abimeetmeid saab käsitleda riigi võetud meetmetena, saab järeldada juhtumi asjaoludega seotud näitajate kogumist ja kontekstist, mille raames kõnealune meede võeti (64). Võimalikud näitajad, mille abil kindlaks teha, kas meede on riigiga seostatav, on muu hulgas järgmised:






  a) | ettevõtja õiguslik seisund (avalikule õigusele või tavalisele äriühinguõigusele allumise tähenduses); |
| --- | --- | --- |

(190)

Seda, kas riigi osalusega äriühingu võetud abimeetmeid saab käsitleda riigi võetud meetmetena, saab järeldada juhtumi asjaoludega seotud näitajate kogumist ja kontekstist, mille raames kõnealune meede võeti (64). Võimalikud näitajad, mille abil kindlaks teha, kas meede on riigiga seostatav, on muu hulgas järgmised:

64

a)

ettevõtja õiguslik seisund (avalikule õigusele või tavalisele äriühinguõigusele allumise tähenduses);

| b) | ettevõtja integreeritus riigiasutuste süsteemi; |
| --- | --- |

b)

ettevõtja integreeritus riigiasutuste süsteemi;

| c) | ettevõtja tegevuse laad ja asjaolu, kas ettevõtja tegutseb turul tavapärastes konkurentsitingimustes kõrvuti eraõiguslike ettevõtjatega; |
| --- | --- |

c)

ettevõtja tegevuse laad ja asjaolu, kas ettevõtja tegutseb turul tavapärastes konkurentsitingimustes kõrvuti eraõiguslike ettevõtjatega;

| d) | asjaolu, et asjassepuutuv asutus ei saanud vaidlustatud otsust vastu võtta ilma, et ta oleks arvestanud ametiasutuste nõudmisi; |
| --- | --- |

d)

asjaolu, et asjassepuutuv asutus ei saanud vaidlustatud otsust vastu võtta ilma, et ta oleks arvestanud ametiasutuste nõudmisi;

| e) | asjaolu, et ettevõtja, kelle vahendusel abi anti, pidi arvesse võtma ametiasutuste juhiseid; (65) |
| --- | --- |

e)

asjaolu, et ettevõtja, kelle vahendusel abi anti, pidi arvesse võtma ametiasutuste juhiseid; (65)

65

| f) | ettevõtja juhtimise üle teostatava riikliku järelevalve määr. |
| --- | --- |

f)

ettevõtja juhtimise üle teostatava riikliku järelevalve määr.

| (191) | Salromi kohta märgib komisjon, et äriühingu juhatuse nimetab ametisse aktsionäride üldkoosolek, misjuures Rumeenia riigile kuulub enamik (51 %) Salromi aktsiatest ja riik määrab kindlaks oma esindajad juhatuses. |
| --- | --- |

(191)

Salromi kohta märgib komisjon, et äriühingu juhatuse nimetab ametisse aktsionäride üldkoosolek, misjuures Rumeenia riigile kuulub enamik (51 %) Salromi aktsiatest ja riik määrab kindlaks oma esindajad juhatuses.

| (192) | Kuna Salromit käsitatakse riigile kuuluva ettevõttena, peab riik tema aastaeelarve heaks kiitma. See eelnev heakskiit puudutab muu hulgas summasid, mis kajastavad nõudeid klientide vastu (nagu Oltchim). |
| --- | --- |

(192)

Kuna Salromit käsitatakse riigile kuuluva ettevõttena, peab riik tema aastaeelarve heaks kiitma. See eelnev heakskiit puudutab muu hulgas summasid, mis kajastavad nõudeid klientide vastu (nagu Oltchim).

| (193) | Igal juhul pole vaja kindlaks teha, kas Salromi tegevus seoses 2. meetmega on riigiga seostatav, arvestades asjaolu, et komisjoni hinnangul ei kujuta 2. meede endast abi Salromile (vt põhjendus 263 allpool). |
| --- | --- |

(193)

Igal juhul pole vaja kindlaks teha, kas Salromi tegevus seoses 2. meetmega on riigiga seostatav, arvestades asjaolu, et komisjoni hinnangul ei kujuta 2. meede endast abi Salromile (vt põhjendus 263 allpool).

| (194) | CET Govora kohta märgib komisjon, et äriühing on registreeritud täielikult riigile kuuluva ettevõttena, mille ainuaktsionär on Vâlcea maakond, ning et enne maksejõuetusmenetluse algatamist haldas seda Vâlcea maavolikogu (66). |
| --- | --- |

(194)

CET Govora kohta märgib komisjon, et äriühing on registreeritud täielikult riigile kuuluva ettevõttena, mille ainuaktsionär on Vâlcea maakond, ning et enne maksejõuetusmenetluse algatamist haldas seda Vâlcea maavolikogu (66).

66

| (195) | Samuti märgib komisjon, et otsustades sõlmida Oltchimiga uue elektrilepingu ning seejärel tarneid suurendada, rakendati mitut Vâlcea maavolikogu vastu võetud otsust, (67) mille eesmärk oli tagada tarned Oltchimile. |
| --- | --- |

(195)

Samuti märgib komisjon, et otsustades sõlmida Oltchimiga uue elektrilepingu ning seejärel tarneid suurendada, rakendati mitut Vâlcea maavolikogu vastu võetud otsust, (67) mille eesmärk oli tagada tarned Oltchimile.

67

| (196) | Ühtlasi on ebatõenäoline, et riik CET Govorat ei mõjutanud, kui võtta arvesse äriühingu käitumist laiemas kontekstis; näiteks vahetult pärast ebaõnnestunud erastamist nimetati CET Govora tegevjuht 2012. aasta oktoobris Oltchimi tegevjuhiks ning 2013. aasta veebruaris, vahetult pärast seda, kui Oltchim suhtes oli algatatud maksejõuetusmenetlus, naasis ta taas CET Govorasse (68). |
| --- | --- |

(196)

Ühtlasi on ebatõenäoline, et riik CET Govorat ei mõjutanud, kui võtta arvesse äriühingu käitumist laiemas kontekstis; näiteks vahetult pärast ebaõnnestunud erastamist nimetati CET Govora tegevjuht 2012. aasta oktoobris Oltchimi tegevjuhiks ning 2013. aasta veebruaris, vahetult pärast seda, kui Oltchim suhtes oli algatatud maksejõuetusmenetlus, naasis ta taas CET Govorasse (68).

68

| (197) | Kuigi Rumeenia väitis, et CET Govora tegevjuht andis hinnataval ajavahemikul Vâlcea maavolikogule nõu otsuste tegemiseks äriühingu huvides, räägivad sellele vastu muud asjaolud, mis on selgunud seoses kõrgetasemeliste korruptsiooniskandaalidega, millesse CET Govora tegevjuht segatud oli (ning millega seoses riiklikud kriminaalkohtud tema ja ühe valitsuse liikme süüdi mõistsid) (69). Täpsemalt mõistsid riiklikud kriminaalkohtud 2018. aasta juunis tolleaegse transpordiministri süüdi mõjuvõimuga kauplemises, mille tulemusel mõjutati CET Govora tegevjuhti sõlmima CET Govora nimel mitu kahjulikku ja ebavajalikku lepingut, mille lõplik eesmärk oli äriühingu ressursside ümbersuunamine. Riiklikud kriminaalkohtud mõistsid ministri ja CET Govora tegevjuhi süüdi 2011. aasta oktoobri ja 2014. aasta juuli vahel ühiselt toime pandud kuritegude eest, mis seisnesid ametiseisundi ja võimu kuritarvitamises. |
| --- | --- |

(197)

Kuigi Rumeenia väitis, et CET Govora tegevjuht andis hinnataval ajavahemikul Vâlcea maavolikogule nõu otsuste tegemiseks äriühingu huvides, räägivad sellele vastu muud asjaolud, mis on selgunud seoses kõrgetasemeliste korruptsiooniskandaalidega, millesse CET Govora tegevjuht segatud oli (ning millega seoses riiklikud kriminaalkohtud tema ja ühe valitsuse liikme süüdi mõistsid) (69). Täpsemalt mõistsid riiklikud kriminaalkohtud 2018. aasta juunis tolleaegse transpordiministri süüdi mõjuvõimuga kauplemises, mille tulemusel mõjutati CET Govora tegevjuhti sõlmima CET Govora nimel mitu kahjulikku ja ebavajalikku lepingut, mille lõplik eesmärk oli äriühingu ressursside ümbersuunamine. Riiklikud kriminaalkohtud mõistsid ministri ja CET Govora tegevjuhi süüdi 2011. aasta oktoobri ja 2014. aasta juuli vahel ühiselt toime pandud kuritegude eest, mis seisnesid ametiseisundi ja võimu kuritarvitamises.

69

mõjuvõimuga kauplemises

| (198) | Seetõttu ja olenemata CET Govora subjektiivsest seisukohast Oltchimile tarnimise jätkamise põhjendatuse kohta, märgib komisjon, et CET Govora ei saanud teha vaidlustatud otsust, ilma et ta oleks võtnud arvesse avaliku sektori asutuste nõudeid, ning et CET Govora tegutses kokkuvõttes valitsusasutuste juhiste (st Vâlcea maavolikogu otsuste) põhjal. Seega järeldab komisjon, et CET Govora puhul on meede riigiga seostatav. |
| --- | --- |

(198)

Seetõttu ja olenemata CET Govora subjektiivsest seisukohast Oltchimile tarnimise jätkamise põhjendatuse kohta, märgib komisjon, et CET Govora ei saanud teha vaidlustatud otsust, ilma et ta oleks võtnud arvesse avaliku sektori asutuste nõudeid, ning et CET Govora tegutses kokkuvõttes valitsusasutuste juhiste (st Vâlcea maavolikogu otsuste) põhjal. Seega järeldab komisjon, et CET Govora puhul on meede riigiga seostatav.

| (199) | Kuna CET Govora kuulub riigile, järeldab komisjon, et ettevõtja otsus lükata edasi maksetähtaegu ja jätkata tarneid Oltchimile koormab riigi ressursse. |
| --- | --- |

(199)

Kuna CET Govora kuulub riigile, järeldab komisjon, et ettevõtja otsus lükata edasi maksetähtaegu ja jätkata tarneid Oltchimile koormab riigi ressursse.

| (200) | Eeltoodut arvestades leiab komisjon, et 2. meede on CET Govora puhul riigiga seostatav ja hõlmab riigi ressursside ülekandmist. |
| --- | --- |

(200)

Eeltoodut arvestades leiab komisjon, et 2. meede on CET Govora puhul riigiga seostatav ja hõlmab riigi ressursside ülekandmist.

6.1.1.3.   3. meede: AAAS ja riigile kuuluvad ettevõtted (eelkõige Electrica, Salrom, CET Govora, riigi veevarude haldusamet) – võlgade kustutamine 2015. aastal reorganiseerimise kava raames

3. meede: AAAS ja riigile kuuluvad ettevõtted (eelkõige Electrica, Salrom, CET Govora, riigi veevarude haldusamet) – võlgade kustutamine 2015. aastal reorganiseerimise kava raames

| (201) | Esiteks märgib komisjon, et maksejõuetusseaduse kohaselt poleks olnud võimalik kava heaks kiita ilma AAASi nõusolekuta (kelle nõuete väärtus oli maksuvõlausaldajate kategoorias suurim) ega CET Govora nõusolekuta (kelle nõuete väärtus oli suurim valikuvõimalusteta tarnijate kategoorias, st maksejõuetusseaduse artikli 96 kohaste tagamata võlausaldajate kategoorias); nende mõlema tegevus oli riigiga seostatav (vt põhjendused 187 ja 200). |
| --- | --- |

(201)

Esiteks märgib komisjon, et maksejõuetusseaduse kohaselt poleks olnud võimalik kava heaks kiita ilma AAASi nõusolekuta (kelle nõuete väärtus oli maksuvõlausaldajate kategoorias suurim) ega CET Govora nõusolekuta (kelle nõuete väärtus oli suurim valikuvõimalusteta tarnijate kategoorias, st maksejõuetusseaduse artikli 96 kohaste tagamata võlausaldajate kategoorias); nende mõlema tegevus oli riigiga seostatav (vt põhjendused 187 ja 200).

| (202) | Teiseks märgib komisjon ühtlasi, et reorganiseerimise kava koostas pankrotihaldur, kelle oli määranud kohus kui riigiorgan. Reorganiseerimise kava kiideti seejärel heaks tänu nende avaliku ja erasektori võlausaldajate nõusolekule, kes olid 2012. aasta novembris allkirjastanud riigi algatatud memorandumi. |
| --- | --- |

(202)

Teiseks märgib komisjon ühtlasi, et reorganiseerimise kava koostas pankrotihaldur, kelle oli määranud kohus kui riigiorgan. Reorganiseerimise kava kiideti seejärel heaks tänu nende avaliku ja erasektori võlausaldajate nõusolekule, kes olid 2012. aasta novembris allkirjastanud riigi algatatud memorandumi.

| (203) | Selle memorandumi (mille allkirjastasid 12 osalist, kellest kümme olid osa riigiasutuste süsteemist või kuulusid riigile (70) ning üksnes kaks olid erasektori finantseerimisasutused (71) – vt põhjendus 31) koostasid kolm ministeeriumit ja selle kiitis heaks peaminister. Seega oli memorandum vahend, mida riik kasutas oma kõrgemail tasandil Oltchimi turul hoidmiseks. |
| --- | --- |

(203)

Selle memorandumi (mille allkirjastasid 12 osalist, kellest kümme olid osa riigiasutuste süsteemist või kuulusid riigile (70) ning üksnes kaks olid erasektori finantseerimisasutused (71) – vt põhjendus 31) koostasid kolm ministeeriumit ja selle kiitis heaks peaminister. Seega oli memorandum vahend, mida riik kasutas oma kõrgemail tasandil Oltchimi turul hoidmiseks.

70

71

| (204) | Kolmandaks märgib komisjon, et riigi kavatsust hoida Oltchim toimimas väljendati ja kinnitati seejärel mitu korda enne maksejõuetusperioodi ja selle ajal.






  a) | Nagu näitavad Rumeenia valitsuse kõrgete esindajate mitmesugused pressiavaldused (vt põhjendused 27, 28, 30, 31 ajavahemiku kohta 2012. aasta septembrist 2013. aasta jaanuarini), oli isegi enne reorganiseerimise kava koostamist ja maksejõuetusemenetluse algatamist olemas täielik poliitiline pühendumine Oltchimi päästmisele ja tema tegevuse taastamisele. |
| --- | --- | --- |

(204)

Kolmandaks märgib komisjon, et riigi kavatsust hoida Oltchim toimimas väljendati ja kinnitati seejärel mitu korda enne maksejõuetusperioodi ja selle ajal.

a)

Nagu näitavad Rumeenia valitsuse kõrgete esindajate mitmesugused pressiavaldused (vt põhjendused 27, 28, 30, 31 ajavahemiku kohta 2012. aasta septembrist 2013. aasta jaanuarini), oli isegi enne reorganiseerimise kava koostamist ja maksejõuetusemenetluse algatamist olemas täielik poliitiline pühendumine Oltchimi päästmisele ja tema tegevuse taastamisele.

| b) | Nagu ilmneb meediakajastusest, on Oltchimi ametiühing valitsusele tugevat ja pidevat survet avaldanud, eelkõige päras erastamise ebaõnnestumist, aga ka kogu 2013. aasta jooksul (72). Täpsemalt märkisid 2013. aasta veebruari, märtsi ja augustit pärast Oltchimi maksejõuetusmenetluse algatamist rohked meeleavaldused Râmnicu Vâlceas ja Pitestis, kahes Oltchimi tootmiskohas. |
| --- | --- |

b)

Nagu ilmneb meediakajastusest, on Oltchimi ametiühing valitsusele tugevat ja pidevat survet avaldanud, eelkõige päras erastamise ebaõnnestumist, aga ka kogu 2013. aasta jooksul (72). Täpsemalt märkisid 2013. aasta veebruari, märtsi ja augustit pärast Oltchimi maksejõuetusmenetluse algatamist rohked meeleavaldused Râmnicu Vâlceas ja Pitestis, kahes Oltchimi tootmiskohas.

72

| c) | 2013. aasta jaanuaris märkis endine majandusminister, et varasema erastamise tulemusel oli Oltchimile alates erastamise ebaõnnestumisest kuni [2013. aasta jaanuarini] kogunenud ligi 100 miljonit eurot täiendavaid võlgu, ning ütles, et osade kaupa likvideerimine oleks lihtsam lahendus. Minister lisas aga, et ta pidas „maksejõuetusmenetluse algatamist Oltchimi suhtes [...] elujõuliste osade ümberkorraldamise ja väärtustamise võimaluseks. Valuutafondi seisukoht on pessimistlikum.“ (73) Maksejõuetusperioodi esimesel poolel edastas Rumeenia valitsus jätkuvalt üldsusele selgeid sõnumeid oma kavatsuste kohta seoses Oltchimi päästmisega. |
| --- | --- |

c)

2013. aasta jaanuaris märkis endine majandusminister, et varasema erastamise tulemusel oli Oltchimile alates erastamise ebaõnnestumisest kuni [2013. aasta jaanuarini] kogunenud ligi 100 miljonit eurot täiendavaid võlgu, ning ütles, et osade kaupa likvideerimine oleks lihtsam lahendus. Minister lisas aga, et ta pidas „maksejõuetusmenetluse algatamist Oltchimi suhtes [...] elujõuliste osade ümberkorraldamise ja väärtustamise võimaluseks. Valuutafondi seisukoht on pessimistlikum.“ (73) Maksejõuetusperioodi esimesel poolel edastas Rumeenia valitsus jätkuvalt üldsusele selgeid sõnumeid oma kavatsuste kohta seoses Oltchimi päästmisega.

maksejõuetusmenetluse algatamist Oltchimi suhtes [...] elujõuliste osade ümberkorraldamise ja väärtustamise võimaluseks. Valuutafondi seisukoht on pessimistlikum.

73

| d) | Näiteks vahetult pärast maksejõuetusmenetluse algatamist märkis Rumeenia tolleaegne peaminister 2013. aasta märtsi alguses, et „kahjuks on Euroopa Komisjoni vastus laenuideele negatiivne; Euroopa Komisjoni seisukoht on, et Oltchim sai juba 2010.–2011. aastal riigiabi, ning seetõttu arvan, et meil pole lubatud eelarvest raha eraldada ning ainus lahendus on ümberkorraldamine ning pankade ja toodangut ostvate kauplejate rahastus“. Peaminister lisas, et valitsus on „huvitatud töökohtade säilitamisest“ (74). |
| --- | --- |

d)

Näiteks vahetult pärast maksejõuetusmenetluse algatamist märkis Rumeenia tolleaegne peaminister 2013. aasta märtsi alguses, et „kahjuks on Euroopa Komisjoni vastus laenuideele negatiivne; Euroopa Komisjoni seisukoht on, et Oltchim sai juba 2010.–2011. aastal riigiabi, ning seetõttu arvan, et meil pole lubatud eelarvest raha eraldada ning ainus lahendus on ümberkorraldamine ning pankade ja toodangut ostvate kauplejate rahastus“. Peaminister lisas, et valitsus on „huvitatud töökohtade säilitamisest“ (74).

kahjuks on Euroopa Komisjoni vastus laenuideele negatiivne; Euroopa Komisjoni seisukoht on, et Oltchim sai juba 2010.–2011. aastal riigiabi, ning seetõttu arvan, et meil pole lubatud eelarvest raha eraldada ning ainus lahendus on ümberkorraldamine ning pankade ja toodangut ostvate kauplejate rahastus

huvitatud töökohtade säilitamisest

74

| e) | Samal kuul, 2013. aasta märtsis sõnas tolleaegne majandusminister ettekandes Rumeenia parlamendi ees, (75) et „me kavatseme muuta erastamisfilosoofiat, mis tähendab, et oleme huvitatud neist [investoritest], kes tahavad investeerida, ning tunneme rohkem huvi [pärast erastamist tehtava] hilisema investeeringu tegeliku suuruse vastu kui müügihinna vastu“ (76). |
| --- | --- |

e)

Samal kuul, 2013. aasta märtsis sõnas tolleaegne majandusminister ettekandes Rumeenia parlamendi ees, (75) et „me kavatseme muuta erastamisfilosoofiat, mis tähendab, et oleme huvitatud neist [investoritest], kes tahavad investeerida, ning tunneme rohkem huvi [pärast erastamist tehtava] hilisema investeeringu tegeliku suuruse vastu kui müügihinna vastu“ (76).

75

me kavatseme muuta erastamisfilosoofiat, mis tähendab, et oleme huvitatud neist [investoritest], kes tahavad investeerida, ning tunneme rohkem huvi [pärast erastamist tehtava] hilisema investeeringu tegeliku suuruse vastu kui müügihinna vastu

76

| f) | Teises kontekstis märkis seesama majandusminister, et „peale tootemargi on Oltchimil märkimisväärne hulk patente, mis on väärt miljoneid eurosid“ ja et „selle äriühingu hävitamine võrdus intellektuaalomandi varasalve hävitamisega“ (77). |
| --- | --- |

f)

Teises kontekstis märkis seesama majandusminister, et „peale tootemargi on Oltchimil märkimisväärne hulk patente, mis on väärt miljoneid eurosid“ ja et „selle äriühingu hävitamine võrdus intellektuaalomandi varasalve hävitamisega“ (77).

77

| g) | Koosolekul kohalike asutustega Oltchimi tootmispaikade piirkonnas ütles majandusminister, et „neli kuud pärast maksejõuetuse väljakuulutamist on esitatud väiteid, mis viivad järelduseni, et võimalik on leida lahendused organisatsiooni päästmiseks“. Minister ütles, et „Oltchimi puhul on küsimus uhkuses ja rahvuslikus väärikuses, sest Oltchim on üks viiest esimesest selle sektori äriühingust Euroopas ning see on põhjus, miks Oltchim päästmist väärib“ (78). |
| --- | --- |

g)

Koosolekul kohalike asutustega Oltchimi tootmispaikade piirkonnas ütles majandusminister, et „neli kuud pärast maksejõuetuse väljakuulutamist on esitatud väiteid, mis viivad järelduseni, et võimalik on leida lahendused organisatsiooni päästmiseks“. Minister ütles, et „Oltchimi puhul on küsimus uhkuses ja rahvuslikus väärikuses, sest Oltchim on üks viiest esimesest selle sektori äriühingust Euroopas ning see on põhjus, miks Oltchim päästmist väärib“ (78).

78

| h) | 2013. aasta septembris kuulutas majandusminister, et Oltchim on tema ministeeriumile esmatähtis ja märkis, et „sel nädalal peaksid võlausaldajad heaks kiitma rahastamise, millest me teataksime päevade jooksul; selle rakendamine oleks erakordne abi Oltchimile, kes oli aasta alguses hävimise äärel, aga muutub nüüd pangakõlblikuks ja saab laenu erapankadelt. Seejärel esitatakse septembri lõpus hindamisaruanne ja „Oltchim nr 2“ saab vabaks võlgadest võlausaldajate ees, nii et oktoobris alustatakse läbirääkimisi võimalike klientidega“. Üldisemalt väljendas majandusminister aruteludel juhtiva partei senaatoritega oma vastuseisu suurte riigile kuuluvate ettevõtete likvideerimisele (79). |
| --- | --- |

h)

2013. aasta septembris kuulutas majandusminister, et Oltchim on tema ministeeriumile esmatähtis ja märkis, et „sel nädalal peaksid võlausaldajad heaks kiitma rahastamise, millest me teataksime päevade jooksul; selle rakendamine oleks erakordne abi Oltchimile, kes oli aasta alguses hävimise äärel, aga muutub nüüd pangakõlblikuks ja saab laenu erapankadelt. Seejärel esitatakse septembri lõpus hindamisaruanne ja „Oltchim nr 2“ saab vabaks võlgadest võlausaldajate ees, nii et oktoobris alustatakse läbirääkimisi võimalike klientidega“. Üldisemalt väljendas majandusminister aruteludel juhtiva partei senaatoritega oma vastuseisu suurte riigile kuuluvate ettevõtete likvideerimisele (79).

79

| i) | 2014. aasta alguses innustas peaminister äsja ametisse nimetatud ajutist majandusministrit „Oltchimi probleemi“ üle võtma, lisades, et ta „ei tahaks, et olukord väljuks kontrolli alt [...] poliitilise suutlikkuse puudumise tõttu“ (80). |
| --- | --- |

i)

2014. aasta alguses innustas peaminister äsja ametisse nimetatud ajutist majandusministrit „Oltchimi probleemi“ üle võtma, lisades, et ta „ei tahaks, et olukord väljuks kontrolli alt [...] poliitilise suutlikkuse puudumise tõttu“ (80).

ei tahaks, et olukord väljuks kontrolli alt [...] poliitilise suutlikkuse puudumise tõttu

80

| j) | Hiljem tol aastal kordas majandusminister külastuse ajal ühes Oltchimi rajatistest, et Oltchim „on rahvuslikult ja strateegiliselt tähtis äriühing“ ja et ta välistas pankrotistsenaariumi. Ta selgitas, et erastamine edasilükkamine põhines hoopis „investorite huvil võtta üle ka Arpechimi rafineerimistehas“ (81). Samuti rõhutasid majandusminister ja peaminister mitmel eri korral, et „Oltchimit ei suleta kunagi“ (82). |
| --- | --- |

j)

Hiljem tol aastal kordas majandusminister külastuse ajal ühes Oltchimi rajatistest, et Oltchim „on rahvuslikult ja strateegiliselt tähtis äriühing“ ja et ta välistas pankrotistsenaariumi. Ta selgitas, et erastamine edasilükkamine põhines hoopis „investorite huvil võtta üle ka Arpechimi rafineerimistehas“ (81). Samuti rõhutasid majandusminister ja peaminister mitmel eri korral, et „Oltchimit ei suleta kunagi“ (82).

on rahvuslikult ja strateegiliselt tähtis äriühing

investorite huvil võtta üle ka Arpechimi rafineerimistehas

81

Oltchimit ei suleta kunagi

82

| (205) | Nagu nähtub nõuete tabelist (vt tabel 1) oli memorandumi allkirjastajate nõuete suurus kokku 539 miljonit eurot. Nende allkirjastajate nõuded koos CET Govora (kelle tegevus seoses 3. meetmega oli riigiga seostatav (vt põhjendused 200 ja 201)) nõuetega moodustavad 569 miljonit eurot nõuete kogusummast 759 miljonit eurot. Memorandumi allkirjastajatel koos CET Govoraga oli seega kõigis neljas võlausaldajate kategoorias peale töötajate kategooria – milles loomulikult eelistati kava (nagu ka Rumeenia ametiasutused tunnistasid) (83) – vajalik ülekaal kava heakskiitmiseks (84). Avaliku sektori osaliste suur osakaal memorandumi allkirjastajate hulgas muudab ebatõenäoliseks selle, et isegi erapangad ja muud erasektori osalised otsustaksid memorandumi eesmärke kava poolt või vastu hääletamisel eirata: memorandumi osalistest erapangad ega Electrica ei saaks mõistlikult keelduda võtmast arvesse Oltchim SA aktsionäri korduvaid avaldusi (vt põhjendused 27, 28, 30), millega antakse mõista, et Rumeenia riik ei laseks Oltchimil läbi kukkuda; samuti ei saaks nad eirata enda allkirjastatud memorandumit, mille peaminister heaks kiitis. Rumeenia selgituste kohaselt oleks kohus tol ajal leidnud, et isegi kui võlausaldaja, kes polnud memorandumi osaline, oleks kavale vastu olnud, oleks maksejõuetusseaduse artikli 101 lõikes 2 sätestatud tingimus olnud täidetud: täpsemalt oleks kohus Rumeenia esildise põhjal leidnud, et „ühelgi kategoorial, kes kava tagasi lükkab, ega seoses ühegi nõudega, mille puhul kava tagasi lükatakse, pole tulu väiksem, kui see oleks olnud pankroti korral“, vaatamata võrdlusele, mille turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks reorganiseerimise kava ja likvideerimisstsenaariumi tulude vahel teinud (selle kohta vt punkt 6.1.2.3). Seega võimaldas memorandum riigil tagada, et võlausaldajad reorganiseerimise kava vastu võtavad. |
| --- | --- |

(205)

Nagu nähtub nõuete tabelist (vt tabel 1) oli memorandumi allkirjastajate nõuete suurus kokku 539 miljonit eurot. Nende allkirjastajate nõuded koos CET Govora (kelle tegevus seoses 3. meetmega oli riigiga seostatav (vt põhjendused 200 ja 201)) nõuetega moodustavad 569 miljonit eurot nõuete kogusummast 759 miljonit eurot. Memorandumi allkirjastajatel koos CET Govoraga oli seega kõigis neljas võlausaldajate kategoorias peale töötajate kategooria – milles loomulikult eelistati kava (nagu ka Rumeenia ametiasutused tunnistasid) (83) – vajalik ülekaal kava heakskiitmiseks (84). Avaliku sektori osaliste suur osakaal memorandumi allkirjastajate hulgas muudab ebatõenäoliseks selle, et isegi erapangad ja muud erasektori osalised otsustaksid memorandumi eesmärke kava poolt või vastu hääletamisel eirata: memorandumi osalistest erapangad ega Electrica ei saaks mõistlikult keelduda võtmast arvesse Oltchim SA aktsionäri korduvaid avaldusi (vt põhjendused 27, 28, 30), millega antakse mõista, et Rumeenia riik ei laseks Oltchimil läbi kukkuda; samuti ei saaks nad eirata enda allkirjastatud memorandumit, mille peaminister heaks kiitis. Rumeenia selgituste kohaselt oleks kohus tol ajal leidnud, et isegi kui võlausaldaja, kes polnud memorandumi osaline, oleks kavale vastu olnud, oleks maksejõuetusseaduse artikli 101 lõikes 2 sätestatud tingimus olnud täidetud: täpsemalt oleks kohus Rumeenia esildise põhjal leidnud, et „ühelgi kategoorial, kes kava tagasi lükkab, ega seoses ühegi nõudega, mille puhul kava tagasi lükatakse, pole tulu väiksem, kui see oleks olnud pankroti korral“, vaatamata võrdlusele, mille turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks reorganiseerimise kava ja likvideerimisstsenaariumi tulude vahel teinud (selle kohta vt punkt 6.1.2.3). Seega võimaldas memorandum riigil tagada, et võlausaldajad reorganiseerimise kava vastu võtavad.

83

84

| (206) | Eeltoodut arvestades märgib komisjon, et riigi algatatud memorandum ja selle eesmärk – st päästa iga hinna eest Oltchim, nagu riik alates erastamise ebaõnnestumisest 2012. aasta septembris kuni võlausaldajate hääletuseni kava üle 2015. aastal regulaarselt ja avalikult kordas – tagasid võlausaldajate kogus vajaliku häälteenamuse, et kindlustada reorganiseerimise kava vastuvõtmine. Nagu näidatud põhjendustes 31, 203 ning 235 jj, oli see memorandum riigiga seostatav. |
| --- | --- |

(206)

Eeltoodut arvestades märgib komisjon, et riigi algatatud memorandum ja selle eesmärk – st päästa iga hinna eest Oltchim, nagu riik alates erastamise ebaõnnestumisest 2012. aasta septembris kuni võlausaldajate hääletuseni kava üle 2015. aastal regulaarselt ja avalikult kordas – tagasid võlausaldajate kogus vajaliku häälteenamuse, et kindlustada reorganiseerimise kava vastuvõtmine. Nagu näidatud põhjendustes 31, 203 ning 235 jj, oli see memorandum riigiga seostatav.

| (207) | Täpsemalt lõi valitsus memorandumiga allkirjastajatele raamistiku „koostöö tegemiseks, et leida ja rakendada lahendusi, millega kaitstakse töötajate, aktsionäride ja võlausaldajate õigusi“. |
| --- | --- |

(207)

Täpsemalt lõi valitsus memorandumiga allkirjastajatele raamistiku „koostöö tegemiseks, et leida ja rakendada lahendusi, millega kaitstakse töötajate, aktsionäride ja võlausaldajate õigusi“.

koostöö tegemiseks, et leida ja rakendada lahendusi, millega kaitstakse töötajate, aktsionäride ja võlausaldajate õigusi

| (208) | Peale selle tagatakse „[k]okkuleppe projektiga, et allkirjastajatest pangad pakuvad käibekapitali, et [Oltchim] saaks jätkata tootmist uue tootmisvõimsusega ning taastada järk-järgult ka ülejäänud tootmisvõimsuse, et meelitada ligi rohkem võimalikke pakkujaid, kes on huvitatud äriühingu erastamisest.“ On väga ebatõenäoline, et ametiasutuste avaliku avalduse kontekstis oleks ükski memorandumile alla kirjutama kutsutud osalistest keeldunud sellest kinni pidamast. Memorandumiga kehtestatud allkirjastajate vahelise koostöö standard – see tähendab „töötada restruktureerimisekspertide abiga välja strateegia, millega tagatakse pikaajaline elujõulisus, et saavutada Oltchimi kasumlikkuse, maksevõime, likviidsuse ja rahaliste vahendite jätkusuutlik tase (edaspidi „jätkusuutlik taaskäivitamisstrateegia“)“ – oli võrdlemisi leebe ja ebamäärane, sest see tugines üksnes „
  mõne positiivse tulemuse

  saavutamisele pärast elujõulisuse analüüsi“ (esiletõst lisatud). |
| --- | --- |

(208)

Peale selle tagatakse „[k]okkuleppe projektiga, et allkirjastajatest pangad pakuvad käibekapitali, et [Oltchim] saaks jätkata tootmist uue tootmisvõimsusega ning taastada järk-järgult ka ülejäänud tootmisvõimsuse, et meelitada ligi rohkem võimalikke pakkujaid, kes on huvitatud äriühingu erastamisest.“ On väga ebatõenäoline, et ametiasutuste avaliku avalduse kontekstis oleks ükski memorandumile alla kirjutama kutsutud osalistest keeldunud sellest kinni pidamast. Memorandumiga kehtestatud allkirjastajate vahelise koostöö standard – see tähendab „töötada restruktureerimisekspertide abiga välja strateegia, millega tagatakse pikaajaline elujõulisus, et saavutada Oltchimi kasumlikkuse, maksevõime, likviidsuse ja rahaliste vahendite jätkusuutlik tase (edaspidi „jätkusuutlik taaskäivitamisstrateegia“)“ – oli võrdlemisi leebe ja ebamäärane, sest see tugines üksnes „
  mõne positiivse tulemuse

  saavutamisele pärast elujõulisuse analüüsi“ (esiletõst lisatud).

[k]okkuleppe projektiga, et allkirjastajatest pangad pakuvad käibekapitali, et [Oltchim] saaks jätkata tootmist uue tootmisvõimsusega ning taastada järk-järgult ka ülejäänud tootmisvõimsuse, et meelitada ligi rohkem võimalikke pakkujaid, kes on huvitatud äriühingu erastamisest.

töötada restruktureerimisekspertide abiga välja strateegia, millega tagatakse pikaajaline elujõulisus, et saavutada Oltchimi kasumlikkuse, maksevõime, likviidsuse ja rahaliste vahendite jätkusuutlik tase (edaspidi „jätkusuutlik taaskäivitamisstrateegia“)

mõne positiivse tulemuse

saavutamisele pärast elujõulisuse analüüsi

| (209) | Memorandumis kordas valitsus oma kavatsust teha kõik vajalik Oltchimi toimimas hoidmiseks ja restruktureerimiseks. Samamoodi võtsid kõik memorandumi allkirjastajatest era- ja avaliku sektori asutused kohustuse anda oma panus Oltchimi restruktureerimise pikaajalisse strateegiasse – ammu enne seda, kui võlausaldajate kogu võimaliku reorganiseerimise kava üle hääletas. Samuti hääletasid 2015. aastal reorganiseerimise kava poolt kõik memorandumi allkirjastajad peale CFR Marfă, kes oli Oltchimi püsimajäämise seisukohast suhteliselt vähem oluline, kui võrrelda teda rahastamispartnerite ja muude avaliku sektori võlausaldajatega ning võtta arvesse seda, et Oltchim kasutas oma transpordivajaduste katmiseks ka ettevõtjat Ermewa. |
| --- | --- |

(209)

Memorandumis kordas valitsus oma kavatsust teha kõik vajalik Oltchimi toimimas hoidmiseks ja restruktureerimiseks. Samamoodi võtsid kõik memorandumi allkirjastajatest era- ja avaliku sektori asutused kohustuse anda oma panus Oltchimi restruktureerimise pikaajalisse strateegiasse – ammu enne seda, kui võlausaldajate kogu võimaliku reorganiseerimise kava üle hääletas. Samuti hääletasid 2015. aastal reorganiseerimise kava poolt kõik memorandumi allkirjastajad peale CFR Marfă, kes oli Oltchimi püsimajäämise seisukohast suhteliselt vähem oluline, kui võrrelda teda rahastamispartnerite ja muude avaliku sektori võlausaldajatega ning võtta arvesse seda, et Oltchim kasutas oma transpordivajaduste katmiseks ka ettevõtjat Ermewa.

| (210) | Memorandum sisaldab klauslit 8, milles on ette nähtud allkirjastajate huvide ja „õiguste kaitse ja säilitamine“. Selles klauslis ja eelkõige selle teises pooles mainitakse aga üksnes ilmset tõsiasja, st seda, et memorandumi allkirjastamisega ei loobu pangad, Electrica ega AVAS veel oma õigustest võlausaldajatena. Seega on komisjon seisukohal, et ainuüksi osalemine tol ajal ning suhtlemine memorandumis ette nähtud tulevase koostöö eesmärgil tõendab allkirjastajatest (avaliku ja erasektori) võlausaldajate selget liikumist Oltchimi restruktureerimise poole. |
| --- | --- |

(210)

Memorandum sisaldab klauslit 8, milles on ette nähtud allkirjastajate huvide ja „õiguste kaitse ja säilitamine“. Selles klauslis ja eelkõige selle teises pooles mainitakse aga üksnes ilmset tõsiasja, st seda, et memorandumi allkirjastamisega ei loobu pangad, Electrica ega AVAS veel oma õigustest võlausaldajatena. Seega on komisjon seisukohal, et ainuüksi osalemine tol ajal ning suhtlemine memorandumis ette nähtud tulevase koostöö eesmärgil tõendab allkirjastajatest (avaliku ja erasektori) võlausaldajate selget liikumist Oltchimi restruktureerimise poole.

õiguste kaitse ja säilitamine

| (211) | See eesmärk hoida Oltchimit pinnal on veel ilmselgem, kui võtta arvesse lisaaega ja täiendavaid rahalisi vahendeid, mida on Oltchimi taaskäivitamise toetamiseks panustanud kolm panka (kelle nõuded Oltchimi vastu sel ajavahemikul oluliselt suurenesid) ja AAAS (ning teised allakirjutanud), kes ühtlasi hoidus võtmast meetmeid nõuete viivitamatuks täitmisele pööramiseks. |
| --- | --- |

(211)

See eesmärk hoida Oltchimit pinnal on veel ilmselgem, kui võtta arvesse lisaaega ja täiendavaid rahalisi vahendeid, mida on Oltchimi taaskäivitamise toetamiseks panustanud kolm panka (kelle nõuded Oltchimi vastu sel ajavahemikul oluliselt suurenesid) ja AAAS (ning teised allakirjutanud), kes ühtlasi hoidus võtmast meetmeid nõuete viivitamatuks täitmisele pööramiseks.

| (212) | Riigi veevarude haldusameti kohta esitab komisjon ameti avalikult kättesaadava põhikirja (85) sätete põhjal alltoodud tähelepanekud. |
| --- | --- |

(212)

Riigi veevarude haldusameti kohta esitab komisjon ameti avalikult kättesaadava põhikirja (85) sätete põhjal alltoodud tähelepanekud.

85

| (213) | Esiteks, pidades silmas ameti õiguslikku seisundit ja tema integreeritust riigiasutuste süsteemi, on riigi veevarude haldusamet riikliku tähtsusega avaliku sektori asutus, kellel on õigus- ja teovõime ning kelle tegevust koordineerib vee eest vastutav riiklik keskasutus (st metsa- ja veeministeerium) (86). |
| --- | --- |

(213)

Esiteks, pidades silmas ameti õiguslikku seisundit ja tema integreeritust riigiasutuste süsteemi, on riigi veevarude haldusamet riikliku tähtsusega avaliku sektori asutus, kellel on õigus- ja teovõime ning kelle tegevust koordineerib vee eest vastutav riiklik keskasutus (st metsa- ja veeministeerium) (86).

86

| (214) | Teiseks, võttes arvesse ameti tegevuse laadi, on tema eesmärk kohaldada riiklikku strateegiat ja poliitikat veevarude kvantitatiivse ja kvalitatiivse majandamise valdkonnas ning tagada valdkonnas eeskirjade järgimine; selles kontekstis haldab ja käitab amet riikliku veemajandussüsteemi taristut. Samuti tagab äriühing mitmesuguste rahvusliku ja sotsiaalse tähtsusega tegevuste elluviimise, näiteks selliste kohustuste täitmise, mille Rumeenia riik on rahvusvaheliste lepingute ja konventsioonidega võtnud (87). |
| --- | --- |

(214)

Teiseks, võttes arvesse ameti tegevuse laadi, on tema eesmärk kohaldada riiklikku strateegiat ja poliitikat veevarude kvantitatiivse ja kvalitatiivse majandamise valdkonnas ning tagada valdkonnas eeskirjade järgimine; selles kontekstis haldab ja käitab amet riikliku veemajandussüsteemi taristut. Samuti tagab äriühing mitmesuguste rahvusliku ja sotsiaalse tähtsusega tegevuste elluviimise, näiteks selliste kohustuste täitmise, mille Rumeenia riik on rahvusvaheliste lepingute ja konventsioonidega võtnud (87).

87

| (215) | Kolmandaks, pidades silmas järelevalvet, mida avaliku sektori asutused riigi veevarude haldusameti juhtimise üle teevad, juhib ametit 11-liikmeline juhatus, mille kõik liikmed nimetatakse vee eest vastutava riikliku keskasutuse juhi korraldusega ametisse neljaks aastaks. Sama artikli kohaselt peavad juhatusse kuuluma olema rahandusministeeriumi esindaja ja vee eest vastutava riikliku keskasutuse esindaja. Ka riigi veevarude haldusameti peadirektor nimetatakse ametisse, tema volitused peatatakse ja ta vabastatakse ametist sellesama vee eest vastutava riikliku keskasutuse juhi korraldusega (88). |
| --- | --- |

(215)

Kolmandaks, pidades silmas järelevalvet, mida avaliku sektori asutused riigi veevarude haldusameti juhtimise üle teevad, juhib ametit 11-liikmeline juhatus, mille kõik liikmed nimetatakse vee eest vastutava riikliku keskasutuse juhi korraldusega ametisse neljaks aastaks. Sama artikli kohaselt peavad juhatusse kuuluma olema rahandusministeeriumi esindaja ja vee eest vastutava riikliku keskasutuse esindaja. Ka riigi veevarude haldusameti peadirektor nimetatakse ametisse, tema volitused peatatakse ja ta vabastatakse ametist sellesama vee eest vastutava riikliku keskasutuse juhi korraldusega (88).

88

| (216) | Neljandaks tuleb ameti tegevuse rahastamise kohta märkida, et äriühingu tulude ja kulude eelarve kiidab heaks juhatus vee eest vastutava riikliku keskasutuse juhi nõusolekul (89). |
| --- | --- |

(216)

Neljandaks tuleb ameti tegevuse rahastamise kohta märkida, et äriühingu tulude ja kulude eelarve kiidab heaks juhatus vee eest vastutava riikliku keskasutuse juhi nõusolekul (89).

89

| (217) | Võttes arvesse põhjenduses 190 mainitud tegureid, leiab komisjon seega, et: i) ameti õiguslik seisund, ii) tema integreeritus riigiasutuste süsteemi, iii) tema tegevuse ja ülesannete laad – neid ei viida üldjuhul ellu turul konkurentsitingimustes eraettevõtjatega –, iv) järelevalve, mida avaliku sektori asutused tema juhtimise üle teevad, ning v) tulude ja kulude eelarve heakskiitmise kord viitavad sellele, et riigi veevarude haldusameti tegevus on riigiga seostatav. |
| --- | --- |

(217)

Võttes arvesse põhjenduses 190 mainitud tegureid, leiab komisjon seega, et: i) ameti õiguslik seisund, ii) tema integreeritus riigiasutuste süsteemi, iii) tema tegevuse ja ülesannete laad – neid ei viida üldjuhul ellu turul konkurentsitingimustes eraettevõtjatega –, iv) järelevalve, mida avaliku sektori asutused tema juhtimise üle teevad, ning v) tulude ja kulude eelarve heakskiitmise kord viitavad sellele, et riigi veevarude haldusameti tegevus on riigiga seostatav.

| (218) | Pidades silmas eeltoodud asjaolusid (st eelkõige häälteenamus, mis tagati reorganiseerimise kava vastuvõtmiseks, aga ka memorandumi kasutamine, et tagada peamiste võlausaldajate koostöö praegustes ja tulevastes jõupingutustes) teeb komisjon järelduse, et 3. meede, mida võtsid AAAS, Electrica, Salrom, CET Govora ja riigi veevarude haldusamet, on riigiga seostatav. |
| --- | --- |

(218)

Pidades silmas eeltoodud asjaolusid (st eelkõige häälteenamus, mis tagati reorganiseerimise kava vastuvõtmiseks, aga ka memorandumi kasutamine, et tagada peamiste võlausaldajate koostöö praegustes ja tulevastes jõupingutustes) teeb komisjon järelduse, et 3. meede, mida võtsid AAAS, Electrica, Salrom, CET Govora ja riigi veevarude haldusamet, on riigiga seostatav.

6.1.2.   Valikuline majanduslik eelis

Valikuline majanduslik eelis

| (219) | Hinnatavad meetmed on selgelt valikulised, sest neid võetakse üksnes Oltchimi suhtes. Teised naftakeemiasektori või muude sektorite ettevõtjad, kes on meetmete eesmärki arvestades võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras, ei saanud samasugust eelist. Ainuüksi asjaolu, et ettevõtja konkurentsivõime tugevneb võrreldes konkureerivate ettevõtjatega tänu talle antud majanduslikule eelisele, mida ta oma tavapärase majandustegevuse käigus ei oleks saanud, viitab Euroopa Kohtu praktika kohaselt võimalikule konkurentsi kahjustamisele (90). |
| --- | --- |

(219)

Hinnatavad meetmed on selgelt valikulised, sest neid võetakse üksnes Oltchimi suhtes. Teised naftakeemiasektori või muude sektorite ettevõtjad, kes on meetmete eesmärki arvestades võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras, ei saanud samasugust eelist. Ainuüksi asjaolu, et ettevõtja konkurentsivõime tugevneb võrreldes konkureerivate ettevõtjatega tänu talle antud majanduslikule eelisele, mida ta oma tavapärase majandustegevuse käigus ei oleks saanud, viitab Euroopa Kohtu praktika kohaselt võimalikule konkurentsi kahjustamisele (90).

90

| (220) | Rumeenia väidab aga, et „meetmetega ei antud Oltchimile majanduslikku eelist, sest need olid kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, arvestades asjaolu, et avaliku sektori asutused ja äriühingud käitusid nii, nagu erasektori võlausaldajad, investorid või tarnijad oleksid käitunud oma kahjumi minimeerimise ja kasumi maksimeerimise eesmärgil“ (91). |
| --- | --- |

(220)

Rumeenia väidab aga, et „meetmetega ei antud Oltchimile majanduslikku eelist, sest need olid kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, arvestades asjaolu, et avaliku sektori asutused ja äriühingud käitusid nii, nagu erasektori võlausaldajad, investorid või tarnijad oleksid käitunud oma kahjumi minimeerimise ja kasumi maksimeerimise eesmärgil“ (91).

91

| (221) | Praegusel juhul ei tundu aga, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi saab kohaldada. Komisjon meenutab esiteks, et kohus on varem leidnud, et turumajanduse tingimustes tegutseva investori kriteeriumi kohaldamine sõltub lõpuks sellest, kas riik on andnud aktsionärina, mitte aga avaliku võimu kandjana majandusliku eelise temale kuuluvale ettevõtjale (92). Samuti poleks turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteerium saanud olla kohaldatav riigi suhtes, kes tegutses AAASi ja muude avaliku sektori võlausaldajate kaudu Oltchimi võlausaldajana, sest erasektori võlausaldaja kriteerium pole kohaldatav meetmete puhul, mida riik kohustus memorandumi allkirjastamisega võtma avaliku võimu kandjana. |
| --- | --- |

(221)

Praegusel juhul ei tundu aga, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi saab kohaldada. Komisjon meenutab esiteks, et kohus on varem leidnud, et turumajanduse tingimustes tegutseva investori kriteeriumi kohaldamine sõltub lõpuks sellest, kas riik on andnud aktsionärina, mitte aga avaliku võimu kandjana majandusliku eelise temale kuuluvale ettevõtjale (92). Samuti poleks turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteerium saanud olla kohaldatav riigi suhtes, kes tegutses AAASi ja muude avaliku sektori võlausaldajate kaudu Oltchimi võlausaldajana, sest erasektori võlausaldaja kriteerium pole kohaldatav meetmete puhul, mida riik kohustus memorandumi allkirjastamisega võtma avaliku võimu kandjana.

92

| (222) | Et Oltchim pankrotist päästa, sealhulgas avalike avalduste ja memorandumi abil, millesse kaasati peamised era- ja avaliku sektori võlausaldajad, tegutses riik järjekindlalt ja selgelt avaliku võimu kandjana, mitte äriühingusse investeeriva aktsionärina ega võlausaldajana, nagu selgitatud põhjendustes 204 jj, 274 ja 276. Seega leiab komisjon, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteerium pole praegusel juhul kohaldatav (93). |
| --- | --- |

(222)

Et Oltchim pankrotist päästa, sealhulgas avalike avalduste ja memorandumi abil, millesse kaasati peamised era- ja avaliku sektori võlausaldajad, tegutses riik järjekindlalt ja selgelt avaliku võimu kandjana, mitte äriühingusse investeeriva aktsionärina ega võlausaldajana, nagu selgitatud põhjendustes 204 jj, 274 ja 276. Seega leiab komisjon, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteerium pole praegusel juhul kohaldatav (93).

93

| (223) | Ammendavuse huvides on komisjon aga kõigi kolme kõnealuse meetme puhul kontrollinud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte järgimist, paludes Rumeenia ametiasutustelt asjaomasest ajast pärit lisateavet mitmesuguste osaliste ja nende otsuste kohta, kogudes ise teavet kõigist kättesaadavatest avalikest allikatest ning koostades oma hinnangud, tuginedes selleks tõenditele, mis olid hinnatavate meetmete võtmise ajal kättesaadavad. |
| --- | --- |

(223)

Ammendavuse huvides on komisjon aga kõigi kolme kõnealuse meetme puhul kontrollinud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte järgimist, paludes Rumeenia ametiasutustelt asjaomasest ajast pärit lisateavet mitmesuguste osaliste ja nende otsuste kohta, kogudes ise teavet kõigist kättesaadavatest avalikest allikatest ning koostades oma hinnangud, tuginedes selleks tõenditele, mis olid hinnatavate meetmete võtmise ajal kättesaadavad.

6.1.2.1.   1. meede: AAAS – võlgade täitmisele pööramata jätmine ja edasine kuhjumine alates 2012. aasta septembrist

1. meede: AAAS – võlgade täitmisele pööramata jätmine ja edasine kuhjumine alates 2012. aasta septembrist

| (224) | Seda, kuidas koheldi Oltchimi võlga AAASi ees, hinnati juba komisjoni 2012. aasta otsuses, võttes arvesse erastamist, mis tol ajal eeldatavalt toimuma pidi. Komisjon leiab seega, et asjakohane on analüüsida AAASi käitumist pärast selle otsuse vastuvõtmist, alates erastamise ebaõnnestumist. |
| --- | --- |

(224)

Seda, kuidas koheldi Oltchimi võlga AAASi ees, hinnati juba komisjoni 2012. aasta otsuses, võttes arvesse erastamist, mis tol ajal eeldatavalt toimuma pidi. Komisjon leiab seega, et asjakohane on analüüsida AAASi käitumist pärast selle otsuse vastuvõtmist, alates erastamise ebaõnnestumist.

| (225) | Erasektori võlausaldaja soovib tavaliselt, et rahalistes raskustes võlgnik võlgnetavad summad talle võimalikult suures ulatuses ära maksaks (94). |
| --- | --- |

(225)

Erasektori võlausaldaja soovib tavaliselt, et rahalistes raskustes võlgnik võlgnetavad summad talle võimalikult suures ulatuses ära maksaks (94).

94

| (226) | Vastupidi Rumeenia väitele, et komisjoni 2012. aasta otsuse kohaselt ei hõlmaks nõuete hiline täitmisele pööramine abi (eeldusel, et AAAS nõudis kuni Oltchimi maksejõuetuseni 2008. aasta viitemäärade teatise alusel intressi), märgib komisjon, et olukord 2012. aasta märtsis, kui komisjon oma otsuse vastu võttis, erines täielikult olukorrast uuritaval ajavahemikul, võttes arvesse asjaolu, et viimasel juhul polnud enam oodata ühtegi erastamisprojekti. Sellega seoses märgib komisjon, et komisjoni 2012. aasta otsuse järeldus põhines tingimusel, et Oltchim pärast võla konverteerimist lühikese aja jooksul täielikult erastatakse. Riik (majandusministeeriumi kaudu) kui enamusaktsionär ei võtnud aga arvesse võimalust, et teatavad vähemusaktsionärid võivad võla kavandatavat konverteerimist omakapitaliks blokeerida. Lõpuks blokeerimine toimus ja võla kavandatavat konverteerimist omakapitaliks ellu ei viidud. Kuna pakkumismenetluse võitis ostja, kes polnud võimeline oma kohustusi ostjana täitma, ebaõnnestus ka erastamine. |
| --- | --- |

(226)

Vastupidi Rumeenia väitele, et komisjoni 2012. aasta otsuse kohaselt ei hõlmaks nõuete hiline täitmisele pööramine abi (eeldusel, et AAAS nõudis kuni Oltchimi maksejõuetuseni 2008. aasta viitemäärade teatise alusel intressi), märgib komisjon, et olukord 2012. aasta märtsis, kui komisjon oma otsuse vastu võttis, erines täielikult olukorrast uuritaval ajavahemikul, võttes arvesse asjaolu, et viimasel juhul polnud enam oodata ühtegi erastamisprojekti. Sellega seoses märgib komisjon, et komisjoni 2012. aasta otsuse järeldus põhines tingimusel, et Oltchim pärast võla konverteerimist lühikese aja jooksul täielikult erastatakse. Riik (majandusministeeriumi kaudu) kui enamusaktsionär ei võtnud aga arvesse võimalust, et teatavad vähemusaktsionärid võivad võla kavandatavat konverteerimist omakapitaliks blokeerida. Lõpuks blokeerimine toimus ja võla kavandatavat konverteerimist omakapitaliks ellu ei viidud. Kuna pakkumismenetluse võitis ostja, kes polnud võimeline oma kohustusi ostjana täitma, ebaõnnestus ka erastamine.

| (227) | Komisjon märgib, et Oltchimi keeruline ja üha halvenev finantsseisund oli teada kõigile võlausaldajatele, eelkõige AAASile. Seega oli AAASil piisavalt aega meetmete ettevalmistamiseks, asutusesiseseks hindamiseks ja rakendamiseks, et oma nõuded pärast erastamise järjekordset ebaõnnestumist 2012. aasta septembris täitmisele pöörata. Uuritud viiekuune periood 2012. aasta septembrist 31. jaanuarini 2013 oli seega piisavalt pikk, et AAAS saaks võtta vajalikke meetmeid ja üritada oma võlgu sisse nõuda (99 % AAASi nõuetest olid tagamata, nagu näidatud tabelis 1). Sellega seoses märgib komisjon, et ettevõtjad nagu Electrica võtsid selliseid meetmeid, kuigi edutult. |
| --- | --- |

(227)

Komisjon märgib, et Oltchimi keeruline ja üha halvenev finantsseisund oli teada kõigile võlausaldajatele, eelkõige AAASile. Seega oli AAASil piisavalt aega meetmete ettevalmistamiseks, asutusesiseseks hindamiseks ja rakendamiseks, et oma nõuded pärast erastamise järjekordset ebaõnnestumist 2012. aasta septembris täitmisele pöörata. Uuritud viiekuune periood 2012. aasta septembrist 31. jaanuarini 2013 oli seega piisavalt pikk, et AAAS saaks võtta vajalikke meetmeid ja üritada oma võlgu sisse nõuda (99 % AAASi nõuetest olid tagamata, nagu näidatud tabelis 1). Sellega seoses märgib komisjon, et ettevõtjad nagu Electrica võtsid selliseid meetmeid, kuigi edutult.

| (228) | Spetsiaalsetes õigusaktides, millega reguleeritakse riigi nõuete sissenõudmist, (95) on AAASile ette nähtud eriõigused, mis hõlmavad nõuete otsest täitmisele pööramist ilma kohtu otsuseta. Täpsemalt on valitsuse erakorralise määruse nr 51/1998 artikli 50 lõigetes 1 ja 2 sätestatud, et:
  „1) AVAB (praegune AAAS) võib moodustada oma kohtutäiturite kogu või kasutada muid kohtutäitureid, et täitemäärusi täitmisele pöörata“
  ning
  „2) AVABi täitemenetlusi viivad pangavarade tagasinõudmiseks ellu kas tema enda kohtutäiturid või muud kohtutäiturid.“ |
| --- | --- |

(228)

Spetsiaalsetes õigusaktides, millega reguleeritakse riigi nõuete sissenõudmist, (95) on AAASile ette nähtud eriõigused, mis hõlmavad nõuete otsest täitmisele pööramist ilma kohtu otsuseta. Täpsemalt on valitsuse erakorralise määruse nr 51/1998 artikli 50 lõigetes 1 ja 2 sätestatud, et:
  „1) AVAB (praegune AAAS) võib moodustada oma kohtutäiturite kogu või kasutada muid kohtutäitureid, et täitemäärusi täitmisele pöörata“
  ning
  „2) AVABi täitemenetlusi viivad pangavarade tagasinõudmiseks ellu kas tema enda kohtutäiturid või muud kohtutäiturid.“

95

„1) AVAB (praegune AAAS) võib moodustada oma kohtutäiturite kogu või kasutada muid kohtutäitureid, et täitemäärusi täitmisele pöörata“

„2) AVABi täitemenetlusi viivad pangavarade tagasinõudmiseks ellu kas tema enda kohtutäiturid või muud kohtutäiturid.“

| (229) | Vaatamata komisjoni korduvatele taotlustele ei esitanud Rumeenia ühtegi tõendit selle kohta, et AAAS proovis võtta oma nõuete tagasisaamiseks kõiki meetmeid, mida turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja oleks mõistlikult võtnud. Peale selle väidab Rumeenia, et AAAS poleks saanud nõuda, et tema nõuded Oltchimi vastu täitmisele pöörataks, sest erastamisseaduses (96) on sätestatud, et alates spetsiaalse haldusmenetluse kehtestamise kuupäevast ei saa maksude ja maksete võlausaldajad (st maksuvõlausaldajad) oma võlgu sisse nõuda ja et nad ei või rakendada selliseid täitemeetmeid seni, kuni äriühingut erastamiseks ette valmistatakse (97). Kuigi see toetab Oltchimile antud valikulise eelise olemasolu, mis on seostatav riigiga, hoidus AAAS meetmete võtmisest kontekstis, kus majandusminister oli selgitamata põhjustel jätkanud erastamismenetluse erikorra kohaldamist Oltchimi suhtes, isegi pärast seda, kui erastamine 2012. aasta septembris ebaõnnestus. AAAS oleks võinud vaidlustada ministeeriumi otsuse seda eristaatust ilma selgituseta pikendada. |
| --- | --- |

(229)

Vaatamata komisjoni korduvatele taotlustele ei esitanud Rumeenia ühtegi tõendit selle kohta, et AAAS proovis võtta oma nõuete tagasisaamiseks kõiki meetmeid, mida turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja oleks mõistlikult võtnud. Peale selle väidab Rumeenia, et AAAS poleks saanud nõuda, et tema nõuded Oltchimi vastu täitmisele pöörataks, sest erastamisseaduses (96) on sätestatud, et alates spetsiaalse haldusmenetluse kehtestamise kuupäevast ei saa maksude ja maksete võlausaldajad (st maksuvõlausaldajad) oma võlgu sisse nõuda ja et nad ei või rakendada selliseid täitemeetmeid seni, kuni äriühingut erastamiseks ette valmistatakse (97). Kuigi see toetab Oltchimile antud valikulise eelise olemasolu, mis on seostatav riigiga, hoidus AAAS meetmete võtmisest kontekstis, kus majandusminister oli selgitamata põhjustel jätkanud erastamismenetluse erikorra kohaldamist Oltchimi suhtes, isegi pärast seda, kui erastamine 2012. aasta septembris ebaõnnestus. AAAS oleks võinud vaidlustada ministeeriumi otsuse seda eristaatust ilma selgituseta pikendada.

96

97

| (230) | Teiseks ei esitanud Rumeenia ühtegi uuringut, aruannet ega sisedokumenti, mis oleks näidanud, et AAAS käitus turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana, otsustades hoiduda oma nõuete täitmisele pööramisest pärast erastamise ebaõnnestumist 2012. aasta septembris. Tolle aja värskeima kättesaadava uuringu kohaselt (2011. aasta Raiffeiseni uuring), milles AAASi nõuete tagasisaamist hinnati, oleks AAASi nõuete tagasisaamise määr olnud likvideerimisstsenaariumi korral 12 % (98). |
| --- | --- |

(230)

Teiseks ei esitanud Rumeenia ühtegi uuringut, aruannet ega sisedokumenti, mis oleks näidanud, et AAAS käitus turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana, otsustades hoiduda oma nõuete täitmisele pööramisest pärast erastamise ebaõnnestumist 2012. aasta septembris. Tolle aja värskeima kättesaadava uuringu kohaselt (2011. aasta Raiffeiseni uuring), milles AAASi nõuete tagasisaamist hinnati, oleks AAASi nõuete tagasisaamise määr olnud likvideerimisstsenaariumi korral 12 % (98).

98

| (231) | Muud võlausaldajad, sealhulgas avaliku sektori asutused, võtsid sel perioodil viivitamata meetmeid võlgade sissenõudmiseks. Täpsemalt Electrica, kelle nõuete tagasisaamise määr oli 2011. aasta Raiffeiseni uuringu kohaselt samasugune nagu AAASil, algatas 1. novembril 2012 oma võlgade sissenõudmise ning arestis edukalt Oltchimi pangakontod. Ka kaks riigile mittekuuluvat ettevõtet – Polcheme S.A. ja Bulrom Gas, kelle nõuded olid 2013. aastal 21 tagatud nõuetega võlausaldaja hulgas tähtsuselt kaheksandal ja kümnendal kohal – algatasid täitemeetmed. AAAS oli Oltchimi kõige olulisem võlausaldaja ja ta oleks võinud kasutada oma positsiooni, et saavutada läbirääkimistel paremad tingimused oma võla sissenõudmiseks, aga ta ei teinud seda. AAAS oleks võinud saada paremad tingimused võla sissenõudmiseks, kui ta oleks ähvardanud Oltchimit likvideerimisega. |
| --- | --- |

(231)

Muud võlausaldajad, sealhulgas avaliku sektori asutused, võtsid sel perioodil viivitamata meetmeid võlgade sissenõudmiseks. Täpsemalt Electrica, kelle nõuete tagasisaamise määr oli 2011. aasta Raiffeiseni uuringu kohaselt samasugune nagu AAASil, algatas 1. novembril 2012 oma võlgade sissenõudmise ning arestis edukalt Oltchimi pangakontod. Ka kaks riigile mittekuuluvat ettevõtet – Polcheme S.A. ja Bulrom Gas, kelle nõuded olid 2013. aastal 21 tagatud nõuetega võlausaldaja hulgas tähtsuselt kaheksandal ja kümnendal kohal – algatasid täitemeetmed. AAAS oli Oltchimi kõige olulisem võlausaldaja ja ta oleks võinud kasutada oma positsiooni, et saavutada läbirääkimistel paremad tingimused oma võla sissenõudmiseks, aga ta ei teinud seda. AAAS oleks võinud saada paremad tingimused võla sissenõudmiseks, kui ta oleks ähvardanud Oltchimit likvideerimisega.

| (232) | Vaatamata Rumeenia väitele pole memorandumi sõlmimine võrdväärne parimate jõupingutustega teabe saamiseks ega asenda neid jõupingutusi, arvestades asjaolu, et hiljem telliti memorandumis mainitud n-ö elujõulisuse analüüs ning seda kasutasid kolm võlausaldajat, aga mitte AAAS ise. Rumeenia ei esitanud tõendeid ühegi sellise analüüsi kohta, mille AAAS oleks ise teinud. |
| --- | --- |

(232)

Vaatamata Rumeenia väitele pole memorandumi sõlmimine võrdväärne parimate jõupingutustega teabe saamiseks ega asenda neid jõupingutusi, arvestades asjaolu, et hiljem telliti memorandumis mainitud n-ö elujõulisuse analüüs ning seda kasutasid kolm võlausaldajat, aga mitte AAAS ise. Rumeenia ei esitanud tõendeid ühegi sellise analüüsi kohta, mille AAAS oleks ise teinud.

| (233) | Seetõttu oli AAASi üldine käitumine (vaatamata tema varasematele teadmistele Oltchimi struktuurilistest raskustest) passiivne, pidades silmas parimaid jõupingutusi tema nõuete täitmisele pööramiseks või vähemalt parema positsiooni saavutamiseks võlausaldajana, ning paistis, et tema eesmärk oli pigem Oltchimi päästmine ja pinnal hoidmine. |
| --- | --- |

(233)

Seetõttu oli AAASi üldine käitumine (vaatamata tema varasematele teadmistele Oltchimi struktuurilistest raskustest) passiivne, pidades silmas parimaid jõupingutusi tema nõuete täitmisele pööramiseks või vähemalt parema positsiooni saavutamiseks võlausaldajana, ning paistis, et tema eesmärk oli pigem Oltchimi päästmine ja pinnal hoidmine.

| (234) | Seega leiab komisjon, et meetmete võtmisega oleks AAASil olnud paremad võimalused oma nõuete tagasisaamiseks, arvestades ka asjaolu, et Oltchim oli tootmise peatanud, mistõttu tal polnud lähitulevikus tegevustulu oodata. |
| --- | --- |

(234)

Seega leiab komisjon, et meetmete võtmisega oleks AAASil olnud paremad võimalused oma nõuete tagasisaamiseks, arvestades ka asjaolu, et Oltchim oli tootmise peatanud, mistõttu tal polnud lähitulevikus tegevustulu oodata.

| (235) | Kolmandaks algatas AAAS koos rahandus-, majandus- ja transpordiministritega ning tööstuse valdkonna riigi omandi ja erastamise ametiga oma võlgade sissenõudmise üritamise asemel memorandumi (vt täies ulatuses põhjendused 31 ja 203 jj eespool), mille Rumeenia peaminister 13. novembril 2012 heaks kiitis ja mille allkirjastasid riik ning seitse võlausaldajat, kellest viis olid avaliku sektori võlausaldajad – AAAS, Salrom, CFR Marfă, CEC Bank, Electrica (tol ajal veel täielikult riigi omandis) – ja kaks olid erasektori võlausaldajad – Banca Comercială Română (hilisema nimega Erste Bank) ja Transilvania Bank. Vastupidi Rumeenia väitele ei saa memorandumit käsitada pari passu tehinguna, võttes arvesse avaliku sektori võlausaldajate ja riigi ametiasutuste olulist ülekaalu selle allkirjastajate hulgas (99). |
| --- | --- |

(235)

Kolmandaks algatas AAAS koos rahandus-, majandus- ja transpordiministritega ning tööstuse valdkonna riigi omandi ja erastamise ametiga oma võlgade sissenõudmise üritamise asemel memorandumi (vt täies ulatuses põhjendused 31 ja 203 jj eespool), mille Rumeenia peaminister 13. novembril 2012 heaks kiitis ja mille allkirjastasid riik ning seitse võlausaldajat, kellest viis olid avaliku sektori võlausaldajad – AAAS, Salrom, CFR Marfă, CEC Bank, Electrica (tol ajal veel täielikult riigi omandis) – ja kaks olid erasektori võlausaldajad – Banca Comercială Română (hilisema nimega Erste Bank) ja Transilvania Bank. Vastupidi Rumeenia väitele ei saa memorandumit käsitada pari passu tehinguna, võttes arvesse avaliku sektori võlausaldajate ja riigi ametiasutuste olulist ülekaalu selle allkirjastajate hulgas (99).

pari passu

99

| (236) | Täpsemalt kuuluvad 12 allkirjastajast kümme riigiasutuste süsteemi või riigile (100) ning üksnes kaks on erasektori finantseerimisasutused (101). Memorandumi algatas riik (rahandusministeerium, majandusministeerium, transpordi- ja taristuministeerium, AAAS ja OPSPI) ning selle kiitis heaks peaminister. Erasektori võlausaldajate nõuete osakaal memorandumi allkirjastajate kogunõuete hulgas oli üksnes umbes 20 %. Avaliku sektori osaluse ulatus oli seega märkimisväärne ja eraettevõtjate sekkumine piiratud. Ühtlasi pole tehingute tingimused võrreldavad, sest memorandumi allkirjastanud kahe erasektori võlausaldaja nõuetest olid tagatud 77 % võrreldes üksnes keskmiselt 14 %ga erasektori võlausaldajate nõuetest. |
| --- | --- |

(236)

Täpsemalt kuuluvad 12 allkirjastajast kümme riigiasutuste süsteemi või riigile (100) ning üksnes kaks on erasektori finantseerimisasutused (101). Memorandumi algatas riik (rahandusministeerium, majandusministeerium, transpordi- ja taristuministeerium, AAAS ja OPSPI) ning selle kiitis heaks peaminister. Erasektori võlausaldajate nõuete osakaal memorandumi allkirjastajate kogunõuete hulgas oli üksnes umbes 20 %. Avaliku sektori osaluse ulatus oli seega märkimisväärne ja eraettevõtjate sekkumine piiratud. Ühtlasi pole tehingute tingimused võrreldavad, sest memorandumi allkirjastanud kahe erasektori võlausaldaja nõuetest olid tagatud 77 % võrreldes üksnes keskmiselt 14 %ga erasektori võlausaldajate nõuetest.

100

101

| (237) | Memorandum tõestab, et avaliku sektori võlausaldajad nõustusid sissenõudmisest hoidumise stsenaariumiga, ilma et muid alternatiive oleks nõuetekohast hinnatud. Nimelt on memorandumi punktis 2.3 mainitud, et selle osalised nõustuvad meetmete loeteluga, et „püüda rakendada jätkusuutlikku taaskäivitamisstrateegiat tingimusel, et elujõulisuse hindamise tulemus on positiivne“. Rumeenia ei esitanud elujõulisuse hinnangut, aga mainis, et pangad tegid sellise uuringu. Rominsolvi ja BDO sõnul tellisid Transilvania Bank, Erste Bank (erasektori võlausaldajad) ja CEC Bank (avalik sektor) uuringu ettevõtjalt Alvarez & Marsal, kes esitas aruande, mis „hõlmas restruktureerimismeetmeid ja kinnitas, et Oltchimi tegevuse ümberkorraldamine on pärast pakutud meetmete rakendamist võimalik“. Rumeenia ajakirjanduses avaldatu kohaselt (102) on Rumeenia ametiasutused näidanud, et ettevõtja Alvarez & Marsal uuring, mille võlausaldajatest pangad tellisid Oltchimi olukorra hindamiseks, kinnitas „ametiasutuste hüpoteesi ja vajadust anda kavandatud korras päästmisabi“. |
| --- | --- |

(237)

Memorandum tõestab, et avaliku sektori võlausaldajad nõustusid sissenõudmisest hoidumise stsenaariumiga, ilma et muid alternatiive oleks nõuetekohast hinnatud. Nimelt on memorandumi punktis 2.3 mainitud, et selle osalised nõustuvad meetmete loeteluga, et „püüda rakendada jätkusuutlikku taaskäivitamisstrateegiat tingimusel, et elujõulisuse hindamise tulemus on positiivne“. Rumeenia ei esitanud elujõulisuse hinnangut, aga mainis, et pangad tegid sellise uuringu. Rominsolvi ja BDO sõnul tellisid Transilvania Bank, Erste Bank (erasektori võlausaldajad) ja CEC Bank (avalik sektor) uuringu ettevõtjalt Alvarez & Marsal, kes esitas aruande, mis „hõlmas restruktureerimismeetmeid ja kinnitas, et Oltchimi tegevuse ümberkorraldamine on pärast pakutud meetmete rakendamist võimalik“. Rumeenia ajakirjanduses avaldatu kohaselt (102) on Rumeenia ametiasutused näidanud, et ettevõtja Alvarez & Marsal uuring, mille võlausaldajatest pangad tellisid Oltchimi olukorra hindamiseks, kinnitas „ametiasutuste hüpoteesi ja vajadust anda kavandatud korras päästmisabi“.

püüda rakendada jätkusuutlikku taaskäivitamisstrateegiat tingimusel, et elujõulisuse hindamise tulemus on positiivne

hõlmas restruktureerimismeetmeid ja kinnitas, et Oltchimi tegevuse ümberkorraldamine on pärast pakutud meetmete rakendamist võimalik

102

ametiasutuste hüpoteesi ja vajadust anda kavandatud korras päästmisabi

| (238) | Rumeenia pole tõendanud sellise hinnangu koostamist AAASi jaoks või nimel, rääkimata tõendamisest, et AAAS on sellist hinnangut tegelikult kasutanud. Samuti ei tõendanud Rumeenia, et AAAS kasutas tegelikult ettevõtja Alvarez & Marsal uuringut, ning nagu on selge põhjenduses 237 mainitud avalike allikate põhjal, kinnitas aruanne üksnes vajadust abi andmise järele ja mitte tingimata ümberkorraldamisega kaasnevat pikaajalist elujõulisust. |
| --- | --- |

(238)

Rumeenia pole tõendanud sellise hinnangu koostamist AAASi jaoks või nimel, rääkimata tõendamisest, et AAAS on sellist hinnangut tegelikult kasutanud. Samuti ei tõendanud Rumeenia, et AAAS kasutas tegelikult ettevõtja Alvarez & Marsal uuringut, ning nagu on selge põhjenduses 237 mainitud avalike allikate põhjal, kinnitas aruanne üksnes vajadust abi andmise järele ja mitte tingimata ümberkorraldamisega kaasnevat pikaajalist elujõulisust.

| (239) | Sellega seoses kordab komisjon põhjenduses 22 esitatud järeldust, et võla konverteerimine (ning seega AAASi võlgade mahakandmine Oltchimi kasuks), millele järgneb täielik erastamine, ei hõlma eelist eeldusel, et „[...] Oltchim pärast võla omakapitaliks muutmist kiiresti täielikult erastatakse“. Memorandum kinnitab AAASi soovi nõuete täitmisele pööramist edasi lükata ja lasta edasistel võlgadel kuhjuda. |
| --- | --- |

(239)

Sellega seoses kordab komisjon põhjenduses 22 esitatud järeldust, et võla konverteerimine (ning seega AAASi võlgade mahakandmine Oltchimi kasuks), millele järgneb täielik erastamine, ei hõlma eelist eeldusel, et „[...] Oltchim pärast võla omakapitaliks muutmist kiiresti täielikult erastatakse“. Memorandum kinnitab AAASi soovi nõuete täitmisele pööramist edasi lükata ja lasta edasistel võlgadel kuhjuda.

[...] Oltchim pärast võla omakapitaliks muutmist kiiresti täielikult erastatakse

| (240) | Samuti väidab Rumeenia, et AAAS oli analüüsinud võimalust taotleda Oltchimi pangakontode arestimist, aga ta ei saanud seda teha, sest muud võlausaldajad olid Oltchimi kontod juba arestinud. Rumeenia pole aga esitanud tõendeid selle väite toetamiseks. Igal juhul ei käitunud AAAS ettevaatliku erasektori võlausaldajana, sest ta ei võtnud meetmeid oma nõuete kaitsmiseks. Kui AAAS oleks sekkunud protsessi varem, poleks ta kaotanud võimalust arestida Oltchimi kontod esimesena (st enne muid võlausaldajaid, nagu Electrica 2012. aasta novembris) või nõuda tagatiseks kinnisvara (nagu seda tegi Salrom). |
| --- | --- |

(240)

Samuti väidab Rumeenia, et AAAS oli analüüsinud võimalust taotleda Oltchimi pangakontode arestimist, aga ta ei saanud seda teha, sest muud võlausaldajad olid Oltchimi kontod juba arestinud. Rumeenia pole aga esitanud tõendeid selle väite toetamiseks. Igal juhul ei käitunud AAAS ettevaatliku erasektori võlausaldajana, sest ta ei võtnud meetmeid oma nõuete kaitsmiseks. Kui AAAS oleks sekkunud protsessi varem, poleks ta kaotanud võimalust arestida Oltchimi kontod esimesena (st enne muid võlausaldajaid, nagu Electrica 2012. aasta novembris) või nõuda tagatiseks kinnisvara (nagu seda tegi Salrom).

| (241) | Rumeenia märgib, et kui AAAS oleks nõudnud oma nõude täitmist, oleks Oltchimi suhtes pidanud alustama maksejõuetusmenetlust. Komisjon leiab, et maksejõuetusmenetluse algatamise oht oleks võinud anda AAASile Oltchimi üle suurema mõjuvõimu, et oma nõuded tagasi saada. Enda algatatud maksejõuetusmenetluse korral oleks AAAS saanud tegeliku võimu esitada ettepanek Oltchimi sellise ümberkorraldamise kohta, mis võimaldaks AAASil saada tagasi nõuded võimalikult suures ulatuses, eelkõige varakogumite müügi kaudu (vt põhjendus 265). Selline võimalus oleks AAASi positsiooni oluliselt muutnud. |
| --- | --- |

(241)

Rumeenia märgib, et kui AAAS oleks nõudnud oma nõude täitmist, oleks Oltchimi suhtes pidanud alustama maksejõuetusmenetlust. Komisjon leiab, et maksejõuetusmenetluse algatamise oht oleks võinud anda AAASile Oltchimi üle suurema mõjuvõimu, et oma nõuded tagasi saada. Enda algatatud maksejõuetusmenetluse korral oleks AAAS saanud tegeliku võimu esitada ettepanek Oltchimi sellise ümberkorraldamise kohta, mis võimaldaks AAASil saada tagasi nõuded võimalikult suures ulatuses, eelkõige varakogumite müügi kaudu (vt põhjendus 265). Selline võimalus oleks AAASi positsiooni oluliselt muutnud.

| (242) | Võlausaldajate kogu hääletuse ajal 2015. aasta märtsis piirdusid AAASi valikud varasema tegevusetuse tõttu likvideerimise ja reorganiseerimise kavaga. Kui AAAS oleks käitunud ettevaatliku võlausaldajana, oleks ta kasutanud ära maksejõuetusseaduse sätteid, mis võimaldavad sellisel võlausaldajal, kelle nõuete osakaal on enam kui 20 %, teha ettepaneku reorganiseerimise kava kohta (103). Seeläbi oleks AAASi tegevus võimaldanud tal valida teistsuguse reorganiseerimise kava (müük varakogumitena), tulu maksimeerimise (nagu täpsemalt selgitatud põhjenduses 265), mis oleks pidanud toimuma juba alates 2012. aasta septembrist, vahetult pärast erastamise ebaõnnestumist. |
| --- | --- |

(242)

Võlausaldajate kogu hääletuse ajal 2015. aasta märtsis piirdusid AAASi valikud varasema tegevusetuse tõttu likvideerimise ja reorganiseerimise kavaga. Kui AAAS oleks käitunud ettevaatliku võlausaldajana, oleks ta kasutanud ära maksejõuetusseaduse sätteid, mis võimaldavad sellisel võlausaldajal, kelle nõuete osakaal on enam kui 20 %, teha ettepaneku reorganiseerimise kava kohta (103). Seeläbi oleks AAASi tegevus võimaldanud tal valida teistsuguse reorganiseerimise kava (müük varakogumitena), tulu maksimeerimise (nagu täpsemalt selgitatud põhjenduses 265), mis oleks pidanud toimuma juba alates 2012. aasta septembrist, vahetult pärast erastamise ebaõnnestumist.

103

| (243) | Eeltoodud kaalutlustel leiab komisjon, et nõuete täitmisele pööramata jätmisega ja sellest tingitud nõuete suurenemisega Oltchimi vastu ajavahemikul september 2012 – jaanuar 2013 antakse Oltchimile 1. meetmega valikuline eelis summas 152 miljonit Rumeenia leud (104) (33 miljonit eurot), misjuures AAASi nõuete täitmisele pööramise edasilükkamine tähendas raha ajaväärtuse tõttu suuremat riski seoses Oltchimiga. |
| --- | --- |

(243)

Eeltoodud kaalutlustel leiab komisjon, et nõuete täitmisele pööramata jätmisega ja sellest tingitud nõuete suurenemisega Oltchimi vastu ajavahemikul september 2012 – jaanuar 2013 antakse Oltchimile 1. meetmega valikuline eelis summas 152 miljonit Rumeenia leud (104) (33 miljonit eurot), misjuures AAASi nõuete täitmisele pööramise edasilükkamine tähendas raha ajaväärtuse tõttu suuremat riski seoses Oltchimiga.

104

6.1.2.2.   2. meede: CET Govora ja Salrom – Oltchimi tegevuse toetamine jätkuvate tasumata tarnete kaudu alates 2012. aasta septembrist

2. meede: CET Govora ja Salrom – Oltchimi tegevuse toetamine jätkuvate tasumata tarnete kaudu alates 2012. aasta septembrist

| (244) | Nagu eespool selgitatud (vt põhjendus 29) oli Oltchimi võimalik 2012. aastal tootmine taastada tänu CET Govora ja Salromi otsusele jätkata Oltchimile tarnimist, vaatamata võlgade tasumata jätmisele. |
| --- | --- |

(244)

Nagu eespool selgitatud (vt põhjendus 29) oli Oltchimi võimalik 2012. aastal tootmine taastada tänu CET Govora ja Salromi otsusele jätkata Oltchimile tarnimist, vaatamata võlgade tasumata jätmisele.

| (245) | Komisjon väljendas kahtlust, kas turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks teinud samasugused otsused nagu need kaks riigile kuuluvat ettevõtet, pidades silmas Oltchimi majanduslikke raskusi. |
| --- | --- |

(245)

Komisjon väljendas kahtlust, kas turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks teinud samasugused otsused nagu need kaks riigile kuuluvat ettevõtet, pidades silmas Oltchimi majanduslikke raskusi.

| (246) | Uurimisetapis esitas Rumeenia põhjendatud argumente ühelt poolt Salromi ja CET Govora ning teiselt poolt Oltchimi vastastikuse tehnoloogilise sõltuvuse kohta. Neid argumente on toetanud ka kolmandad isikud, nagu Oltchimi ja CET Govora maksejõuetushaldurid, ning need võib kokku võtta, nagu kirjeldatud allpool.






  a) | Vâlcea tööstusplatvormil on neli suurt osalist: Oltchim, CET Govora, Uzinele Sodice Govora ja Salrom. Nende tegevus on omavahel tehnoloogiliselt sõltuv, sest nad on samal ajal üksteise tarnijad ja kommunaalteenuste tarbijad. |
| --- | --- | --- |

(246)

Uurimisetapis esitas Rumeenia põhjendatud argumente ühelt poolt Salromi ja CET Govora ning teiselt poolt Oltchimi vastastikuse tehnoloogilise sõltuvuse kohta. Neid argumente on toetanud ka kolmandad isikud, nagu Oltchimi ja CET Govora maksejõuetushaldurid, ning need võib kokku võtta, nagu kirjeldatud allpool.

a)

Vâlcea tööstusplatvormil on neli suurt osalist: Oltchim, CET Govora, Uzinele Sodice Govora ja Salrom. Nende tegevus on omavahel tehnoloogiliselt sõltuv, sest nad on samal ajal üksteise tarnijad ja kommunaalteenuste tarbijad.

| b) | Salrom tarnib Oltchimile soolalahust ja kriiti ning Oltchim tarnib Salromile tööstusvett, mida on vaja soola lahustamiseks maapinna kihtides. Salromi teine soolalahuse klient on Uzinele Sodice Govora. Soolalahuse ja tööstusveega varustamine toimub Salromi ja Oltchimi vahel kaht tarnijat/tarbijat ühendavate torude kaudu. |
| --- | --- |

b)

Salrom tarnib Oltchimile soolalahust ja kriiti ning Oltchim tarnib Salromile tööstusvett, mida on vaja soola lahustamiseks maapinna kihtides. Salromi teine soolalahuse klient on Uzinele Sodice Govora. Soolalahuse ja tööstusveega varustamine toimub Salromi ja Oltchimi vahel kaht tarnijat/tarbijat ühendavate torude kaudu.

| c) | CET Govora varustab Oltchimit elektri ja auruga ning saab Oltchimilt toorvett, mida vajatakse tootmisprotsessis. Samuti varustab CET Govora elektri ja auruga ettevõtjat Uzinele Sodice Govora ning auru tarnitakse ka Râmnicu Vâlcea omavalitsusele linna kütmise eesmärgil. Uzinele Sodice Govora ja Oltchim on CET Govora tarnitava auru ja Salromi tarnitava soola puhul valikuvõimalusteta kliendid. Seevastu CET Govora tegevus sõltus Oltchimilt saadavast tööstusveest (105). |
| --- | --- |

c)

CET Govora varustab Oltchimit elektri ja auruga ning saab Oltchimilt toorvett, mida vajatakse tootmisprotsessis. Samuti varustab CET Govora elektri ja auruga ettevõtjat Uzinele Sodice Govora ning auru tarnitakse ka Râmnicu Vâlcea omavalitsusele linna kütmise eesmärgil. Uzinele Sodice Govora ja Oltchim on CET Govora tarnitava auru ja Salromi tarnitava soola puhul valikuvõimalusteta kliendid. Seevastu CET Govora tegevus sõltus Oltchimilt saadavast tööstusveest (105).

105

| (247) | Salromi kohta väidab Rumeenia, et ettevõtja sattus olukorda, kus ta pidi valima, kas säilitada oma äritegevus või lõpetada see Oltchimi osutatud kommunaalteenuste puudumise tõttu. Oltchimi kadumine oleks tähendanud ka teise Salromi kliendi, Uzinele Sodice Govora kadumist ning seega negatiivseid tagajärgi CET Govorale. |
| --- | --- |

(247)

Salromi kohta väidab Rumeenia, et ettevõtja sattus olukorda, kus ta pidi valima, kas säilitada oma äritegevus või lõpetada see Oltchimi osutatud kommunaalteenuste puudumise tõttu. Oltchimi kadumine oleks tähendanud ka teise Salromi kliendi, Uzinele Sodice Govora kadumist ning seega negatiivseid tagajärgi CET Govorale.

| (248) | CET Govora kohta väidab Rumeenia, et polnud olemas praktilist lahendust, kuidas ta oleks saanud Oltchimit kui tööstusauru ostjat asendada. Kui CET Govora oleks lõpetanud auru tarnimise kahele valikuvõimalusteta kliendile (arvestades asjaolu, et aur on elektritootmise kõrvaltoode), oleks ainus variant olnud selle täielik kadu atmosfääri paiskamise kaudu. Seega väidab Rumeenia, et majanduslikust seisukohast oleks iga CET Govora olukorras ettevõtja otsustanud muuta auru võlgadeks selle asemel, et see atmosfääri paisata, mis juhul selle väärtus võib täielikult kaduda. |
| --- | --- |

(248)

CET Govora kohta väidab Rumeenia, et polnud olemas praktilist lahendust, kuidas ta oleks saanud Oltchimit kui tööstusauru ostjat asendada. Kui CET Govora oleks lõpetanud auru tarnimise kahele valikuvõimalusteta kliendile (arvestades asjaolu, et aur on elektritootmise kõrvaltoode), oleks ainus variant olnud selle täielik kadu atmosfääri paiskamise kaudu. Seega väidab Rumeenia, et majanduslikust seisukohast oleks iga CET Govora olukorras ettevõtja otsustanud muuta auru võlgadeks selle asemel, et see atmosfääri paisata, mis juhul selle väärtus võib täielikult kaduda.

| (249) | Lisaks tehnoloogilise sõltuvuse rõhutamisele väitis Rumeenia, et CET Govora ja Salromi tehtud otsused jätkata tarneid Oltchimile olid põhjendatud ja kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, sest mõlema ettevõtja uued (st pärast 2012. aasta septembrit antud) võlad on tagatud. |
| --- | --- |

(249)

Lisaks tehnoloogilise sõltuvuse rõhutamisele väitis Rumeenia, et CET Govora ja Salromi tehtud otsused jätkata tarneid Oltchimile olid põhjendatud ja kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, sest mõlema ettevõtja uued (st pärast 2012. aasta septembrit antud) võlad on tagatud.

| (250) | Samuti viitab Rumeenia sellele, et CET Govora ja Salromi otsused tarnida Oltchimi tegevuse taastamiseks vajalikku toorainet sarnanevad otsustega, mida tegid eraettevõtjad, nagu Bulrom Gas Impex, SC Arelco Power, Ciech Chemical Group, Tricon, Alum, MFC Commodities, Chemimplex. Selline otsus oleks põhinenud tõenäosusel, et võlast saadakse tagasi suurem osa siis, kui tegevus taastatakse, ettevõtja muutub elujõuliseks ja hilisem müük on edukas. |
| --- | --- |

(250)

Samuti viitab Rumeenia sellele, et CET Govora ja Salromi otsused tarnida Oltchimi tegevuse taastamiseks vajalikku toorainet sarnanevad otsustega, mida tegid eraettevõtjad, nagu Bulrom Gas Impex, SC Arelco Power, Ciech Chemical Group, Tricon, Alum, MFC Commodities, Chemimplex. Selline otsus oleks põhinenud tõenäosusel, et võlast saadakse tagasi suurem osa siis, kui tegevus taastatakse, ettevõtja muutub elujõuliseks ja hilisem müük on edukas.

| (251) | Seoses Salromi ja CET Govora ning Oltchimi vastastikuse tehnoloogilise sõltuvusega ei vaidlusta komisjon põhimõtteliselt Rumeenia argumentide põhjendatust. |
| --- | --- |

(251)

Seoses Salromi ja CET Govora ning Oltchimi vastastikuse tehnoloogilise sõltuvusega ei vaidlusta komisjon põhimõtteliselt Rumeenia argumentide põhjendatust.

| (252) | Komisjoni ei saa aga nõustuda Rumeenia seisukohaga, et CET Govora käitumine oli kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. Seda on täpsemalt selgitatud allpool. |
| --- | --- |

(252)

Komisjoni ei saa aga nõustuda Rumeenia seisukohaga, et CET Govora käitumine oli kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. Seda on täpsemalt selgitatud allpool.

| (253) | Nagu näidatud tabelis 7 allpool, suurenesid Salromi nõuded Oltchimi vastu 2012. aasta oktoobri ja 2013. aasta jaanuari vahel 15 miljoni Rumeenia leu võrra (umbes 3 miljonit eurot). Nagu näidatud tabelis 8, suurenesid samal ajal ka CET Govora nõuded Oltchimi vastu – 52 miljoni Rumeenia leu võrra (umbes 12 miljonit eurot), millest 27 miljonit Rumeenia leud (umbes 6 miljonit eurot) moodustasid viivised. |
| --- | --- |

(253)

Nagu näidatud tabelis 7 allpool, suurenesid Salromi nõuded Oltchimi vastu 2012. aasta oktoobri ja 2013. aasta jaanuari vahel 15 miljoni Rumeenia leu võrra (umbes 3 miljonit eurot). Nagu näidatud tabelis 8, suurenesid samal ajal ka CET Govora nõuded Oltchimi vastu – 52 miljoni Rumeenia leu võrra (umbes 12 miljonit eurot), millest 27 miljonit Rumeenia leud (umbes 6 miljonit eurot) moodustasid viivised.

| (254) | Vastavalt Rumeenia esitatud uusimale teabele varustas CET Govora Oltchimit ajavahemikul 2012. aasta septembrist 2013. aasta jaanuarini gaasi ja auruga umbes 50 miljoni Rumeenia leu väärtuses, kuid Oltchimilt saadud maksete summa oli samal ajavahemikul ainult umbes 8 miljonit Rumeenia leud (106). Kuigi ühest küljest väidab Rumeenia, et viivised summas 27 miljonit Rumeenia leud vastasid suuremale võlale, mis kogunes pikemal ajavahemikul alates 2008. aasta veebruarist kuni 2012. aasta detsembrini, ei suutnud ta teisest küljest esitada usaldusväärseid arvnäitajaid täpsete viiviste kohta, mis vastavad kogunenud võlale hinnataval ajavahemikul alates 2012. aasta septembrist kuni 2013. aasta jaanuarini (107).

  Tabel 7


  Muutused Oltchimi kohustustes Salromi ees









  Kirjeldus | Koguvõlg | Millest: |
| --- | --- | --- | --- |
| RON | Tootetarned | Viivised |
| I. | Võlg 24. oktoobril 2012 |

(254)

Vastavalt Rumeenia esitatud uusimale teabele varustas CET Govora Oltchimit ajavahemikul 2012. aasta septembrist 2013. aasta jaanuarini gaasi ja auruga umbes 50 miljoni Rumeenia leu väärtuses, kuid Oltchimilt saadud maksete summa oli samal ajavahemikul ainult umbes 8 miljonit Rumeenia leud (106). Kuigi ühest küljest väidab Rumeenia, et viivised summas 27 miljonit Rumeenia leud vastasid suuremale võlale, mis kogunes pikemal ajavahemikul alates 2008. aasta veebruarist kuni 2012. aasta detsembrini, ei suutnud ta teisest küljest esitada usaldusväärseid arvnäitajaid täpsete viiviste kohta, mis vastavad kogunenud võlale hinnataval ajavahemikul alates 2012. aasta septembrist kuni 2013. aasta jaanuarini (107).

106

107

Tabel 7

Tabel 7

Muutused Oltchimi kohustustes Salromi ees

Muutused Oltchimi kohustustes Salromi ees

Kirjeldus

Koguvõlg

Millest:

RON

Tootetarned

Viivised

I.

Võlg 24. oktoobril 2012

15 729 325,14

15 729 325,14

15 383 302,06

346 050,08

| II. | Võlg 30. jaanuaril 2013 |
| --- | --- |

II.

Võlg 30. jaanuaril 2013

30 860 560,64

17 262 141,93

13 598 418,71

| III. | Vahe (II – I) |
| --- | --- |

III.

Vahe (II – I)

15 131 235,55

1 878 839,87

13 252 368,63

Allikas: Rominsolvi ja BDO märkused algatamisotsuse kohta, lk 34.

Allikas:

Tabel 8

Tabel 8

Muutused Oltchimi kohustustes CET Govora ees

Muutused Oltchimi kohustustes CET Govora ees

| Kirjeldus | Koguvõlg | Millest: |
| --- | --- | --- |
| RON | Elekter | Aur | Viivised |
| I. | Võlg 24. oktoobril 2012 |

Kirjeldus

Koguvõlg

Millest:

RON

Elekter

Aur

Viivised

I.

Võlg 24. oktoobril 2012

84 543 999,44

84 543 999,44

1 181 003,76

83 362 995,68

| II. | Võlg 30. jaanuaril 2013 |
| --- | --- |

II.

Võlg 30. jaanuaril 2013

136 899 918,98

22 530 599,80

86 958 973,79

27 410 345,39

| III. | Ajavahemikul tekkinud vahe (II – I) |
| --- | --- |

III.

Ajavahemikul tekkinud vahe (II – I)

52 355 919,54

21 349 596,04

21 349 596,04

3 595 978,11

3 595 978,11

27 410 345,39

Allikas: Rominsolvi ja BDO märkused algatamisotsuse kohta, lk 33.

Allikas:

| (255) | Igal juhul leiab komisjon kogutud teabe põhjal, et Salrom ja CET Govora lähenesid Oltchimile täiesti erinevalt. |
| --- | --- |

(255)

Igal juhul leiab komisjon kogutud teabe põhjal, et Salrom ja CET Govora lähenesid Oltchimile täiesti erinevalt.

| (256) | Salromi kohta märgib komisjon, et äriühing tegi otsuse jätkata tarneid Oltchimile (viimase tegevuse taastamiseks 2012. aasta oktoobris) üksnes pärast seda, kui ta oli taganud oma tarnete eest tasu saamise ettemaksete nõudmisega. Soolalahuse tarnimise jätkamise ja võla tasumise edasilükkamise tingimusena nõudis Salrom kinnisvaratagatise esitamist, mille kiitsid heaks juhatus ja seejärel aktsionäride erakorraline üldkoosolek 6. novembril 2012. |
| --- | --- |

(256)

Salromi kohta märgib komisjon, et äriühing tegi otsuse jätkata tarneid Oltchimile (viimase tegevuse taastamiseks 2012. aasta oktoobris) üksnes pärast seda, kui ta oli taganud oma tarnete eest tasu saamise ettemaksete nõudmisega. Soolalahuse tarnimise jätkamise ja võla tasumise edasilükkamise tingimusena nõudis Salrom kinnisvaratagatise esitamist, mille kiitsid heaks juhatus ja seejärel aktsionäride erakorraline üldkoosolek 6. novembril 2012.

| (257) | CET Govora kohta märgib komisjon, et erinevalt Salromist ei kehtestanud äriühing sellist ettemaksete tegemise tingimust tarnete jätkamise suhtes ega kinnisvaratagatise tingimust varasemate võlgade suhtes, mis Oltchimil tema ees olid. |
| --- | --- |

(257)

CET Govora kohta märgib komisjon, et erinevalt Salromist ei kehtestanud äriühing sellist ettemaksete tegemise tingimust tarnete jätkamise suhtes ega kinnisvaratagatise tingimust varasemate võlgade suhtes, mis Oltchimil tema ees olid.

| (258) | Euroinsoli (CET Govora maksejõuetushaldur) aruande kohaselt kiitis CET Govora juhtkond heaks ärisuhete jätkamise klientidega nagu Oltchim, tehes allahindlusi või pakkudes võimalust maksta osadena: selle tulemusel suurenesid CET Govora nõuded 136 miljonilt Rumeenia leult Oltchimi maksejõuetusmenetluse alguses maksejõuetusmenetluse jooksul (1. jaanuarist 2013 kuni 30. juunini 2016) veel 44 miljoni Rumeenia leu võrra. |
| --- | --- |

(258)

Euroinsoli (CET Govora maksejõuetushaldur) aruande kohaselt kiitis CET Govora juhtkond heaks ärisuhete jätkamise klientidega nagu Oltchim, tehes allahindlusi või pakkudes võimalust maksta osadena: selle tulemusel suurenesid CET Govora nõuded 136 miljonilt Rumeenia leult Oltchimi maksejõuetusmenetluse alguses maksejõuetusmenetluse jooksul (1. jaanuarist 2013 kuni 30. juunini 2016) veel 44 miljoni Rumeenia leu võrra.

| (259) | Samuti näitab CET Govora maksejõuetushalduri aruanne, et 1. jaanuari 2008 ja 30. juuni 2016 vahel varustas äriühing Oltchimit elektri ja tööstusauruga pidevalt tootmiskuludest väiksemate hindadega (mistõttu ta kandis sel ajavahemikul 103,3 miljoni Rumeenia leu (23,9 miljoni euro) suurust kahjumit). Õigupoolest järeldatakse aruandes, et sellised tarnelepingud Oltchimiga on üks CET Govora enda maksejõuetuse peamistest põhjustest. Oltchimile osutatavate kommunaalteenuste hinna allalöömisest tulenev kogukahjum oli 91 miljonit eurot, sest Oltchim kattis üksnes 60 % teenuste omahinnast. |
| --- | --- |

(259)

Samuti näitab CET Govora maksejõuetushalduri aruanne, et 1. jaanuari 2008 ja 30. juuni 2016 vahel varustas äriühing Oltchimit elektri ja tööstusauruga pidevalt tootmiskuludest väiksemate hindadega (mistõttu ta kandis sel ajavahemikul 103,3 miljoni Rumeenia leu (23,9 miljoni euro) suurust kahjumit). Õigupoolest järeldatakse aruandes, et sellised tarnelepingud Oltchimiga on üks CET Govora enda maksejõuetuse peamistest põhjustest. Oltchimile osutatavate kommunaalteenuste hinna allalöömisest tulenev kogukahjum oli 91 miljonit eurot, sest Oltchim kattis üksnes 60 % teenuste omahinnast.

| (260) | Otsuse, et CET Govora peaks jätkama tarneid Oltchimile püüdmata läbirääkimisi pidada ja võtmata meetmeid, et kaitsta oma nõudeid Oltchimi vastu, (108) tegi Vâlcea maavolikogu (109) avaliku poliitikaga seotud kaalutlustel, mida turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja poleks arvesse võtnud (110). Nende maavolikogu otsustega kaasnes CET Govora maksejõuetus, nagu kirjeldas CET Govora maksejõuetushaldur. See viitab sellele, et need otsused polnud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. |
| --- | --- |

(260)

Otsuse, et CET Govora peaks jätkama tarneid Oltchimile püüdmata läbirääkimisi pidada ja võtmata meetmeid, et kaitsta oma nõudeid Oltchimi vastu, (108) tegi Vâlcea maavolikogu (109) avaliku poliitikaga seotud kaalutlustel, mida turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja poleks arvesse võtnud (110). Nende maavolikogu otsustega kaasnes CET Govora maksejõuetus, nagu kirjeldas CET Govora maksejõuetushaldur. See viitab sellele, et need otsused polnud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega.

108

109

110

| (261) | Nagu PCC tsiteeris põhjenduses 133, märgib CET Govora maksejõuetushaldur ühtlasi, et „CET Govora otsus tarnida Oltchimile elektrienergiat polnud majanduslikult põhjendatud, see oli poliitiliselt ajendatud ja kujutas endast suurepärast näidet sellest, kuidas võlgniku juhtimisse poliitiliselt sekkutakse [...].“ Sama maksejõuetushaldur teatas ühtlasi, (111) et „Oltchim kasutas CET Govorat enam kui kümme aastat ära. Kirp ei suuda elevanti toita. Sellest piisab, et ta kaotas reorganiseerimise kava kaudu 136 miljonit [Rumeenia leud]. See tähendab umbes 35 miljonit eurot, mida me oleks saanud kasutada, et uuendada masinaid, käitisi ja seadmeid, mille tööiga on üle 30 aasta ning mille optimaalset tööaega on juba ületatud.“ |
| --- | --- |

(261)

Nagu PCC tsiteeris põhjenduses 133, märgib CET Govora maksejõuetushaldur ühtlasi, et „CET Govora otsus tarnida Oltchimile elektrienergiat polnud majanduslikult põhjendatud, see oli poliitiliselt ajendatud ja kujutas endast suurepärast näidet sellest, kuidas võlgniku juhtimisse poliitiliselt sekkutakse [...].“ Sama maksejõuetushaldur teatas ühtlasi, (111) et „Oltchim kasutas CET Govorat enam kui kümme aastat ära. Kirp ei suuda elevanti toita. Sellest piisab, et ta kaotas reorganiseerimise kava kaudu 136 miljonit [Rumeenia leud]. See tähendab umbes 35 miljonit eurot, mida me oleks saanud kasutada, et uuendada masinaid, käitisi ja seadmeid, mille tööiga on üle 30 aasta ning mille optimaalset tööaega on juba ületatud.“

CET Govora otsus tarnida Oltchimile elektrienergiat polnud majanduslikult põhjendatud, see oli poliitiliselt ajendatud ja kujutas endast suurepärast näidet sellest, kuidas võlgniku juhtimisse poliitiliselt sekkutakse [...].

111

Oltchim kasutas CET Govorat enam kui kümme aastat ära. Kirp ei suuda elevanti toita. Sellest piisab, et ta kaotas reorganiseerimise kava kaudu 136 miljonit [Rumeenia leud]. See tähendab umbes 35 miljonit eurot, mida me oleks saanud kasutada, et uuendada masinaid, käitisi ja seadmeid, mille tööiga on üle 30 aasta ning mille optimaalset tööaega on juba ületatud.

| (262) | Peale selle rõhutas CET Govora maksejõuetushaldur, et
  „CET Govora toetas alati Oltchim SA tootmisprotsessi, osutades kommunaalteenuseid (tööstusaur ja elektrienergia) tootmiskuludest madalamate hindadega [...]. CET Govora oli ainus ettevõtja, kes jätkas elektrienergia ja tööstusauru tarnimist Oltchimile, võttes seega mitte üksnes makseviivituse riski, vaid ka suurema riski muutuda ise maksejõuetuks [...]. [CET Govora juhtkond] pole võtnud kindlaid meetmeid nõuete täitmisele pööramiseks ega ennetusmeetmeid, [...] mis hõlmavad näiteks maksejõuetuses olevate võlgnike hoiatamist auru ja elektrienergia tarnete piiramise või täieliku peatamise eest [...], ega äärmuslikke meetmeid, mis on asjakohased, kui esineb märke, et olemas on oht nõuded kaotada; need meetmed hõlmavad uusi läbirääkimisi tarnetingimuste ja hindade üle ning tingimuse kehtestamist, et tarnete toimumiseks tuleb tagasimaksmata võlg tasuda“. Samuti leidsime konkreetse olukorra, kus Alpha Banki nõue Oltchimi vastu summas 2,5 miljonit Rumeenia leud võeti üle nimiväärtusega, kuigi reorganiseerimise kavas oli ette nähtud selle maksmine üksnes 70 % ulatuses. [...] Seega on Oltchimi maksejõuetus veel üks CET Govora maksejõuetuse põhjustest [...]. Võttes arvesse väikest, peaaegu olematut võimalust, et Oltchim reorganiseerimise kava esitatud müügihinnaga 306 miljonit eurot erastatakse, jäi CET Govora ilma ka 30 % nõudest, mille ta Oltchimi varade ja kohustuste ülevaate jaoks esitas.“ Nagu rõhutatud tol ajal Rumeenia ajakirjanduses, (112) viitasid mitmesugused avaldused ühtlasi sellele, et peamine ajend Oltchimile tarnimise jätkamiseks oli vältida umbes 2 300 töötaja koondamist ja sellega kaasnevat sotsiaalset katastroofi piirkonnas. Ükski neist põhjustest pole tavapärastes turutingimustes kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. |
| --- | --- |

(262)

Peale selle rõhutas CET Govora maksejõuetushaldur, et
  „CET Govora toetas alati Oltchim SA tootmisprotsessi, osutades kommunaalteenuseid (tööstusaur ja elektrienergia) tootmiskuludest madalamate hindadega [...]. CET Govora oli ainus ettevõtja, kes jätkas elektrienergia ja tööstusauru tarnimist Oltchimile, võttes seega mitte üksnes makseviivituse riski, vaid ka suurema riski muutuda ise maksejõuetuks [...]. [CET Govora juhtkond] pole võtnud kindlaid meetmeid nõuete täitmisele pööramiseks ega ennetusmeetmeid, [...] mis hõlmavad näiteks maksejõuetuses olevate võlgnike hoiatamist auru ja elektrienergia tarnete piiramise või täieliku peatamise eest [...], ega äärmuslikke meetmeid, mis on asjakohased, kui esineb märke, et olemas on oht nõuded kaotada; need meetmed hõlmavad uusi läbirääkimisi tarnetingimuste ja hindade üle ning tingimuse kehtestamist, et tarnete toimumiseks tuleb tagasimaksmata võlg tasuda“. Samuti leidsime konkreetse olukorra, kus Alpha Banki nõue Oltchimi vastu summas 2,5 miljonit Rumeenia leud võeti üle nimiväärtusega, kuigi reorganiseerimise kavas oli ette nähtud selle maksmine üksnes 70 % ulatuses. [...] Seega on Oltchimi maksejõuetus veel üks CET Govora maksejõuetuse põhjustest [...]. Võttes arvesse väikest, peaaegu olematut võimalust, et Oltchim reorganiseerimise kava esitatud müügihinnaga 306 miljonit eurot erastatakse, jäi CET Govora ilma ka 30 % nõudest, mille ta Oltchimi varade ja kohustuste ülevaate jaoks esitas.“ Nagu rõhutatud tol ajal Rumeenia ajakirjanduses, (112) viitasid mitmesugused avaldused ühtlasi sellele, et peamine ajend Oltchimile tarnimise jätkamiseks oli vältida umbes 2 300 töötaja koondamist ja sellega kaasnevat sotsiaalset katastroofi piirkonnas. Ükski neist põhjustest pole tavapärastes turutingimustes kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega.

„CET Govora toetas alati Oltchim SA tootmisprotsessi, osutades kommunaalteenuseid (tööstusaur ja elektrienergia) tootmiskuludest madalamate hindadega [...]. CET Govora oli ainus ettevõtja, kes jätkas elektrienergia ja tööstusauru tarnimist Oltchimile, võttes seega mitte üksnes makseviivituse riski, vaid ka suurema riski muutuda ise maksejõuetuks [...]. [CET Govora juhtkond] pole võtnud kindlaid meetmeid nõuete täitmisele pööramiseks ega ennetusmeetmeid, [...] mis hõlmavad näiteks maksejõuetuses olevate võlgnike hoiatamist auru ja elektrienergia tarnete piiramise või täieliku peatamise eest [...], ega äärmuslikke meetmeid, mis on asjakohased, kui esineb märke, et olemas on oht nõuded kaotada; need meetmed hõlmavad uusi läbirääkimisi tarnetingimuste ja hindade üle ning tingimuse kehtestamist, et tarnete toimumiseks tuleb tagasimaksmata võlg tasuda“. Samuti leidsime konkreetse olukorra, kus Alpha Banki nõue Oltchimi vastu summas 2,5 miljonit Rumeenia leud võeti üle nimiväärtusega, kuigi reorganiseerimise kavas oli ette nähtud selle maksmine üksnes 70 % ulatuses. [...] Seega on Oltchimi maksejõuetus veel üks CET Govora maksejõuetuse põhjustest [...]. Võttes arvesse väikest, peaaegu olematut võimalust, et Oltchim reorganiseerimise kava esitatud müügihinnaga 306 miljonit eurot erastatakse, jäi CET Govora ilma ka 30 % nõudest, mille ta Oltchimi varade ja kohustuste ülevaate jaoks esitas

112

| (263) | Seetõttu leiab komisjon, et 2. meetme puhul saab Oltchim valikulise eelise seoses CET Govoraga, aga mitte seoses Salromiga. Tagasinõutavat eelist, mille CET Govora andis Oltchimile oma nõuete ebapiisava kaitse kaudu (st kuna ta ei muutnud eeltingimuseks varasemate nõuete tasumist, ei nõudnud varasemate võlgade kinnisvaratagatisi nagu Salrom ega seadnud tarnete jätkamise tingimuseks ettemaksete tegemist) kajastab viiviste summa, mis näitab raha ajaväärtust seoses sellega, et CET Govora ei pööranud oma nõudeid Oltchimi vastu täitmisele ja otsustas ajavahemikul 2012. aasta septembrist 2013. aasta jaanuarini jätkata tarneid Oltchimile. Nagu juba selgitatud põhjendustes 253 ja 254 eespool, moodustasid sellised viivised Rominsolvi ja BDO esitatud teabe põhjal umbes 27 miljonit Rumeenia leud (umbes 6 miljonit eurot). Arvnäitajad, mille Rumeenia hiljem esitas, ei näidanud aga selgelt täpset summat, mis hinnatud ajavahemikule vastab. |
| --- | --- |

(263)

Seetõttu leiab komisjon, et 2. meetme puhul saab Oltchim valikulise eelise seoses CET Govoraga, aga mitte seoses Salromiga. Tagasinõutavat eelist, mille CET Govora andis Oltchimile oma nõuete ebapiisava kaitse kaudu (st kuna ta ei muutnud eeltingimuseks varasemate nõuete tasumist, ei nõudnud varasemate võlgade kinnisvaratagatisi nagu Salrom ega seadnud tarnete jätkamise tingimuseks ettemaksete tegemist) kajastab viiviste summa, mis näitab raha ajaväärtust seoses sellega, et CET Govora ei pööranud oma nõudeid Oltchimi vastu täitmisele ja otsustas ajavahemikul 2012. aasta septembrist 2013. aasta jaanuarini jätkata tarneid Oltchimile. Nagu juba selgitatud põhjendustes 253 ja 254 eespool, moodustasid sellised viivised Rominsolvi ja BDO esitatud teabe põhjal umbes 27 miljonit Rumeenia leud (umbes 6 miljonit eurot). Arvnäitajad, mille Rumeenia hiljem esitas, ei näidanud aga selgelt täpset summat, mis hinnatud ajavahemikule vastab.

Tagasinõutavat eelist, mille CET Govora andis Oltchimile

summa

6.1.2.3.   3. meede: AAAS ja riigile kuuluvad ettevõtted (eelkõige Electrica, Salrom, CET Govora, riigi veevarude haldusamet) – võlgade kustutamine 2015. aastal reorganiseerimise kava raames

3. meede: AAAS ja riigile kuuluvad ettevõtted (eelkõige Electrica, Salrom, CET Govora, riigi veevarude haldusamet) – võlgade kustutamine 2015. aastal reorganiseerimise kava raames

A)   Võrdlus, mille AAAS ja riigile kuuluvad ettevõtted reorganiseerimise kava ja likvideerimisstsenaariumi vahel ellu viisid, oli vigane ja põhines vääradel kaalutlustel, mida turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja poleks arvesse võtnud

Võrdlus, mille AAAS ja riigile kuuluvad ettevõtted reorganiseerimise kava ja likvideerimisstsenaariumi vahel ellu viisid, oli vigane ja põhines vääradel kaalutlustel, mida turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja poleks arvesse võtnud

| (264) | Nagu selgitatud põhjendustes 51–73, hõlmas kohtu määratud pankrotihaldurite koostatud kava – mida arutati 9. märtsil 2015 ja mille Oltchimi võlausaldajad heaks kiitsid – Oltchimi võlausaldajate täielikku või märkimisväärset võlgade sissenõudmisest loobumist, sest Oltchim SPV eeldatav müügihind polnud piisav Oltchim SA koguvõla katmiseks. |
| --- | --- |

(264)

Nagu selgitatud põhjendustes 51–73, hõlmas kohtu määratud pankrotihaldurite koostatud kava – mida arutati 9. märtsil 2015 ja mille Oltchimi võlausaldajad heaks kiitsid – Oltchimi võlausaldajate täielikku või märkimisväärset võlgade sissenõudmisest loobumist, sest Oltchim SPV eeldatav müügihind polnud piisav Oltchim SA koguvõla katmiseks.

| (265) | Eelkõige eelistades

  de facto
   (113)
  tervikuna müüki ja võrreldes seda stsenaariumi üksnes Oltchimi täieliku likvideerimisega, ei käitunud AAAS turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana. Rumeenia õiguse (114) kohaselt olid AAASil õiguslikud vahendid oma reorganiseerimise kava esitamiseks, sest AAASi nõuded (eraldi ja koos muude riigile kuuluvate ettevõtetega) moodustasid enam kui 20 % nõuetest Oltchimi vastu; turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks seda teinud, et tagasisaadavate nõuete summat maksimeerida. Sellises olukorras oleks turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja hinnanud alternatiivi müüa ettevõtja funktsionaalsete varakogumitena ja selle alternatiivi valinud. See kolmas variant pakkus paremaid eduvõimalusi kui kava, eelkõige arvestades 2001., 2003., 2006., 2007., 2008. ja 2012. aasta kuut ebaõnnestunud katset erastada Oltchim sarnasel viisil tervikuna müügiga, mis oli reorganiseerimise kava ette nähtud Oltchim SPV kaudu: kavandatud reorganiseerimise kava hõlmas vara, töötajate ja lepingute üleminekut eriotstarbelisele ettevõtjale ning sarnanes seega varasemate katsetega. |
| --- | --- |

(265)

Eelkõige eelistades

  de facto
   (113)
  tervikuna müüki ja võrreldes seda stsenaariumi üksnes Oltchimi täieliku likvideerimisega, ei käitunud AAAS turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana. Rumeenia õiguse (114) kohaselt olid AAASil õiguslikud vahendid oma reorganiseerimise kava esitamiseks, sest AAASi nõuded (eraldi ja koos muude riigile kuuluvate ettevõtetega) moodustasid enam kui 20 % nõuetest Oltchimi vastu; turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks seda teinud, et tagasisaadavate nõuete summat maksimeerida. Sellises olukorras oleks turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja hinnanud alternatiivi müüa ettevõtja funktsionaalsete varakogumitena ja selle alternatiivi valinud. See kolmas variant pakkus paremaid eduvõimalusi kui kava, eelkõige arvestades 2001., 2003., 2006., 2007., 2008. ja 2012. aasta kuut ebaõnnestunud katset erastada Oltchim sarnasel viisil tervikuna müügiga, mis oli reorganiseerimise kava ette nähtud Oltchim SPV kaudu: kavandatud reorganiseerimise kava hõlmas vara, töötajate ja lepingute üleminekut eriotstarbelisele ettevõtjale ning sarnanes seega varasemate katsetega.

Eelkõige eelistades

de facto

113

tervikuna müüki ja võrreldes seda stsenaariumi üksnes Oltchimi täieliku likvideerimisega, ei käitunud AAAS turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana.

114

tervikuna müügiga

| (266) | See alternatiiv oleks suurendanud võlausaldajate jaoks eeldatavalt tagasisaadavaid summasid, võimaldades suuremat hulka pakkumiste kombinatsioone, välistamata seejuures võimalust, et Oltchimi ostab üks ostja, ega võimalust, et selle protsessi raames müüakse osa Oltchimist ühel ajal osade kaupa, tuginedes huvile, mida pakkujad menetluse varases etapis müügiks pakutavate varakogumite suhtes väljendavad. Seega oleks eeldatav tulu avatud ja läbipaistvast müügist varakogumitena saanud olla ainult suurem kui äärmiselt ebakindel tulu tervikuna erastamisest, mis oli reorganiseerimise kavas ette nähtud, ning suurem kui likvideerimistulu. |
| --- | --- |

(266)

See alternatiiv oleks suurendanud võlausaldajate jaoks eeldatavalt tagasisaadavaid summasid, võimaldades suuremat hulka pakkumiste kombinatsioone, välistamata seejuures võimalust, et Oltchimi ostab üks ostja, ega võimalust, et selle protsessi raames müüakse osa Oltchimist ühel ajal osade kaupa, tuginedes huvile, mida pakkujad menetluse varases etapis müügiks pakutavate varakogumite suhtes väljendavad. Seega oleks eeldatav tulu avatud ja läbipaistvast müügist varakogumitena saanud olla ainult suurem kui äärmiselt ebakindel tulu tervikuna erastamisest, mis oli reorganiseerimise kavas ette nähtud, ning suurem kui likvideerimistulu.

| (267) | Kui vaadata likvideerimisstsenaariumi ja kavandatud reorganiseerimise kava ekslikult piiratud võrdlust (kuna välistatud oli avatud läbipaistev müük varakogumitena), mille Rominsolv ja BDO tegid ja millele avaliku sektori võlausaldajad tuginesid, ilmneb, et võrdlus on vigane, sest:






  a) | võlausaldajad, kes reorganiseerimise kava heaks kiitsid, hindasid kavaga kaasnevat tulu üle ja likvideerimismenetluse tulemused olid palju kindlamad kui kava oodatavad tulemused ning |
| --- | --- | --- |

(267)

Kui vaadata likvideerimisstsenaariumi ja kavandatud reorganiseerimise kava ekslikult piiratud võrdlust (kuna välistatud oli avatud läbipaistev müük varakogumitena), mille Rominsolv ja BDO tegid ja millele avaliku sektori võlausaldajad tuginesid, ilmneb, et võrdlus on vigane, sest:

a)

võlausaldajad, kes reorganiseerimise kava heaks kiitsid, hindasid kavaga kaasnevat tulu üle ja likvideerimismenetluse tulemused olid palju kindlamad kui kava oodatavad tulemused ning

| b) | ka likvideerimistulu hinnati valesti. |
| --- | --- |

b)

ka likvideerimistulu hinnati valesti.

| (268) | Võlausaldajad, kes reorganiseerimise kava heaks kiitsid, hindasid kava eeliseid üle järgmistel põhjustel.






  a) | Kavas ette nähtud edukas müük oli ebatõenäoline, kui võtta arvesse arvukaid varasemaid katseid Oltchimit erastada. Kui kava kohta ettepanek tehti ja kava heaks kiideti, polnud olemas investorit ega usaldusväärset teavet võimaliku hinna kohta, vaatamata pakkumiste tegemise tähtaja mitmele pikendamisele ajavahemikul 31. jaanuarist12. detsembrini 2014. |
| --- | --- | --- |

(268)

Võlausaldajad, kes reorganiseerimise kava heaks kiitsid, hindasid kava eeliseid üle järgmistel põhjustel.

a)

Kavas ette nähtud edukas müük oli ebatõenäoline, kui võtta arvesse arvukaid varasemaid katseid Oltchimit erastada. Kui kava kohta ettepanek tehti ja kava heaks kiideti, polnud olemas investorit ega usaldusväärset teavet võimaliku hinna kohta, vaatamata pakkumiste tegemise tähtaja mitmele pikendamisele ajavahemikul 31. jaanuarist12. detsembrini 2014.

| b) | Rumeenia vaidlustab PCC seisukoha, et Oltchimi finantsseisund „ei vasta vastuvõetavatele standarditele [...] ja näitab endiselt kahjumit“, ning rõhutab, et on Oltchim Kagu-Euroopa 100 kõige kasumlikuma ettevõtte nimekirjas 63. kohal (põhjendus 156). Ühest küljest on see tulemus tagantjärele tähelepanek, mis polnud hääletamise ajal kättesaadav, ja seega pole see asjaomase meetme hindamisel otsustava tähtsusega (115) ning teisest küljest kujutas see tulemus endast märkimisväärse võlgade mahakandmise ühekordset erandlikku mõju, nagu selgitatud sellessamas aruandes:
  „ettevõtete tulemuslikkuse suundumuste analüüsimisel jätame kõrvale Oltchimi, kes oli kasumlikkuse ja tulude kasvu poolest nimekirja tipus tänu riigi vastuolusid tekitanud otsusele oma laen poole miljardi euro ulatuses maha kanda; Euroopa Komisjon analüüsib seda praegu kui võimalikku ebaseaduslikku riigiabi. Selle sammuga, mille eesmärk oli muuta tehas erainvestoritele atraktiivseks, muudeti ettevõtte võlad tuludeks, aidates tal registreerida 2015. aastal kasumi 507 miljonit eurot, tegevusmarginaali 73 % ning tulude ligi viiekordse kasvu 697 miljoni euroni“
  . |
| --- | --- |

b)

Rumeenia vaidlustab PCC seisukoha, et Oltchimi finantsseisund „ei vasta vastuvõetavatele standarditele [...] ja näitab endiselt kahjumit“, ning rõhutab, et on Oltchim Kagu-Euroopa 100 kõige kasumlikuma ettevõtte nimekirjas 63. kohal (põhjendus 156). Ühest küljest on see tulemus tagantjärele tähelepanek, mis polnud hääletamise ajal kättesaadav, ja seega pole see asjaomase meetme hindamisel otsustava tähtsusega (115) ning teisest küljest kujutas see tulemus endast märkimisväärse võlgade mahakandmise ühekordset erandlikku mõju, nagu selgitatud sellessamas aruandes:
  „ettevõtete tulemuslikkuse suundumuste analüüsimisel jätame kõrvale Oltchimi, kes oli kasumlikkuse ja tulude kasvu poolest nimekirja tipus tänu riigi vastuolusid tekitanud otsusele oma laen poole miljardi euro ulatuses maha kanda; Euroopa Komisjon analüüsib seda praegu kui võimalikku ebaseaduslikku riigiabi. Selle sammuga, mille eesmärk oli muuta tehas erainvestoritele atraktiivseks, muudeti ettevõtte võlad tuludeks, aidates tal registreerida 2015. aastal kasumi 507 miljonit eurot, tegevusmarginaali 73 % ning tulude ligi viiekordse kasvu 697 miljoni euroni“
  .

115

„ettevõtete tulemuslikkuse suundumuste analüüsimisel jätame kõrvale Oltchimi, kes oli kasumlikkuse ja tulude kasvu poolest nimekirja tipus tänu riigi vastuolusid tekitanud otsusele oma laen poole miljardi euro ulatuses maha kanda; Euroopa Komisjon analüüsib seda praegu kui võimalikku ebaseaduslikku riigiabi. Selle sammuga, mille eesmärk oli muuta tehas erainvestoritele atraktiivseks, muudeti ettevõtte võlad tuludeks, aidates tal registreerida 2015. aastal kasumi 507 miljonit eurot, tegevusmarginaali 73 % ning tulude ligi viiekordse kasvu 697 miljoni euroni“

| c) | Anonüümse isiku esildises (vt punkt 4.2.3) toetatakse samuti seisukohta, et võimalikel investoritel puudus huvi Oltchimi-suguse ettevõtja vastu, keda iseloomustavad märkimisväärsed tegevusraskused, mille tõttu kasumlikkus on ettevõtja pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks liiga väike. |
| --- | --- |

c)

Anonüümse isiku esildises (vt punkt 4.2.3) toetatakse samuti seisukohta, et võimalikel investoritel puudus huvi Oltchimi-suguse ettevõtja vastu, keda iseloomustavad märkimisväärsed tegevusraskused, mille tõttu kasumlikkus on ettevõtja pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks liiga väike.

| d) | Avaliku sektori võlausaldajad oleks pidanud arvestama järgmist: i) reorganiseerimisetapi äärmiselt pikk kestus (ligi kuus aastat alates maksejõuetusest), millega kaasneb tõenäoliselt Oltchimi hinna alanemine, ning ii) uued laenud, mida Oltchim sel ajavahemikul võtab ja mille nõudeõiguse järk on maksejõuetuse eelsete võlgadega võrreldes kõrgem, mistõttu kava alusel eeldatavalt tagasisaadavad summad vähenevad oluliselt: see jooksvate võlgade summa muutumise oht oli palju väiksem likvideerimise korral, mille kestus oli lühem. Oltchimi kehvi majandustulemusi arvestades oli see oht reaalne, vaatamata Rumeenia väitele, et Oltchimi EBITDA oli positiivne (vt põhjendus 165). |
| --- | --- |

d)

Avaliku sektori võlausaldajad oleks pidanud arvestama järgmist: i) reorganiseerimisetapi äärmiselt pikk kestus (ligi kuus aastat alates maksejõuetusest), millega kaasneb tõenäoliselt Oltchimi hinna alanemine, ning ii) uued laenud, mida Oltchim sel ajavahemikul võtab ja mille nõudeõiguse järk on maksejõuetuse eelsete võlgadega võrreldes kõrgem, mistõttu kava alusel eeldatavalt tagasisaadavad summad vähenevad oluliselt: see jooksvate võlgade summa muutumise oht oli palju väiksem likvideerimise korral, mille kestus oli lühem. Oltchimi kehvi majandustulemusi arvestades oli see oht reaalne, vaatamata Rumeenia väitele, et Oltchimi EBITDA oli positiivne (vt põhjendus 165).

| e) | Rominsolv ja BDO selgitasid, et Winterhilli 2013. aasta aruandes mainitud Oltchim SPV aktsiate hind 306 miljonit eurot polnud õige, aga see parandati enne võlausaldajate 4. detsembri 2014. aasta koosolekut 294 miljoniks euroks. See hinnanguline summa oli siiski palju suurem kui 2011. aasta Raiffeiseni uuringu kohane omakapitali väärtus (28–97 miljonit eurot), ehkki Oltchim oli vahepeal oma tootmise peatanud; see oli otsus, mida toetas Oltchimi vähemusaktsionär PCC, kes samuti keemiatööstuses tegutses. |
| --- | --- |

e)

Rominsolv ja BDO selgitasid, et Winterhilli 2013. aasta aruandes mainitud Oltchim SPV aktsiate hind 306 miljonit eurot polnud õige, aga see parandati enne võlausaldajate 4. detsembri 2014. aasta koosolekut 294 miljoniks euroks. See hinnanguline summa oli siiski palju suurem kui 2011. aasta Raiffeiseni uuringu kohane omakapitali väärtus (28–97 miljonit eurot), ehkki Oltchim oli vahepeal oma tootmise peatanud; see oli otsus, mida toetas Oltchimi vähemusaktsionär PCC, kes samuti keemiatööstuses tegutses.

| f) | Nagu selgitatud põhjenduses 141, tellis Oltchimi vähemusaktsionär PCC ettevõtjalt [...] aruande Oltchimi finantsseisundi kohta. See 2016. aasta augusti aruanne põhineb uuringul, mille viis ellu sõltumatu sertifitseeritud hindaja, kes hindas Oltchimi materiaalse vara väärtust, tuginedes stsenaariumide A ja B analüüsile Rominsolvi ja BDO koostatud aruandes reorganiseerimise kava kohta. Selles uuringus kasutatakse diskonteeritud rahavoogude meetodit, et arvutada Oltchimi varade hinnanguline väärtus reorganiseerimise kava kontekstis. Nagu mainitud põhjenduses 157, vaidlustas Rumeenia selle lähenemisviisi, väites, et diskonteeritud rahavoogude meetodit saab kasutada üksnes äriühingute hindamiseks; Rumeenia toetas seda väidet viidetega Harvardi ja Sterni ülikoolide materjalidele. Kuigi neis materjalides antakse tõepoolest edasi mõtet, et diskonteeritud rahavoogude meetod on kasulik vahend äriühingute väärtuse hindamiseks, ei mainita neis, et seda meetodit ei tohiks kasutada ka varade õiglase väärtuse hindamiseks. Sterni ülikooli materjalides, millele Rumeenia viitas, on diskonteeritud rahavoogude meetodit tegelikult kirjeldatud ühena meetoditest, mis sobivad varade õiglase väärtuse hindamiseks (116). Selles uuringus, mis tehti pärast hääletamist kättesaadavate andmetega, kasutatakse seega sobivat metoodikat, mis näitab, et võttes arvesse eelmainitud vigu Rominsolvi ja BDO hinnangus 306 miljonit eurot, oleks ettevaatlikul ja mõistlikul turumajanduse tingimustes tegutseval ettevõtjal võinud olla võimalik teha ise kindlaks, et Oltchimi materiaalse põhivara väärtus jääks reorganiseerimise kava rakendamise korral 14 miljoni ja 128 miljoni euro vahele. [...aruande] kohaselt moodustasid need varad umbes 85 % Oltchimi varadest; turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks seega järeldanud (olles võtnud arvesse asjaolu, et omandaja oleks ostuhinnast eelnevalt maha arvanud eriotstarbelise ettevõtjaga seotud kohustused, näiteks Oltchim SPV töötajatega seotud kohustused), et võlausaldajatele kättesaadavad tulud, mis võrduvad hinnaga, mida võimalik ostja oleks olnud võimeline Oltchim SPV eest maksma ja millest on maha arvatud menetluskulud, oleksid olnud keskmiselt väiksemad kui Winterhilli hinnangu kohane kõige pessimistlikum tulemus likvideerimismenetluse korral, st ex situ müügihind 141 miljonit eurot. Kuna keskkonnakohustuse majanduslik väärtus on mõlema stsenaariumi puhul sarnane (vt põhjendus 269) ning Oltchim SA jooksvad võlad on pikema ajavahemiku tõttu reorganiseerimise kava korral tõenäoliselt suuremad kui likvideerimise korral, (117) oleks turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja järeldanud, et likvideerimisstsenaariumi korral on tagasisaadavad summad suurimad. |
| --- | --- |

f)

Nagu selgitatud põhjenduses 141, tellis Oltchimi vähemusaktsionär PCC ettevõtjalt [...] aruande Oltchimi finantsseisundi kohta. See 2016. aasta augusti aruanne põhineb uuringul, mille viis ellu sõltumatu sertifitseeritud hindaja, kes hindas Oltchimi materiaalse vara väärtust, tuginedes stsenaariumide A ja B analüüsile Rominsolvi ja BDO koostatud aruandes reorganiseerimise kava kohta. Selles uuringus kasutatakse diskonteeritud rahavoogude meetodit, et arvutada Oltchimi varade hinnanguline väärtus reorganiseerimise kava kontekstis. Nagu mainitud põhjenduses 157, vaidlustas Rumeenia selle lähenemisviisi, väites, et diskonteeritud rahavoogude meetodit saab kasutada üksnes äriühingute hindamiseks; Rumeenia toetas seda väidet viidetega Harvardi ja Sterni ülikoolide materjalidele. Kuigi neis materjalides antakse tõepoolest edasi mõtet, et diskonteeritud rahavoogude meetod on kasulik vahend äriühingute väärtuse hindamiseks, ei mainita neis, et seda meetodit ei tohiks kasutada ka varade õiglase väärtuse hindamiseks. Sterni ülikooli materjalides, millele Rumeenia viitas, on diskonteeritud rahavoogude meetodit tegelikult kirjeldatud ühena meetoditest, mis sobivad varade õiglase väärtuse hindamiseks (116). Selles uuringus, mis tehti pärast hääletamist kättesaadavate andmetega, kasutatakse seega sobivat metoodikat, mis näitab, et võttes arvesse eelmainitud vigu Rominsolvi ja BDO hinnangus 306 miljonit eurot, oleks ettevaatlikul ja mõistlikul turumajanduse tingimustes tegutseval ettevõtjal võinud olla võimalik teha ise kindlaks, et Oltchimi materiaalse põhivara väärtus jääks reorganiseerimise kava rakendamise korral 14 miljoni ja 128 miljoni euro vahele. [...aruande] kohaselt moodustasid need varad umbes 85 % Oltchimi varadest; turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks seega järeldanud (olles võtnud arvesse asjaolu, et omandaja oleks ostuhinnast eelnevalt maha arvanud eriotstarbelise ettevõtjaga seotud kohustused, näiteks Oltchim SPV töötajatega seotud kohustused), et võlausaldajatele kättesaadavad tulud, mis võrduvad hinnaga, mida võimalik ostja oleks olnud võimeline Oltchim SPV eest maksma ja millest on maha arvatud menetluskulud, oleksid olnud keskmiselt väiksemad kui Winterhilli hinnangu kohane kõige pessimistlikum tulemus likvideerimismenetluse korral, st ex situ müügihind 141 miljonit eurot. Kuna keskkonnakohustuse majanduslik väärtus on mõlema stsenaariumi puhul sarnane (vt põhjendus 269) ning Oltchim SA jooksvad võlad on pikema ajavahemiku tõttu reorganiseerimise kava korral tõenäoliselt suuremad kui likvideerimise korral, (117) oleks turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja järeldanud, et likvideerimisstsenaariumi korral on tagasisaadavad summad suurimad.

116

ex situ

117

| g) | Seda seisukohta ei saa ümber lükata arvnäitajatega, mille Rumeenia esitas müügiga seoses summa kohta, mida Chimcomplex pakkus osana 2016. augustis algatatud praegusest müügiprotsessist umbes 57 % Oltchim SA varade eest, kuna: i) see väärtus puudutab teistsugust müügiprotsessi kui Oltchim SPV müük (mis hõlmab kohustusi, näiteks töötajate ees); ii) see väärtus põhineb hilisemal tähelepanekul, mida võlausaldajad poleks saanud arvesse võtta siis, kui nad 2015. aasta alguses kava üle hääletasid; iii) see väärtus puudutab 57 % Oltchimi varadest: selle puhul eiratakse asjaolu, et muudel varadel, mis on peamiselt seotud Braduga (mis pidi Rominsolvi ja BDO esitatud reorganiseerimise kava kohaselt samuti olema osa eriotstarbelisest ettevõtjast), võib olla negatiivne väärtus (mitte täiendav positiivne väärtus, nagu Rumeenia oma 16. mai 2018. aasta esildises väitis), sest need olid tegevuse puudumise tõttu aastaid pidevas kahjumis olnud; Bradu (varasem Arpechim) oli kahjumlik isegi enne seda, kui Oltchim selle 2009. aastal sümboolse hinna eest omandas (118). |
| --- | --- |

g)

Seda seisukohta ei saa ümber lükata arvnäitajatega, mille Rumeenia esitas müügiga seoses summa kohta, mida Chimcomplex pakkus osana 2016. augustis algatatud praegusest müügiprotsessist umbes 57 % Oltchim SA varade eest, kuna: i) see väärtus puudutab teistsugust müügiprotsessi kui Oltchim SPV müük (mis hõlmab kohustusi, näiteks töötajate ees); ii) see väärtus põhineb hilisemal tähelepanekul, mida võlausaldajad poleks saanud arvesse võtta siis, kui nad 2015. aasta alguses kava üle hääletasid; iii) see väärtus puudutab 57 % Oltchimi varadest: selle puhul eiratakse asjaolu, et muudel varadel, mis on peamiselt seotud Braduga (mis pidi Rominsolvi ja BDO esitatud reorganiseerimise kava kohaselt samuti olema osa eriotstarbelisest ettevõtjast), võib olla negatiivne väärtus (mitte täiendav positiivne väärtus, nagu Rumeenia oma 16. mai 2018. aasta esildises väitis), sest need olid tegevuse puudumise tõttu aastaid pidevas kahjumis olnud; Bradu (varasem Arpechim) oli kahjumlik isegi enne seda, kui Oltchim selle 2009. aastal sümboolse hinna eest omandas (118).

118

| h) | Sama kehtib ka tähelepanekute kohta, mille Rumeenia esitas tagantjärele seoses positiivse EBITDA saavutamisega, mis võimaldas Oltchimil vähendada oma maksejõuetuse järgseid jooksvaid võlgu. Komisjon märgib, et Rumeenia ei viidanud muudele tagantjärele väärtustele, mis näitavad väiksemaid tulusid Oltchimi tervikuna müügist, näiteks Chimcomplexi spontaansele väikesele pakkumisele [enam kui 100 miljonit eurot], mis piirdus 2016. aastal (avalike allikate kohaselt) (119) Vâlcea tootmiskohaga, nagu väidab PCC, ega Diaconescu pakkumise väikesele väärtusele (45 miljonit eurot 2012. aastal), millele PCC on tähelepanu juhtinud (vt põhjendus 140), võrreldes seda eeldatava 293,7 miljoni euroga Winterhilli hinnangus, millele Rominsolv ja BDO tuginevad võlausaldajatele esitatud reorganiseerimisaruandes. |
| --- | --- |

h)

Sama kehtib ka tähelepanekute kohta, mille Rumeenia esitas tagantjärele seoses positiivse EBITDA saavutamisega, mis võimaldas Oltchimil vähendada oma maksejõuetuse järgseid jooksvaid võlgu. Komisjon märgib, et Rumeenia ei viidanud muudele tagantjärele väärtustele, mis näitavad väiksemaid tulusid Oltchimi tervikuna müügist, näiteks Chimcomplexi spontaansele väikesele pakkumisele [enam kui 100 miljonit eurot], mis piirdus 2016. aastal (avalike allikate kohaselt) (119) Vâlcea tootmiskohaga, nagu väidab PCC, ega Diaconescu pakkumise väikesele väärtusele (45 miljonit eurot 2012. aastal), millele PCC on tähelepanu juhtinud (vt põhjendus 140), võrreldes seda eeldatava 293,7 miljoni euroga Winterhilli hinnangus, millele Rominsolv ja BDO tuginevad võlausaldajatele esitatud reorganiseerimisaruandes.

119

| i) | Kuigi nagu eespool selgitatud (vt põhjendus 266), võib müük varakogumitena kaasa tuua üksnes kõrgema hinna kui tervikuna müügiga piirduv protsess, ei küündinud varakogumitena müügi tegelik tulemus (129 miljonit eurot) prognoositud väärtuseni ja oli märkimisväärselt kehvem kui Winterhilli tuluprognoos reorganiseerimise kava kohta. |
| --- | --- |

i)

Kuigi nagu eespool selgitatud (vt põhjendus 266), võib müük varakogumitena kaasa tuua üksnes kõrgema hinna kui tervikuna müügiga piirduv protsess, ei küündinud varakogumitena müügi tegelik tulemus (129 miljonit eurot) prognoositud väärtuseni ja oli märkimisväärselt kehvem kui Winterhilli tuluprognoos reorganiseerimise kava kohta.

| (269) | Nagu selgitatud allpool, alahindasid avaliku sektori võlausaldajad aga võimalikku likvideerimistulu, kui nad reorganiseerimise kava Rominsolvi ja BDO aruannetele tuginedes heaks kiitsid (120).






  a) | Turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja poleks kaalunud üksnes ex situ likvideerimist (võlausaldajate eeldatavalt saadav summa 141 miljonit eurot) (121); ta oleks hinnanud võimalikke tulemusi ka in situ müügi korral või vahepealses olukorras, kus suur osa varadest oleks ostetud funktsionaalse rühmana (vt tehnilise lisa põhjendus 11). |
| --- | --- | --- |

(269)

Nagu selgitatud allpool, alahindasid avaliku sektori võlausaldajad aga võimalikku likvideerimistulu, kui nad reorganiseerimise kava Rominsolvi ja BDO aruannetele tuginedes heaks kiitsid (120).

120

a)

Turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja poleks kaalunud üksnes ex situ likvideerimist (võlausaldajate eeldatavalt saadav summa 141 miljonit eurot) (121); ta oleks hinnanud võimalikke tulemusi ka in situ müügi korral või vahepealses olukorras, kus suur osa varadest oleks ostetud funktsionaalse rühmana (vt tehnilise lisa põhjendus 11).

ex situ

121

in situ

| b) | Rominsolv ja BDO märkisid, et keskkonnakohustusi poldud Winterhilli likvideerimisväärtuse hinnangus üldse arvesse võetud. Keskkonnakohustuste summa 464 miljonit eurot, mille Oltchim arvutas ning mida kohtu määratud pankrotihaldurid oma aruandes arvesse võtsid, et toetada Oltchimi likvideerimise asemel reorganiseerimise kava, on paisutatud: tõenäoliselt oleks suure osa varadest ostnud ostja, kes hakkab tegelema tööstustegevusega Oltchimi tegevuskohas, ning seega välditakse kindlat lammutamist, mida nimetatud hinnangu puhul eeldati. Likvideerimisstsenaariumi puhul arvesse võetav keskkonnakohustuste keskmine väärtus oleks seega pidanud olema palju väiksem kui Oltchimi prognoos 464 miljonit eurot; seda väidet toetab PCC, kes samuti naftakeemiasektoris tegutseb: Oltchimi saastatud pinnase asendamine kasvupinnasega või tehase betoonstruktuuride käitusest kõrvaldamine (millele tehtavad kulutused oleks moodustanud umbes 420 miljonit eurot Oltchimi prognoosist 464 miljonit eurot) poleks näiteks olnud vajalik Oltchimi varade osalise ülevõtmise korral. |
| --- | --- |

b)

Rominsolv ja BDO märkisid, et keskkonnakohustusi poldud Winterhilli likvideerimisväärtuse hinnangus üldse arvesse võetud. Keskkonnakohustuste summa 464 miljonit eurot, mille Oltchim arvutas ning mida kohtu määratud pankrotihaldurid oma aruandes arvesse võtsid, et toetada Oltchimi likvideerimise asemel reorganiseerimise kava, on paisutatud: tõenäoliselt oleks suure osa varadest ostnud ostja, kes hakkab tegelema tööstustegevusega Oltchimi tegevuskohas, ning seega välditakse kindlat lammutamist, mida nimetatud hinnangu puhul eeldati. Likvideerimisstsenaariumi puhul arvesse võetav keskkonnakohustuste keskmine väärtus oleks seega pidanud olema palju väiksem kui Oltchimi prognoos 464 miljonit eurot; seda väidet toetab PCC, kes samuti naftakeemiasektoris tegutseb: Oltchimi saastatud pinnase asendamine kasvupinnasega või tehase betoonstruktuuride käitusest kõrvaldamine (millele tehtavad kulutused oleks moodustanud umbes 420 miljonit eurot Oltchimi prognoosist 464 miljonit eurot) poleks näiteks olnud vajalik Oltchimi varade osalise ülevõtmise korral.

| c) | Samuti poleks turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja tuginenud hinnangule, mille on andnud võlgnik, kes on otseselt huvitatud iseenda püsimajäämisest (seades seega likvideerimisstsenaariumi kahtluse alla), vaid välistele sõltumatutele aruannetele. |
| --- | --- |

c)

Samuti poleks turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja tuginenud hinnangule, mille on andnud võlgnik, kes on otseselt huvitatud iseenda püsimajäämisest (seades seega likvideerimisstsenaariumi kahtluse alla), vaid välistele sõltumatutele aruannetele.

| d) | Komisjon leiab, et keskkonnakohustused oleks neutraliseeritud ja et turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja oleks likvideerimismenetluse ja kavandatud reorganiseerimise kavaga eeldatavalt kaasnevat tulu võrreldes arvestanud, et need mõjutavad nõuete tagasisaamise väljavaateid võrdselt, nagu selgitatud allpool.






  1) | See, kas keskkonnakulud arvatakse enne tulude jaotamist maha või mitte, oleneks Rumeenia sõnul (122) müügi liigist: in situ või ex situ varadest. Rominsolvi ja BDO esildise kohaselt võib likvideerimise tulemus olla in situ müük (vt tehnilise lisa põhjendus 10). See tähendab, et Rumeenia ametiasutused tunnistavad de facto, et keskkonnakohustusi ei tule täita likvideerimismenetluse kõigi võimalike tulemuste korral. |
| --- | --- | --- |

d)

Komisjon leiab, et keskkonnakohustused oleks neutraliseeritud ja et turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja oleks likvideerimismenetluse ja kavandatud reorganiseerimise kavaga eeldatavalt kaasnevat tulu võrreldes arvestanud, et need mõjutavad nõuete tagasisaamise väljavaateid võrdselt, nagu selgitatud allpool.

1)

See, kas keskkonnakulud arvatakse enne tulude jaotamist maha või mitte, oleneks Rumeenia sõnul (122) müügi liigist: in situ või ex situ varadest. Rominsolvi ja BDO esildise kohaselt võib likvideerimise tulemus olla in situ müük (vt tehnilise lisa põhjendus 10). See tähendab, et Rumeenia ametiasutused tunnistavad de facto, et keskkonnakohustusi ei tule täita likvideerimismenetluse kõigi võimalike tulemuste korral.

122

in situ

ex situ

in situ

de facto

| 2) | Ühtlasi oleks Oltchim SPV võimalik ostja suhtunud ettevaatusega keskkonnakohustustesse, mis Oltchimi hinnangu kohaselt likvideerimisstsenaariumiga kaasnevad. |
| --- | --- |

2)

Ühtlasi oleks Oltchim SPV võimalik ostja suhtunud ettevaatusega keskkonnakohustustesse, mis Oltchimi hinnangu kohaselt likvideerimisstsenaariumiga kaasnevad.

| 3) | Isegi kui nende kohustuste väärtust oleks asjakohase ajaväärtuse põhjal diskonteeritud, oleks nende kogusumma Oltchim SPV omandajale ülekandmise ajal olnud samas suurusjärgus nagu likvideerimisstsenaariumi korral, sest Oltchimi tootmiskoha taastamise kulud oleksid aja jooksul tõenäoliselt suurenenud (eelkõige inflatsiooni tõttu). |
| --- | --- |

3)

Isegi kui nende kohustuste väärtust oleks asjakohase ajaväärtuse põhjal diskonteeritud, oleks nende kogusumma Oltchim SPV omandajale ülekandmise ajal olnud samas suurusjärgus nagu likvideerimisstsenaariumi korral, sest Oltchimi tootmiskoha taastamise kulud oleksid aja jooksul tõenäoliselt suurenenud (eelkõige inflatsiooni tõttu).

| 4) | Oltchim SPV ostja oleks neid kohustusi kas oma pakkumises arvesse võtnud või palunud müüjal need endale jätta ja nende eest maksta, nagu Petromi erastamisjuhtumi puhul, kus OMV tegi tehingu eeltingimuseks asjaolu, et Petrom (oma aktsionäri kaudu) jätab Arpechim Pitesti sulgemisega kaasnevad keskkonnakohustused endale (nende hinnanguline maksumus Rumeenia riigile oli umbes 600 miljonit eurot) (123). |
| --- | --- |

4)

Oltchim SPV ostja oleks neid kohustusi kas oma pakkumises arvesse võtnud või palunud müüjal need endale jätta ja nende eest maksta, nagu Petromi erastamisjuhtumi puhul, kus OMV tegi tehingu eeltingimuseks asjaolu, et Petrom (oma aktsionäri kaudu) jätab Arpechim Pitesti sulgemisega kaasnevad keskkonnakohustused endale (nende hinnanguline maksumus Rumeenia riigile oli umbes 600 miljonit eurot) (123).

123

| 5) | Kui kohustused oleks ostjale üle kantud, oleks hoolsad keskkonnaasutused ühtlasi võinud ostjalt nõuda tagatise andmist nende kohustuste kulude katmiseks; turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja oleks eeldanud, et ostjal on raskusi tagatise andja/panga leidmisega olukorras, kus Oltchim SA kasumlikkus oli võimalike suurte kohustustega võrreldes väike. |
| --- | --- |

5)

Kui kohustused oleks ostjale üle kantud, oleks hoolsad keskkonnaasutused ühtlasi võinud ostjalt nõuda tagatise andmist nende kohustuste kulude katmiseks; turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja oleks eeldanud, et ostjal on raskusi tagatise andja/panga leidmisega olukorras, kus Oltchim SA kasumlikkus oli võimalike suurte kohustustega võrreldes väike.

| 6) | Seega oleks võimalikud ostjad väga tõenäoliselt palunud ettevõtjal Oltchim SA keskkonnakohustustega kaasnevad kulud kanda. Seda mõttekäiku toetavad Rumeenia ametiasutuste esitatud selgitused, mille kohaselt jättis Oltchim keskkonnakohustused suuremas osas (kui mitte täielikult) endale; Rumeenia sõnul võetakse saastavad äriühingu erastamise korral üle koos kõigi nende kohustustega (sealhulgas varasemate keskkonnakohustustega), aga Oltchim SPV puhul pidid need jääma müüjale justnimelt sellepärast, et Oltchimi peamisi varasid üritati müüa tervikuna Oltchim SPV kaudu. |
| --- | --- |

6)

Seega oleks võimalikud ostjad väga tõenäoliselt palunud ettevõtjal Oltchim SA keskkonnakohustustega kaasnevad kulud kanda. Seda mõttekäiku toetavad Rumeenia ametiasutuste esitatud selgitused, mille kohaselt jättis Oltchim keskkonnakohustused suuremas osas (kui mitte täielikult) endale; Rumeenia sõnul võetakse saastavad äriühingu erastamise korral üle koos kõigi nende kohustustega (sealhulgas varasemate keskkonnakohustustega), aga Oltchim SPV puhul pidid need jääma müüjale justnimelt sellepärast, et Oltchimi peamisi varasid üritati müüa tervikuna Oltchim SPV kaudu.

| 7) | Seetõttu oleks turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja põhjendatult arvanud, et need kohustused arvatakse Oltchim SPV müügi tuludest maha sarnasel viisil sellega, mida Rumeenia väitis tehtavat likvideerimisstsenaariumi korral. Tõenäosus, et (juhul kui kohustusi üle ei kanta) tuleb keskkonnakohustused Oltchim SPV müügi tuludest enne võlausaldajatele maksmist maha arvata (kontekstis, kus Oltchim SA tuleks pärast Oltchim SPV müüki peagi likvideerida), oli tõepoolest suur: vastupidine oleks võinud endast kujutada kõrvalehoidumist ELis kehtiva „saastaja maksab“ põhimõtte järgimisest eriotstarbelise ettevõtja keeruka laadi kaudu. |
| --- | --- |

7)

Seetõttu oleks turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja põhjendatult arvanud, et need kohustused arvatakse Oltchim SPV müügi tuludest maha sarnasel viisil sellega, mida Rumeenia väitis tehtavat likvideerimisstsenaariumi korral. Tõenäosus, et (juhul kui kohustusi üle ei kanta) tuleb keskkonnakohustused Oltchim SPV müügi tuludest enne võlausaldajatele maksmist maha arvata (kontekstis, kus Oltchim SA tuleks pärast Oltchim SPV müüki peagi likvideerida), oli tõepoolest suur: vastupidine oleks võinud endast kujutada kõrvalehoidumist ELis kehtiva „saastaja maksab“ põhimõtte järgimisest eriotstarbelise ettevõtja keeruka laadi kaudu.

| 8) | Asjaolu, et likvideerimisstsenaariumi korral tuleb maksta keskkonnakohustustega kaasnevad kulud, ei õigusta jätkusuutmatu ettevõtja likvideerimise lõputut edasilükkamist: mitme varasema erastamiskatse ebaõnnestumise tõttu oleks turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja leidnud, et 2014. aastal kavandatud reorganiseerimise kava ebaõnnestub ja et keskkonnakohustustega kaasnevad kulud tuleb hiljem niikuinii maksta, kui Oltchim pärast kava ebaõnnestumist tõenäoliselt likvideeritakse (ja et likvideerimistulust tuleb maha arvata ka pärast maksejõuetust tekkinud täiendavad jooksvad võlad). |
| --- | --- |

8)

Asjaolu, et likvideerimisstsenaariumi korral tuleb maksta keskkonnakohustustega kaasnevad kulud, ei õigusta jätkusuutmatu ettevõtja likvideerimise lõputut edasilükkamist: mitme varasema erastamiskatse ebaõnnestumise tõttu oleks turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja leidnud, et 2014. aastal kavandatud reorganiseerimise kava ebaõnnestub ja et keskkonnakohustustega kaasnevad kulud tuleb hiljem niikuinii maksta, kui Oltchim pärast kava ebaõnnestumist tõenäoliselt likvideeritakse (ja et likvideerimistulust tuleb maha arvata ka pärast maksejõuetust tekkinud täiendavad jooksvad võlad).

| 9) | Rumeenia ei esitanud ühtegi näidet äriühingute likvideerimise kohta, mille korral keskkonnakohustused likvideerimismenetluse tuludest enne võlausaldajatele maksmist maha arvati. See kinnitab ühtlasi, et turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja poleks saanud järeldada, et likvideerimise etapis oleks keskkonnakohustused eelnevalt varade müügi tuludest maha arvatud, samas kui ümberkorraldamismenetluse korral oleks need kohustused tasutud kava tuludest pärast võlausaldajatele maksmist. |
| --- | --- |

9)

Rumeenia ei esitanud ühtegi näidet äriühingute likvideerimise kohta, mille korral keskkonnakohustused likvideerimismenetluse tuludest enne võlausaldajatele maksmist maha arvati. See kinnitab ühtlasi, et turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja poleks saanud järeldada, et likvideerimise etapis oleks keskkonnakohustused eelnevalt varade müügi tuludest maha arvatud, samas kui ümberkorraldamismenetluse korral oleks need kohustused tasutud kava tuludest pärast võlausaldajatele maksmist.

Rumeenia ei esitanud ühtegi näidet äriühingute likvideerimise kohta, mille korral keskkonnakohustused likvideerimismenetluse tuludest

maha arvati.

| 10) | Seega pidi turumajanduse tingimustes tegutsev Oltchimi võlausaldaja reorganiseerimise kava ja likvideerimisstsenaariumi võrdlemisel need kohustused neutraliseerima. |
| --- | --- |

10)

Seega pidi turumajanduse tingimustes tegutsev Oltchimi võlausaldaja reorganiseerimise kava ja likvideerimisstsenaariumi võrdlemisel need kohustused neutraliseerima.

| 11) | Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi AAAS kritiseeris oma majandushinnangus Oltchimi prognoositud suurt väärtust, (124) ei esitanud Rumeenia tõendeid selle kohta, et AAAS või muud avaliku sektori võlausaldajad selle tähelepaneku põhjal ise keskkonnakohustuste hindamise ellu viisid. Samuti ei neutraliseeritud seda elementi likvideerimise ja ümberkorraldamise stsenaariumide võrdlemisel. |
| --- | --- |

11)

Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi AAAS kritiseeris oma majandushinnangus Oltchimi prognoositud suurt väärtust, (124) ei esitanud Rumeenia tõendeid selle kohta, et AAAS või muud avaliku sektori võlausaldajad selle tähelepaneku põhjal ise keskkonnakohustuste hindamise ellu viisid. Samuti ei neutraliseeritud seda elementi likvideerimise ja ümberkorraldamise stsenaariumide võrdlemisel.

124

| e) | Rominsolv ja BDO märkisid, (125) et likvideerimise korral oleks üksnes tagatud nõuetega võlausaldajad varade müügist tulu saanud. Seega tunnistavad nad, et tagatud nõuetega võlausaldajatel oli likvideerimisstsenaariumi korral väljavaateid oma nõuete tagasisaamiseks, mis tähendab, et võlausaldajad poleks pidanud arvesse võtma Oltchimi hinnangu kohaseid keskkonnakohustusi (vt põhjendus 102). Hiljem väitis Rumeenia, et enamik tagatud nõuetega võlausaldajaid hääletas kava poolt, sest nad olid veendunud, et nad ei saaks likvideerimisstsenaariumi korral tagasi summat, mis nende nõuded „täielikult katab“, mis tähendab, et Rumeenia ei eitanud võimalust, et tagatud nõuetega võlausaldajad oma nõuded osaliselt tagasi saavad. |
| --- | --- |

e)

Rominsolv ja BDO märkisid, (125) et likvideerimise korral oleks üksnes tagatud nõuetega võlausaldajad varade müügist tulu saanud. Seega tunnistavad nad, et tagatud nõuetega võlausaldajatel oli likvideerimisstsenaariumi korral väljavaateid oma nõuete tagasisaamiseks, mis tähendab, et võlausaldajad poleks pidanud arvesse võtma Oltchimi hinnangu kohaseid keskkonnakohustusi (vt põhjendus 102). Hiljem väitis Rumeenia, et enamik tagatud nõuetega võlausaldajaid hääletas kava poolt, sest nad olid veendunud, et nad ei saaks likvideerimisstsenaariumi korral tagasi summat, mis nende nõuded „täielikult katab“, mis tähendab, et Rumeenia ei eitanud võimalust, et tagatud nõuetega võlausaldajad oma nõuded osaliselt tagasi saavad.

125

B)   Avaliku sektori võlausaldajate hääli ei saa käsitada samaväärsetena

Avaliku sektori võlausaldajate hääli ei saa käsitada samaväärsetena

| (270) | Komisjon leiab, et Rumeenia esitatud väited seoses avaliku sektori võlausaldajate väidetavalt pari passu häältega (mida on kokkuvõtlikult kirjeldatud põhjendustes 168–170) on alusetud: täpsemalt ei saaks AAASi ega Electricat käsitada tagatud nõuetega võlausaldajatega samaväärsetena, sest enamik nende nõuetest kuulus maksuvõlausaldajate kategooriasse (tagamata võlausaldajate kategooria). |
| --- | --- |

(270)

Komisjon leiab, et Rumeenia esitatud väited seoses avaliku sektori võlausaldajate väidetavalt pari passu häältega (mida on kokkuvõtlikult kirjeldatud põhjendustes 168–170) on alusetud: täpsemalt ei saaks AAASi ega Electricat käsitada tagatud nõuetega võlausaldajatega samaväärsetena, sest enamik nende nõuetest kuulus maksuvõlausaldajate kategooriasse (tagamata võlausaldajate kategooria).

pari passu

| (271) | Samuti ei saa komisjon asuda seisukohale, et avaliku sektori võlausaldajad, kes kuuluvad maksuvõlausaldajate kategooriasse (AAAS, Rumeenia veevarude haldusamet) ja oluliste tarnijate kategooriasse (CET Govora, Rumeenia veevarude haldusamet), vastavad pari passu põhimõtte tingimustele, võttes arvesse erasektori võlausaldajate puudumist nendes kategooriates. Seoses tagamata võlausaldajatega märgib komisjon ühtlasi, et Rumeenia ametiasutused tunnistavad nende puhul pari passu kriteeriumi asjakohatust, võttes arvesse asjaolu, et reorganiseerimise kava alusel nad oma nõudeid tagasi ei saa; peale selle märgib komisjon, et Electrica ja Salrom polnud võrreldavas olukorras muude tagamata võlausaldajatega, sest neil on nõudeid nii tagatud nõuetega kui ka tagamata võlausaldajatena. |
| --- | --- |

(271)

Samuti ei saa komisjon asuda seisukohale, et avaliku sektori võlausaldajad, kes kuuluvad maksuvõlausaldajate kategooriasse (AAAS, Rumeenia veevarude haldusamet) ja oluliste tarnijate kategooriasse (CET Govora, Rumeenia veevarude haldusamet), vastavad pari passu põhimõtte tingimustele, võttes arvesse erasektori võlausaldajate puudumist nendes kategooriates. Seoses tagamata võlausaldajatega märgib komisjon ühtlasi, et Rumeenia ametiasutused tunnistavad nende puhul pari passu kriteeriumi asjakohatust, võttes arvesse asjaolu, et reorganiseerimise kava alusel nad oma nõudeid tagasi ei saa; peale selle märgib komisjon, et Electrica ja Salrom polnud võrreldavas olukorras muude tagamata võlausaldajatega, sest neil on nõudeid nii tagatud nõuetega kui ka tagamata võlausaldajatena.

pari passu

pari passu

| (272) | Samuti väitsid Rumeenia ametiasutused, et ainuüksi tagatud nõuetega võlausaldajate (kes nõustusid nõuete mahakandmisega 20–27 % ulatuses) heakskiit kavale tõestas, et maksuvõlausaldajate nõuded olid väärtusetud; tagatud nõuetega võlausaldajad oleksid Rumeenia sõnul võinud saavutada väiksemas ulatuses mahakandmise, kui nad poleks nõustunud sellega, et kavaga kindlustatakse maksuvõlausaldajatele nõuete tagasisaamine vähemalt 20 % ulatuses ja olulistele tarnijatele vähemalt 30 % ulatuses, et tagada nende kahe kategooria poolthääl kavale. Need väited on aga ekslikud: kui maksuvõlausaldajatel ja olulistel tarnijatel poleks olnud võimalik likvideerimisstsenaariumi korral midagi tagasi saada, siis oleksid olulised tarnijad väga tõenäoliselt olnud nõus nõuete väiksemate tagasisaamise määradega, näiteks 5 % (või ka 10 %) võrreldes reorganiseerimise kava kohase 20–30 % määraga. |
| --- | --- |

(272)

Samuti väitsid Rumeenia ametiasutused, et ainuüksi tagatud nõuetega võlausaldajate (kes nõustusid nõuete mahakandmisega 20–27 % ulatuses) heakskiit kavale tõestas, et maksuvõlausaldajate nõuded olid väärtusetud; tagatud nõuetega võlausaldajad oleksid Rumeenia sõnul võinud saavutada väiksemas ulatuses mahakandmise, kui nad poleks nõustunud sellega, et kavaga kindlustatakse maksuvõlausaldajatele nõuete tagasisaamine vähemalt 20 % ulatuses ja olulistele tarnijatele vähemalt 30 % ulatuses, et tagada nende kahe kategooria poolthääl kavale. Need väited on aga ekslikud: kui maksuvõlausaldajatel ja olulistel tarnijatel poleks olnud võimalik likvideerimisstsenaariumi korral midagi tagasi saada, siis oleksid olulised tarnijad väga tõenäoliselt olnud nõus nõuete väiksemate tagasisaamise määradega, näiteks 5 % (või ka 10 %) võrreldes reorganiseerimise kava kohase 20–30 % määraga.

| (273) | Rumeenia ametiasutused rõhutasid, et paljud erasektori võlausaldajad hääletasid kava poolt, et toetada avaliku sektori võlausaldajate häälte kooskõla turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. Enamik sellistest erasektori võlausaldajatest, kelle antud võlad olid täielikult tagatud või suuremas osas tagatud, hääletas kava poolt, aga võlausaldajad, kes olid andnud üksnes tagamata võlgu, olid selle vastu (126). See tõestab, et AAASi ja Electrica poolthääl kavale polnud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, sest arvestades nende võlgade mahakandmise märkimisväärset ulatust ja tagamata võlgade osakaalu, olid nad sarnasemas olukorras viimasena mainitud erasektori võlausaldajatega, kes hääletasid kava vastu. |
| --- | --- |

(273)

Rumeenia ametiasutused rõhutasid, et paljud erasektori võlausaldajad hääletasid kava poolt, et toetada avaliku sektori võlausaldajate häälte kooskõla turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. Enamik sellistest erasektori võlausaldajatest, kelle antud võlad olid täielikult tagatud või suuremas osas tagatud, hääletas kava poolt, aga võlausaldajad, kes olid andnud üksnes tagamata võlgu, olid selle vastu (126). See tõestab, et AAASi ja Electrica poolthääl kavale polnud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, sest arvestades nende võlgade mahakandmise märkimisväärset ulatust ja tagamata võlgade osakaalu, olid nad sarnasemas olukorras viimasena mainitud erasektori võlausaldajatega, kes hääletasid kava vastu.

126

| (274) | Pidades silmas Rominsolvi ja BDO tehtud vigu reorganiseerimise kava ja likvideerimise võrdlemisel, oleks hoolas turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja selle uuringu tulemustesse hääletamise ajal väga ettevaatlikult suhtunud. Erasektori võlausaldajad ei saaks aga jätta mõistlikult arvesse võtmata Oltchim SA aktsionäri korduvaid avaldusi (vt põhjendused 27, 28, 30), mis viitavad sellele, et Rumeenia riik ei laseks Oltchimil läbi kukkuda; nad ei saaks mõistlikult eirata peaministri heakskiidetud memorandumit ega võimalust, et sellises kontekstis üritaks Rumeenia riik anda Oltchimile rohkem abi; sellised tingimused muudavad reorganiseerimise kava erasektori võlausaldajate jaoks soodsamaks, just nimelt asjaolu tõttu, et Oltchimi võib saada veel abi. See selgitab, miks osa erasektori võlausaldajatest kava poolt hääletas või hääletamisest hoidus, samas kui teised, näiteks Electrica Furnizare, hääletasid kava vastu. Nagu leiab PCC, käitusid reorganiseerimise kava heaks kiitnud erasektori võlausaldajad pigem riigi otsuse järgijatena kui kava toetajatena. |
| --- | --- |

(274)

Pidades silmas Rominsolvi ja BDO tehtud vigu reorganiseerimise kava ja likvideerimise võrdlemisel, oleks hoolas turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja selle uuringu tulemustesse hääletamise ajal väga ettevaatlikult suhtunud. Erasektori võlausaldajad ei saaks aga jätta mõistlikult arvesse võtmata Oltchim SA aktsionäri korduvaid avaldusi (vt põhjendused 27, 28, 30), mis viitavad sellele, et Rumeenia riik ei laseks Oltchimil läbi kukkuda; nad ei saaks mõistlikult eirata peaministri heakskiidetud memorandumit ega võimalust, et sellises kontekstis üritaks Rumeenia riik anda Oltchimile rohkem abi; sellised tingimused muudavad reorganiseerimise kava erasektori võlausaldajate jaoks soodsamaks, just nimelt asjaolu tõttu, et Oltchimi võib saada veel abi. See selgitab, miks osa erasektori võlausaldajatest kava poolt hääletas või hääletamisest hoidus, samas kui teised, näiteks Electrica Furnizare, hääletasid kava vastu. Nagu leiab PCC, käitusid reorganiseerimise kava heaks kiitnud erasektori võlausaldajad pigem riigi otsuse järgijatena kui kava toetajatena.

| (275) | Põhjenduste 270–274 põhjal järeldab komisjon, et avaliku sektori võlausaldajate hääled polnud samaväärsed. |
| --- | --- |

(275)

Põhjenduste 270–274 põhjal järeldab komisjon, et avaliku sektori võlausaldajate hääled polnud samaväärsed.

C)   Asjaomasest ajast pärinevatel tõenditel põhineva hoolika võrdlushindamise põhjal oleks turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja kavale vastu olnud

Asjaomasest ajast pärinevatel tõenditel põhineva hoolika võrdlushindamise põhjal oleks turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja kavale vastu olnud

| (276) | Võttes arvesse eelmainitud kaalutlusi, rohkeid puudusi likvideerimis- ja reorganiseerimise kava võrdluses, mille Rominsolv ja BDO võlausaldajatele reorganiseerimise kava käsitlevas aruandes esitasid, ning asjaolu, et avaliku sektori võlausaldajate käitumine polnud samaväärne ühegi erasektori võlausaldaja käitumisega üheski kategoorias, leiab komisjon, et hoolikas ja ettevaatlik turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja oleks likvideerimist ja reorganiseerimise kava hääletamise ajal ise võrrelnud. |
| --- | --- |

(276)

Võttes arvesse eelmainitud kaalutlusi, rohkeid puudusi likvideerimis- ja reorganiseerimise kava võrdluses, mille Rominsolv ja BDO võlausaldajatele reorganiseerimise kava käsitlevas aruandes esitasid, ning asjaolu, et avaliku sektori võlausaldajate käitumine polnud samaväärne ühegi erasektori võlausaldaja käitumisega üheski kategoorias, leiab komisjon, et hoolikas ja ettevaatlik turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja oleks likvideerimist ja reorganiseerimise kava hääletamise ajal ise võrrelnud.

| (277) | AAASi uuring oli väga lühike ja kuigi selles kritiseeriti keskkonnakohustuste summat, ei võetud arvesse vigu reorganiseerimise kava kohta esitatud väärtuses ning jõuti seega eksitavale järeldusele, et kava korral on tagasisaadavad summad suurimad. Oma esildises ei leidnud Electrica, et enne hääletamist oleks kasulik ise turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja test teha, ning tugines Rominsolvi ja BDO uuringule, vaatamata selle puudustele. Rumeenia ametiasutused ei esitanud tõendeid selle kohta, et Salrom, riigi veevarude haldusamet või CET Govora oleks hääletamise ajal ise kontrollinud kooskõla turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja põhimõttega. |
| --- | --- |

(277)

AAASi uuring oli väga lühike ja kuigi selles kritiseeriti keskkonnakohustuste summat, ei võetud arvesse vigu reorganiseerimise kava kohta esitatud väärtuses ning jõuti seega eksitavale järeldusele, et kava korral on tagasisaadavad summad suurimad. Oma esildises ei leidnud Electrica, et enne hääletamist oleks kasulik ise turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja test teha, ning tugines Rominsolvi ja BDO uuringule, vaatamata selle puudustele. Rumeenia ametiasutused ei esitanud tõendeid selle kohta, et Salrom, riigi veevarude haldusamet või CET Govora oleks hääletamise ajal ise kontrollinud kooskõla turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja põhimõttega.

| (278) | Võlausaldajatele hääletamise ajal kättesaadavate andmete põhjal tegi komisjon turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja testi, mida on kirjeldatud tehnilises lisas. Kui see oli õigustatud ja asjakohane, võttis komisjon selle turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja testi lõplikus versioonis arvesse Rumeenia ametiasutuste märkusi, mida komisjon oli palunud neil ametliku menetluse käigus selle testi esialgse versiooni kohta esitada (vt põhjendus 172). |
| --- | --- |

(278)

Võlausaldajatele hääletamise ajal kättesaadavate andmete põhjal tegi komisjon turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja testi, mida on kirjeldatud tehnilises lisas. Kui see oli õigustatud ja asjakohane, võttis komisjon selle turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja testi lõplikus versioonis arvesse Rumeenia ametiasutuste märkusi, mida komisjon oli palunud neil ametliku menetluse käigus selle testi esialgse versiooni kohta esitada (vt põhjendus 172).

tegi komisjon turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja testi, mida on kirjeldatud tehnilises lisas

| (279) | Selle hindamise tulemused näitavad, et likvideerimistulu on reorganiseerimise kavaga kaasnevast tulust suurem või sellega võrdne kõigi kolme stsenaariumi korral, mida AAASi, riigi veevarude haldusameti, Salromi ja Electrica ning CET Govora puhul uuriti. |
| --- | --- |

(279)

Selle hindamise tulemused näitavad, et likvideerimistulu on reorganiseerimise kavaga kaasnevast tulust suurem või sellega võrdne kõigi kolme stsenaariumi korral, mida AAASi, riigi veevarude haldusameti, Salromi ja Electrica ning CET Govora puhul uuriti.

| (280) | Turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks arvesse võtnud ka asjaolu, et pidades silmas rohkeid varasemaid ebaõnnestumisi, oli väga tõenäoline, et reorganiseerimise kavaga kaasneb ebaõnnestumine või olulised hilinemised: sel viisil kavas osalemine tähendas, et ettevõtjal Oltchim SA oli lubatud võtta juurde märkimisväärseid jooksvaid võlgu, mis likvideerimistulust maha arvatakse, kui reorganiseerimise kavas ette nähtud Oltchim SPV müük peaks ebaõnnestuma (või võtma oodatust kauem aega). Seetõttu leiti, et reorganiseerimise kavaga võlausaldajatele kaasnevad tulud on veel väiksemad, arvestamata vältimatuid haldus- ja õiguskulusid, mida nad kannaksid, jälgides kava rakendamise ajal ise oma riski seoses Oltchimiga. |
| --- | --- |

(280)

Turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks arvesse võtnud ka asjaolu, et pidades silmas rohkeid varasemaid ebaõnnestumisi, oli väga tõenäoline, et reorganiseerimise kavaga kaasneb ebaõnnestumine või olulised hilinemised: sel viisil kavas osalemine tähendas, et ettevõtjal Oltchim SA oli lubatud võtta juurde märkimisväärseid jooksvaid võlgu, mis likvideerimistulust maha arvatakse, kui reorganiseerimise kavas ette nähtud Oltchim SPV müük peaks ebaõnnestuma (või võtma oodatust kauem aega). Seetõttu leiti, et reorganiseerimise kavaga võlausaldajatele kaasnevad tulud on veel väiksemad, arvestamata vältimatuid haldus- ja õiguskulusid, mida nad kannaksid, jälgides kava rakendamise ajal ise oma riski seoses Oltchimiga.

| (281) | Seega, nagu näitas tehnilises lisas kirjeldatud test, ei käitunud AAAS, Electrica, Salrom ega riigi veevarude haldusamet turumajanduse tingimustes tegutsevate ettevõtjatena, kui nad eelistasid reorganiseerimise kava likvideerimismenetlusele, kuna kavaga kaasnev eeldatav tulu oli väiksem ja palju ebakindlam. Oma häälega andsid nad Oltchimile eelise, mille suurus võrdus mahakantava summaga, millega nad nõustusid. CET Govorat puudutavad konkreetsed asjaolud, mida on kirjeldatud põhjendustes 246 ja 248, ei võimalda komisjonil järeldada, et see võlausaldaja andis 3. meetme raames majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(281)

Seega, nagu näitas tehnilises lisas kirjeldatud test, ei käitunud AAAS, Electrica, Salrom ega riigi veevarude haldusamet turumajanduse tingimustes tegutsevate ettevõtjatena, kui nad eelistasid reorganiseerimise kava likvideerimismenetlusele, kuna kavaga kaasnev eeldatav tulu oli väiksem ja palju ebakindlam. Oma häälega andsid nad Oltchimile eelise, mille suurus võrdus mahakantava summaga, millega nad nõustusid. CET Govorat puudutavad konkreetsed asjaolud, mida on kirjeldatud põhjendustes 246 ja 248, ei võimalda komisjonil järeldada, et see võlausaldaja andis 3. meetme raames majandusliku eelise.

ei käitunud AAAS, Electrica, Salrom ega riigi veevarude haldusamet turumajanduse tingimustes tegutsevate ettevõtjatena, kui nad eelistasid reorganiseerimise kava likvideerimismenetlusele

| (282) | Samuti märgib komisjon, et need mahakandmised viidi tegelikult ellu, nagu näitavad Oltchimi 2015. aastal registreeritud erakordsed tulemused, mis kaasnesid avaliku ja erasektori võlausaldajate nõuete mahakandmisega kogusummas 518 miljonit eurot (vt põhjendus 91 ja põhjenduse 268 punkt b), mis moodustas enam kui 95 % võlausaldajate heakskiidetud mahakandmise alampiirist (vt tabel 4) kavas, mille kohus heaks kiitis. |
| --- | --- |

(282)

Samuti märgib komisjon, et need mahakandmised viidi tegelikult ellu, nagu näitavad Oltchimi 2015. aastal registreeritud erakordsed tulemused, mis kaasnesid avaliku ja erasektori võlausaldajate nõuete mahakandmisega kogusummas 518 miljonit eurot (vt põhjendus 91 ja põhjenduse 268 punkt b), mis moodustas enam kui 95 % võlausaldajate heakskiidetud mahakandmise alampiirist (vt tabel 4) kavas, mille kohus heaks kiitis.

| (283) | Seetõttu leiab komisjon seoses 3. meetmega, et kuigi CET Govora hääl ei kujutanud endast eelist Oltchimile, sai Oltchim AAASi, Electrica, Salromi ja riigi veevarude haldusameti häältega 1 486 miljoni Rumeenia leu (327 miljoni euro) (127)
  suuruse valikulise majandusliku eelise, mis vastab mahakantavate summade vahemiku 1 486 miljonit Rumeenia leud (327 miljonit eurot) (128)
  kuni 1 525 miljonit Rumeenia leud (335 miljonit eurot) alampiirile, millega need võlausaldajad reorganiseerimise kavas nõustusid, nagu näidatud allpool esitatud tabelis:








  Võlausaldaja | 3. meetmega antud eelis |
| --- | --- | --- |
| | EUR | RON |
| AAAS | 211 198 788 | 959 994 490 |
| Electrica | 109 574 383 | 498 065 377 |
| Salrom | 4 014 997 | 18 249 986 |
| Rumeenia veevarude haldusamet | 2 234 711 | 10 157 777 |
| Kokku | 327 022 879 | 1 486 467 630 |

(283)

Seetõttu leiab komisjon seoses 3. meetmega, et kuigi CET Govora hääl ei kujutanud endast eelist Oltchimile, sai Oltchim AAASi, Electrica, Salromi ja riigi veevarude haldusameti häältega 1 486 miljoni Rumeenia leu (327 miljoni euro) (127)
  suuruse valikulise majandusliku eelise, mis vastab mahakantavate summade vahemiku 1 486 miljonit Rumeenia leud (327 miljonit eurot) (128)
  kuni 1 525 miljonit Rumeenia leud (335 miljonit eurot) alampiirile, millega need võlausaldajad reorganiseerimise kavas nõustusid, nagu näidatud allpool esitatud tabelis:

Seetõttu leiab komisjon seoses 3. meetmega, et kuigi CET Govora hääl ei kujutanud endast eelist Oltchimile, sai Oltchim AAASi, Electrica, Salromi ja riigi veevarude haldusameti häältega 1 486 miljoni Rumeenia leu (327 miljoni euro)

127

suuruse valikulise majandusliku eelise, mis vastab mahakantavate summade vahemiku 1 486 miljonit Rumeenia leud (327 miljonit eurot)

128

kuni 1 525 miljonit Rumeenia leud (335 miljonit eurot) alampiirile, millega need võlausaldajad reorganiseerimise kavas nõustusid, nagu näidatud allpool esitatud tabelis:

Võlausaldaja

3. meetmega antud eelis

EUR

RON

AAAS

211 198 788

959 994 490

Electrica

109 574 383

498 065 377

Salrom

4 014 997

18 249 986

Rumeenia veevarude haldusamet

2 234 711

10 157 777

Kokku

Kokku

327 022 879

327 022 879

1 486 467 630

1 486 467 630

6.1.2.4.   1., 2. ja 3. meetmega kaasneva majandusliku eelise ja nende meetmete riigiga seostatavuse üldhindamine

1., 2. ja 3. meetmega kaasneva majandusliku eelise ja nende meetmete riigiga seostatavuse üldhindamine

| (284) | Komisjon leiab, et pärast iga meetme eraldi hindamist on vaja hinnata üldisemalt riigi strateegiat seoses Oltchimiga ajavahemikul 2012. aasta septembrist 2015. aasta aprillini. |
| --- | --- |

(284)

Komisjon leiab, et pärast iga meetme eraldi hindamist on vaja hinnata üldisemalt riigi strateegiat seoses Oltchimiga ajavahemikul 2012. aasta septembrist 2015. aasta aprillini.

| (285) | Eespool nimetatud 1., 2. ja 3. meede on lahutamatult seotud ning osa samast põhieesmärgist, mis on Oltchimi toetamine ja turul hoidmine ning tema töötajate töökohtade säilitamine, jättes selleks võlad sisse nõudmata/kandes võlgu maha/jätkates tarneid. Kõigi nende meetmete võtmist suunati ja see tagati riigi algatatud ja peaministri heakskiidetud memorandumi allkirjastamisega (vt põhjendused 1, 31, 150, 203 ja 205). Samuti toetasid neid meetmeid riigi kõrgetasemeliste esindajate korduvad pressiavaldused, mille põhjal oli selge, et valitsusel oli strateegiline huvi Oltchimi käigushoidmise vastu ja et riik kavatses likvideerimist iga hinna eest vältida (vt põhjendused 28, 30 ja 31 ning põhjenduse 204 punktid d–i). |
| --- | --- |

(285)

Eespool nimetatud 1., 2. ja 3. meede on lahutamatult seotud ning osa samast põhieesmärgist, mis on Oltchimi toetamine ja turul hoidmine ning tema töötajate töökohtade säilitamine, jättes selleks võlad sisse nõudmata/kandes võlgu maha/jätkates tarneid. Kõigi nende meetmete võtmist suunati ja see tagati riigi algatatud ja peaministri heakskiidetud memorandumi allkirjastamisega (vt põhjendused 1, 31, 150, 203 ja 205). Samuti toetasid neid meetmeid riigi kõrgetasemeliste esindajate korduvad pressiavaldused, mille põhjal oli selge, et valitsusel oli strateegiline huvi Oltchimi käigushoidmise vastu ja et riik kavatses likvideerimist iga hinna eest vältida (vt põhjendused 28, 30 ja 31 ning põhjenduse 204 punktid d–i).

| (286) | See strateegia on veel ilmsem, kui võtta arvesse i) nende meetmete võtjate samasuguseid tunnuseid ja nende hääletamist Oltchimi ümberkorraldamise üle, ii) kõnealuste meetmete ajalist järjestust, iii) nende eesmärki, st Oltchimi käigushoidmist iga hinna eest ja likvideerimise vältimist, ning iv) ettevõtja (finants- ja riski)seisundit ajal, mil otsus iga meetme võtmise kohta tehti, st asjaolu, et Oltchim oli maksejõuetuse äärel (129). |
| --- | --- |

(286)

See strateegia on veel ilmsem, kui võtta arvesse i) nende meetmete võtjate samasuguseid tunnuseid ja nende hääletamist Oltchimi ümberkorraldamise üle, ii) kõnealuste meetmete ajalist järjestust, iii) nende eesmärki, st Oltchimi käigushoidmist iga hinna eest ja likvideerimise vältimist, ning iv) ettevõtja (finants- ja riski)seisundit ajal, mil otsus iga meetme võtmise kohta tehti, st asjaolu, et Oltchim oli maksejõuetuse äärel (129).

129

| (287) | 3. meetmega anti Oltchimile eelis, mida ei saa eraldada 1. ja 2. meetmest. 3. meedet poleks olemas olnud ilma 1. ja 2. meetmeta. 1. meetme raames AAASi ees kogunenud võlad ning 2. meetme raames CET Govora ees jätkuvate tasumata tarnete tõttu kogunenud võlad tühistati hiljem 3. meetmega. |
| --- | --- |

(287)

3. meetmega anti Oltchimile eelis, mida ei saa eraldada 1. ja 2. meetmest. 3. meedet poleks olemas olnud ilma 1. ja 2. meetmeta. 1. meetme raames AAASi ees kogunenud võlad ning 2. meetme raames CET Govora ees jätkuvate tasumata tarnete tõttu kogunenud võlad tühistati hiljem 3. meetmega.

| (288) | Memorandumi kohaselt nõustusid selle avalikust ja erasektorist pärit allkirjastajad tegema koostööd, et töötada välja „jätkusuutlik strateegia Oltchimi taaskäivitamiseks“, mille põhieesmärk oli: i) „julgustada ja kaitsta võlausaldajaid, eelkõige töötajaid“, et kasumlik tegevus täielikult taaskäivitada ja tagada selle pikaajaline elluviimine, saavutades seejuures piisava usalduse, et nad strateegiat toetaksid, ii) võimaldada osalistel teatada turgudele, rahvusvahelisele kogukonnale ja üldsusele, et nad hindavad pikaajalist jätkusuutlikku lahendust Oltchimi olukorrale, ning iii) tagada Oltchimi kontrollitud ümberkorraldamine. |
| --- | --- |

(288)

Memorandumi kohaselt nõustusid selle avalikust ja erasektorist pärit allkirjastajad tegema koostööd, et töötada välja „jätkusuutlik strateegia Oltchimi taaskäivitamiseks“, mille põhieesmärk oli: i) „julgustada ja kaitsta võlausaldajaid, eelkõige töötajaid“, et kasumlik tegevus täielikult taaskäivitada ja tagada selle pikaajaline elluviimine, saavutades seejuures piisava usalduse, et nad strateegiat toetaksid, ii) võimaldada osalistel teatada turgudele, rahvusvahelisele kogukonnale ja üldsusele, et nad hindavad pikaajalist jätkusuutlikku lahendust Oltchimi olukorrale, ning iii) tagada Oltchimi kontrollitud ümberkorraldamine.

| (289) | Üldiselt oleks AAASiga sarnases olukorras turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja – tervikuna erastamise korduvat varasemat ebaõnnestumist arvestades – kõigepealt üritanud maksma panna oma seisukoha, et koostada tuleks reorganiseerimise kava, mis põhineb eelkõige varakogumite müügil. AAASil olid olemas vahendid (vt põhjendus 265) Oltchimilt sissenõutavate võlasummade maksimeerimiseks, taotledes kõigepealt kohtult oma nõuete täitmisele pööramist, põhjustades seeläbi maksejõuetusmenetluse algatamise Oltchimi suhtes ning esitades seejärel maksejõuetusseaduse kohaselt oma ettepaneku reorganiseerimise kava kohta (maksejõuetusseaduse artikli 94 lõige 1). |
| --- | --- |

(289)

Üldiselt oleks AAASiga sarnases olukorras turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja – tervikuna erastamise korduvat varasemat ebaõnnestumist arvestades – kõigepealt üritanud maksma panna oma seisukoha, et koostada tuleks reorganiseerimise kava, mis põhineb eelkõige varakogumite müügil. AAASil olid olemas vahendid (vt põhjendus 265) Oltchimilt sissenõutavate võlasummade maksimeerimiseks, taotledes kõigepealt kohtult oma nõuete täitmisele pööramist, põhjustades seeläbi maksejõuetusmenetluse algatamise Oltchimi suhtes ning esitades seejärel maksejõuetusseaduse kohaselt oma ettepaneku reorganiseerimise kava kohta (maksejõuetusseaduse artikli 94 lõige 1).

| (290) | Kuna 3. meedet pole võimalik 1. ja 2. meetmest mõistlikult eraldada, kujutavad kõik need meetmed endast omavahel seotud sekkumisi, mis on riigiga seostatavad ja annavad Oltchimile eelise, mida kajastab memorandum. |
| --- | --- |

(290)

Kuna 3. meedet pole võimalik 1. ja 2. meetmest mõistlikult eraldada, kujutavad kõik need meetmed endast omavahel seotud sekkumisi, mis on riigiga seostatavad ja annavad Oltchimile eelise, mida kajastab memorandum.

| (291) | Kokkuvõttes leiab komisjon, et AAAS on andnud Oltchimile valikulise majandusliku eelise kogusummas 217 827 557 eurot (130)
  (990 125 260 Rumeenia leud) ning et AAAS, Salrom, CET Govora, riigi veevarude haldusamet ja Electrica andsid võlausaldajatena Oltchimile 1. ja 3. meetmega (131)
  kokku eelise, mis võrdub 1 516 598 405 Rumeenia leuga (333 651 649 euroga), millele lisandub 2. meetmega seotud eelis. |
| --- | --- |

(291)

Kokkuvõttes leiab komisjon, et AAAS on andnud Oltchimile valikulise majandusliku eelise kogusummas 217 827 557 eurot (130)
  (990 125 260 Rumeenia leud) ning et AAAS, Salrom, CET Govora, riigi veevarude haldusamet ja Electrica andsid võlausaldajatena Oltchimile 1. ja 3. meetmega (131)
  kokku eelise, mis võrdub 1 516 598 405 Rumeenia leuga (333 651 649 euroga), millele lisandub 2. meetmega seotud eelis.

Kokkuvõttes leiab komisjon, et AAAS on andnud Oltchimile valikulise majandusliku eelise kogusummas 217 827 557 eurot

130

(990 125 260 Rumeenia leud) ning et AAAS, Salrom, CET Govora, riigi veevarude haldusamet ja Electrica andsid võlausaldajatena Oltchimile 1. ja 3. meetmega

131

kokku eelise, mis võrdub 1 516 598 405 Rumeenia leuga (333 651 649 euroga), millele lisandub 2. meetmega seotud eelis.

6.1.3.   Konkurentsi kahjustamine ja mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele

Konkurentsi kahjustamine ja mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele

| (292) | Avaliku sektori toetus võib konkurentsi kahjustada isegi siis, kui see ei aita abi saaval ettevõtjal laieneda ega turuosa suurendada. Piisab sellest, et abi võimaldab ettevõtjal säilitada tugevama konkurentsivõime kui see, mis tal oleks olnud ilma abi saamata. Et abi peetaks selles kontekstis konkurentsi kahjustavaks, piisab tavaliselt sellest, et abiga antakse abisaajale eelis, vabastades ta kuludest, mida ta oleks muidu oma igapäevase äritegevuse käigus kandma pidanud (132). |
| --- | --- |

(292)

Avaliku sektori toetus võib konkurentsi kahjustada isegi siis, kui see ei aita abi saaval ettevõtjal laieneda ega turuosa suurendada. Piisab sellest, et abi võimaldab ettevõtjal säilitada tugevama konkurentsivõime kui see, mis tal oleks olnud ilma abi saamata. Et abi peetaks selles kontekstis konkurentsi kahjustavaks, piisab tavaliselt sellest, et abiga antakse abisaajale eelis, vabastades ta kuludest, mida ta oleks muidu oma igapäevase äritegevuse käigus kandma pidanud (132).

132

| (293) | Avaliku sektori toetus ettevõtjatele kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses üksnes siis, kui see „kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“. Sellega seoses pole vaja tõendada, et abil on tegelik mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele, vaid üksnes seda, kas abi võib seda kaubandust mõjutada (133). Liidu kohtud on otsustanud, et „kui antud rahaline abi tugevdab ühe ettevõtja seisundit [liidu]siseses kaubanduses teiste konkureerivate ettevõtjate suhtes, tuleb leida, et abi mõjutab viimaseid.“ (134) |
| --- | --- |

(293)

Avaliku sektori toetus ettevõtjatele kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses üksnes siis, kui see „kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“. Sellega seoses pole vaja tõendada, et abil on tegelik mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele, vaid üksnes seda, kas abi võib seda kaubandust mõjutada (133). Liidu kohtud on otsustanud, et „kui antud rahaline abi tugevdab ühe ettevõtja seisundit [liidu]siseses kaubanduses teiste konkureerivate ettevõtjate suhtes, tuleb leida, et abi mõjutab viimaseid.“ (134)

133

134

| (294) | Avaliku sektori toetuse puhul võib järeldada, et see võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust isegi siis, kui abisaaja ei osale vahetult piiriüleses kaubanduses. Näiteks võib toetus muuta teiste liikmesriikide ettevõtjate turule sisenemise keerulisemaks, sest see säilitab see säilitab kohaliku pakkumise või suurendab seda (135). |
| --- | --- |

(294)

Avaliku sektori toetuse puhul võib järeldada, et see võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust isegi siis, kui abisaaja ei osale vahetult piiriüleses kaubanduses. Näiteks võib toetus muuta teiste liikmesriikide ettevõtjate turule sisenemise keerulisemaks, sest see säilitab see säilitab kohaliku pakkumise või suurendab seda (135).

135

| (295) | Komisjon leiab, et kuna meetmetega anti Oltchimile võimalus oma tegevuse jätkamiseks ja ümberkorraldamiseks ning riigi antud võlgade mahakandmiseks, võivad meetmed parandada siseturul Oltchimi konkurentsivõimet võrreldes tema konkurentide omaga. |
| --- | --- |

(295)

Komisjon leiab, et kuna meetmetega anti Oltchimile võimalus oma tegevuse jätkamiseks ja ümberkorraldamiseks ning riigi antud võlgade mahakandmiseks, võivad meetmed parandada siseturul Oltchimi konkurentsivõimet võrreldes tema konkurentide omaga.

| (296) | Oltchim tegeleb põhikemikaalide tootmisega konkurentsiturgudel Euroopas ja mujal maailmas. |
| --- | --- |

(296)

Oltchim tegeleb põhikemikaalide tootmisega konkurentsiturgudel Euroopas ja mujal maailmas.

| (297) | Seetõttu leiab komisjon, et meetmed võivad kahjustada või ähvardavad kahjustada konkurentsi ja võivad kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(297)

Seetõttu leiab komisjon, et meetmed võivad kahjustada või ähvardavad kahjustada konkurentsi ja võivad kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.

6.1.4.   Järeldus abi olemasolu kohta

Järeldus abi olemasolu kohta

| (298) | Arvestades asjaolu, et kõik riigiabi olemasolu tingimused ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (vt alapunktid 6.1.1–6.1.3 eespool) on kõigi kolme meetme puhul täidetud, järeldab komisjon, et:






  — | 1. meede kujutab endast riigiabi; |
| --- | --- | --- |

(298)

Arvestades asjaolu, et kõik riigiabi olemasolu tingimused ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (vt alapunktid 6.1.1–6.1.3 eespool) on kõigi kolme meetme puhul täidetud, järeldab komisjon, et:

—

1. meede kujutab endast riigiabi;

1. meede

| — | 2. meede kujutab endast riigiabi CET Govora puhul ja ei hõlma abi Salromi puhul; |
| --- | --- |

—

2. meede kujutab endast riigiabi CET Govora puhul ja ei hõlma abi Salromi puhul;

2. meede

| — | 3. meede kujutab endast riigiabi AAASi, riigi veevarude haldusameti, Salromi ja Electrica puhul ning ei hõlma abi CET Govora puhul. |
| --- | --- |

—

3. meede kujutab endast riigiabi AAASi, riigi veevarude haldusameti, Salromi ja Electrica puhul ning ei hõlma abi CET Govora puhul.

3. meede

| (299) | 1., 2. ja 3. meede koos kujutavad endast abi AAASi, riigi veevarude haldusameti, Salromi, CET Govora ja Electrica puhul. Põhjenduse 291 põhjal järeldab komisjon, et Rumeenia riik on andnud Oltchimile abi summas 1 516 598 405 Rumeenia leud (333 651 649 eurot), millele lisandub 2. meetmega seotud eelis. |
| --- | --- |

(299)

1., 2. ja 3. meede koos kujutavad endast abi AAASi, riigi veevarude haldusameti, Salromi, CET Govora ja Electrica puhul. Põhjenduse 291 põhjal järeldab komisjon, et Rumeenia riik on andnud Oltchimile abi summas 1 516 598 405 Rumeenia leud (333 651 649 eurot), millele lisandub 2. meetmega seotud eelis.

6.1.5.   Abi seaduslikkus

Abi seaduslikkus

| (300) | Komisjon märgib, et 1. ja 2. meetme võtmisega (seoses CET Govoraga) ja 3. meetme võtmisega (seoses AAASi, riigi veevarude haldusameti, Salromi, Electricaga) aastatel 2012–2015 rikuti ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud rakendamiskeeldu. |
| --- | --- |

(300)

Komisjon märgib, et 1. ja 2. meetme võtmisega (seoses CET Govoraga) ja 3. meetme võtmisega (seoses AAASi, riigi veevarude haldusameti, Salromi, Electricaga) aastatel 2012–2015 rikuti ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud rakendamiskeeldu.

| (301) | Kuna leiti, et need meetmed on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi, järeldab komisjon seega, et need kujutavad endast ebaseaduslikku riigiabi. |
| --- | --- |

(301)

Kuna leiti, et need meetmed on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi, järeldab komisjon seega, et need kujutavad endast ebaseaduslikku riigiabi.

6.2.   Abi kokkusobivus ja hindamise õiguslik alus

Abi kokkusobivus ja hindamise õiguslik alus

| (302) | Väljakujunenud kohtupraktikast tuleneb, et liikmesriik, kes soovib saada luba anda abi erandina aluslepingu eeskirjadest, peab tegema komisjoniga koostööd. |
| --- | --- |

(302)

Väljakujunenud kohtupraktikast tuleneb, et liikmesriik, kes soovib saada luba anda abi erandina aluslepingu eeskirjadest, peab tegema komisjoniga koostööd.

| (303) | Selle kohustuse täitmisel peab liikmesriik eelkõige esitama komisjonile kogu teabe taotletava erandi tingimuste täitmise kontrollimiseks (136). Praegusel juhul ei esitanud Rumeenia ametiasutused kokkusobivuse hindamise õiguslikku alust. |
| --- | --- |

(303)

Selle kohustuse täitmisel peab liikmesriik eelkõige esitama komisjonile kogu teabe taotletava erandi tingimuste täitmise kontrollimiseks (136). Praegusel juhul ei esitanud Rumeenia ametiasutused kokkusobivuse hindamise õiguslikku alust.

136

| (304) | Kuna Oltchim kvalifitseerub raskustes ettevõtjaks (vt põhjendus 88), oli ainus kokkusobivuse alus, mille komisjon algatamisotsuses kindlaks tegi, (137) päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suunistel põhinev päästmis- ja restruktureerimisabi. |
| --- | --- |

(304)

Kuna Oltchim kvalifitseerub raskustes ettevõtjaks (vt põhjendus 88), oli ainus kokkusobivuse alus, mille komisjon algatamisotsuses kindlaks tegi, (137) päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suunistel põhinev päästmis- ja restruktureerimisabi.

137

| (305) | Rumeenia ametiasutused väitsid (menetluse üsna hilises etapis) (138), et meetmed võivad vastata restruktureerimisabi tingimustele, ja nad on viidanud võimalusele, et reorganiseerimise kava on restruktureerimiskava eelnimetatud suuniste tähenduses. Sellega seoses rõhutab Rumeenia märkimisväärseid edusamme, mida äriühing reorganiseerimisperioodil tegi. |
| --- | --- |

(305)

Rumeenia ametiasutused väitsid (menetluse üsna hilises etapis) (138), et meetmed võivad vastata restruktureerimisabi tingimustele, ja nad on viidanud võimalusele, et reorganiseerimise kava on restruktureerimiskava eelnimetatud suuniste tähenduses. Sellega seoses rõhutab Rumeenia märkimisväärseid edusamme, mida äriühing reorganiseerimisperioodil tegi.

138

| (306) | Pärast uurimisetappi järeldab komisjon aga, et päästmise ja ümberkorraldamise suunistes kehtestatud kokkusobiva päästmis- või ümberkorraldamisabi kriteeriumidele ei vasta ükski meetmetest, isegi mitte Rumeenia heakskiidetud ja rakendatud reorganiseerimise kavas. |
| --- | --- |

(306)

Pärast uurimisetappi järeldab komisjon aga, et päästmise ja ümberkorraldamise suunistes kehtestatud kokkusobiva päästmis- või ümberkorraldamisabi kriteeriumidele ei vasta ükski meetmetest, isegi mitte Rumeenia heakskiidetud ja rakendatud reorganiseerimise kavas.

| (307) | Täpsemalt ei suutnud komisjon kindlaks teha päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suuniste punkti 35 tähenduses märkimisväärset, tegelikku, asjakohast ega piisavat panust, mille Oltchim oleks omavahenditest restruktureerimiskuludesse teinud. Abisumma ületab oluliselt müügihinda, mis oleks muidu pärast pakkumismenetlust saadud. Konkreetselt ületab abi kogusumma 333 miljonit eurot (mis vastab üksnes 1. ja 3. meetmele koos ja millele tuleks lisada 2. meetmele vastav abisumma), samas kui enamiku Oltchimi varade müügist saadav summa ei ületa 143 miljonit eurot, mis jääb oluliselt allapoole päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suunistes nõutavast minimaalse omapanuse künnisest 50 % (139). Oltchimi reorganiseerimise kava pole praegu veel lõpule viidud, arvestades seda, et uus pakkumismenetlus Oltchimi ülejäänud varade müügiks alles käib ning ei lõpe eeldatavalt enne 2019. aasta aprilli. Seega leiab komisjon, et omapanuse kindlaks tegemisel ei saa arvesse võtta võimalikke täiendavaid tulusid varade müügist, vaid üksnes neid vahendeid, mis on juba registreeritud esimese lõpule viidud pakkumismenetluse kaudu saadud müügituluna. |
| --- | --- |

(307)

Täpsemalt ei suutnud komisjon kindlaks teha päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suuniste punkti 35 tähenduses märkimisväärset, tegelikku, asjakohast ega piisavat panust, mille Oltchim oleks omavahenditest restruktureerimiskuludesse teinud. Abisumma ületab oluliselt müügihinda, mis oleks muidu pärast pakkumismenetlust saadud. Konkreetselt ületab abi kogusumma 333 miljonit eurot (mis vastab üksnes 1. ja 3. meetmele koos ja millele tuleks lisada 2. meetmele vastav abisumma), samas kui enamiku Oltchimi varade müügist saadav summa ei ületa 143 miljonit eurot, mis jääb oluliselt allapoole päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suunistes nõutavast minimaalse omapanuse künnisest 50 % (139). Oltchimi reorganiseerimise kava pole praegu veel lõpule viidud, arvestades seda, et uus pakkumismenetlus Oltchimi ülejäänud varade müügiks alles käib ning ei lõpe eeldatavalt enne 2019. aasta aprilli. Seega leiab komisjon, et omapanuse kindlaks tegemisel ei saa arvesse võtta võimalikke täiendavaid tulusid varade müügist, vaid üksnes neid vahendeid, mis on juba registreeritud esimese lõpule viidud pakkumismenetluse kaudu saadud müügituluna.

139

| (308) | Ühtlasi on päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suuniste punktis 65 sätestatud, et
  „[k]ui riigi toetust antakse viisil, mis suurendab abisaaja omakapitali, näiteks kui riik annab [...] või kustutab võlgu [...], tohiks kahjumi korvamiseks anda abi üksnes tingimustel, mis tagavad kulude õige jaotamise olemasolevate investorite vahel“
  . Rumeenia ei esitanud teavet, mis oleks näidanud kulude õiget jaotamist reorganiseerimise kava alusel. Samuti nõutakse päästmis- ja ümberkorraldamise suuniste punktis 67, et „igasugune riigiabi, mis tugevdab abisaaja omakapitali, tuleks anda tingimustel, mis võimaldaksid riigile mõistliku osa abisaaja tulevase kasu väärtusest, arvestades riigi omakapitalisüsti suurust võrdluses äriühingu ülejäänud omakapitali suurusega pärast kahjude katmist“. Oltchimi puhul sellist õiget kulude jaotamist ei näidatud. |
| --- | --- |

(308)

Ühtlasi on päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suuniste punktis 65 sätestatud, et
  „[k]ui riigi toetust antakse viisil, mis suurendab abisaaja omakapitali, näiteks kui riik annab [...] või kustutab võlgu [...], tohiks kahjumi korvamiseks anda abi üksnes tingimustel, mis tagavad kulude õige jaotamise olemasolevate investorite vahel“
  . Rumeenia ei esitanud teavet, mis oleks näidanud kulude õiget jaotamist reorganiseerimise kava alusel. Samuti nõutakse päästmis- ja ümberkorraldamise suuniste punktis 67, et „igasugune riigiabi, mis tugevdab abisaaja omakapitali, tuleks anda tingimustel, mis võimaldaksid riigile mõistliku osa abisaaja tulevase kasu väärtusest, arvestades riigi omakapitalisüsti suurust võrdluses äriühingu ülejäänud omakapitali suurusega pärast kahjude katmist“. Oltchimi puhul sellist õiget kulude jaotamist ei näidatud.

„[k]ui riigi toetust antakse viisil, mis suurendab abisaaja omakapitali, näiteks kui riik annab [...] või kustutab võlgu [...], tohiks kahjumi korvamiseks anda abi üksnes tingimustel, mis tagavad kulude õige jaotamise olemasolevate investorite vahel“

igasugune riigiabi, mis tugevdab abisaaja omakapitali, tuleks anda tingimustel, mis võimaldaksid riigile mõistliku osa abisaaja tulevase kasu väärtusest, arvestades riigi omakapitalisüsti suurust võrdluses äriühingu ülejäänud omakapitali suurusega pärast kahjude katmist

| (309) | Pidades silmas Oltchimi olulist positsiooni Rumeenia keemiasektoris ja tema märkimisväärseid turuosi mitmesugustel toote- ja geograafilistel turgudel, kus ta tegutseb, oleks Oltchim pidanud päästmis- ja ümberkorraldamise suuniste jao 3.6.2 kohaselt võtma meetmeid abiga kaasnevate konkurentsimoonutuste piiramiseks. Sellega seoses märgib komisjon, et Rumeenia ei kavandanud kompenseerimiseks struktuuri- ega käitumuslikke meetmeid. |
| --- | --- |

(309)

Pidades silmas Oltchimi olulist positsiooni Rumeenia keemiasektoris ja tema märkimisväärseid turuosi mitmesugustel toote- ja geograafilistel turgudel, kus ta tegutseb, oleks Oltchim pidanud päästmis- ja ümberkorraldamise suuniste jao 3.6.2 kohaselt võtma meetmeid abiga kaasnevate konkurentsimoonutuste piiramiseks. Sellega seoses märgib komisjon, et Rumeenia ei kavandanud kompenseerimiseks struktuuri- ega käitumuslikke meetmeid.

| (310) | Seetõttu järeldab komisjon, et reorganiseerimise kava ei vasta mitmele päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suuniste kohasele kumulatiivsele tingimusele ning seega ei saa ta jätkata selle lähenemisviisi uurimist, vaatamata Rumeenia kinnitusele, et ta võib sel teemal lisateavet esitada. |
| --- | --- |

(310)

Seetõttu järeldab komisjon, et reorganiseerimise kava ei vasta mitmele päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suuniste kohasele kumulatiivsele tingimusele ning seega ei saa ta jätkata selle lähenemisviisi uurimist, vaatamata Rumeenia kinnitusele, et ta võib sel teemal lisateavet esitada.

6.3.   Tagasinõudmine

Tagasinõudmine

| (311) | ELi toimimise lepingu ja liidu kohtute väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on komisjon pädev otsustama, et asjaomane liikmesriik peab tühistama või muutma abi, kui komisjon on leidnud, et abi on kokkusobimatu siseturuga (140). Samuti on liidu kohtud korduvalt sedastanud, et liikmesriigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord (141). |
| --- | --- |

(311)

ELi toimimise lepingu ja liidu kohtute väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on komisjon pädev otsustama, et asjaomane liikmesriik peab tühistama või muutma abi, kui komisjon on leidnud, et abi on kokkusobimatu siseturuga (140). Samuti on liidu kohtud korduvalt sedastanud, et liikmesriigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord (141).

140

141

| (312) | Sellega seoses on liidu kohtud sedastanud, et see eesmärk on täidetud, kui abisaaja on ebaseadusliku abiga saadud summad tagasi maksnud, loobudes sel moel eelisest, mis tal turul konkurentide ees oli, ja on taastatud abi andmisele eelnenud olukord (142). |
| --- | --- |

(312)

Sellega seoses on liidu kohtud sedastanud, et see eesmärk on täidetud, kui abisaaja on ebaseadusliku abiga saadud summad tagasi maksnud, loobudes sel moel eelisest, mis tal turul konkurentide ees oli, ja on taastatud abi andmisele eelnenud olukord (142).

142

| (313) | Kooskõlas kohtupraktikaga on nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (143) artikli 16 lõikes 1 sätestatud, et „[k]ui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada [...]“. |
| --- | --- |

(313)

Kooskõlas kohtupraktikaga on nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (143) artikli 16 lõikes 1 sätestatud, et „[k]ui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada [...]“.

143

| (314) | Nagu näidatud põhjendustes 291 ja 299 anti Oltchimile kolme meetmega abi – summas 1 516 598 405 Rumeenia leud (333 651 649 eurot) (1. ja 3. meede koos), millele lisandub 2. meetmega seotud abisumma –, rikkudes ELi toimimise lepingu artiklit 108, ning seda tuleb käsitada ebaseadusliku ja kokkusobimatu abina. Seetõttu tuleb see abi tagasi nõuda, et taastada enne abi väljamaksmist turul valitsenud olukord. |
| --- | --- |

(314)

Nagu näidatud põhjendustes 291 ja 299 anti Oltchimile kolme meetmega abi – summas 1 516 598 405 Rumeenia leud (333 651 649 eurot) (1. ja 3. meede koos), millele lisandub 2. meetmega seotud abisumma –, rikkudes ELi toimimise lepingu artiklit 108, ning seda tuleb käsitada ebaseadusliku ja kokkusobimatu abina. Seetõttu tuleb see abi tagasi nõuda, et taastada enne abi väljamaksmist turul valitsenud olukord.

| (315) | Abi tuleb tagasi nõuda alates kuupäevast, mil abisaaja sai eelise, (144) st alates ajast, mil abi anti abisaaja käsutusse, kuni tegeliku tagasimaksmiseni, ning abisaajal tuleb tasuda abisumma pealt intressi kuni abi tegeliku tagasimaksmiseni. |
| --- | --- |

(315)

Abi tuleb tagasi nõuda alates kuupäevast, mil abisaaja sai eelise, (144) st alates ajast, mil abi anti abisaaja käsutusse, kuni tegeliku tagasimaksmiseni, ning abisaajal tuleb tasuda abisumma pealt intressi kuni abi tegeliku tagasimaksmiseni.

144

6.4.   Oltchimi müügiga kaasneva majandusliku järjepidevuse küsimus (145)

Oltchimi müügiga kaasneva majandusliku järjepidevuse küsimus

145

| (316) | Kui komisjon ettevõtjale antud abi siseturuga kokkusobivuse kohta ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 alusel negatiivse otsuse, peab asjaomane liikmesriik kokkusobimatu abi sisse nõudma. Sissenõudmiskohustust võib laiendada uuele äriühingule, kellele asjaomane äriühing kandis üle või müüs osa oma varast, kui selle ülekandmise või müügi laad viib järelduseni, et nende kahe äriühingu vahel on majanduslik järjepidevus (146). |
| --- | --- |

(316)

Kui komisjon ettevõtjale antud abi siseturuga kokkusobivuse kohta ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 alusel negatiivse otsuse, peab asjaomane liikmesriik kokkusobimatu abi sisse nõudma. Sissenõudmiskohustust võib laiendada uuele äriühingule, kellele asjaomane äriühing kandis üle või müüs osa oma varast, kui selle ülekandmise või müügi laad viib järelduseni, et nende kahe äriühingu vahel on majanduslik järjepidevus (146).

146

| (317) | Vastavalt Euroopa Kohtu otsusele kohtuasjas Itaalia ja SIM 2 vs. komisjon, (147) millest komisjon lähtus oma otsustes seoses äriühingutega Olympic Airlines, Alitalia ja SERNAM, (148) hinnatakse endise üksuse ja uute struktuuride vahelist majanduslikku järjepidevust teatavate näitajate alusel. Arvesse võib võtta järgmisi tegureid: müüdud varade ulatus (varad ja kohustused, tööjõu säilimine, varakogumid), müügihind, ostja(te) isik, müügi aeg (pärast esialgse hindamise alustamist, ametliku uurimismenetluse algatamist või lõpliku otsuse tegemist) ja tehingu majanduslik loogika. Euroopa Kohus kinnitas neid näitajaid oma 28. märtsi 2012. aasta otsuses kohtuasjas Ryanair vs. komisjon, (149) millega kinnitati Alitalia kohta tehtud otsust. |
| --- | --- |

(317)

Vastavalt Euroopa Kohtu otsusele kohtuasjas Itaalia ja SIM 2 vs. komisjon, (147) millest komisjon lähtus oma otsustes seoses äriühingutega Olympic Airlines, Alitalia ja SERNAM, (148) hinnatakse endise üksuse ja uute struktuuride vahelist majanduslikku järjepidevust teatavate näitajate alusel. Arvesse võib võtta järgmisi tegureid: müüdud varade ulatus (varad ja kohustused, tööjõu säilimine, varakogumid), müügihind, ostja(te) isik, müügi aeg (pärast esialgse hindamise alustamist, ametliku uurimismenetluse algatamist või lõpliku otsuse tegemist) ja tehingu majanduslik loogika. Euroopa Kohus kinnitas neid näitajaid oma 28. märtsi 2012. aasta otsuses kohtuasjas Ryanair vs. komisjon, (149) millega kinnitati Alitalia kohta tehtud otsust.

vs.

147

148

vs.

149

| (318) | Nagu mainitud põhjenduses 5 eespool, saatis konkurentsi peadirektoraat pärast mitut majandusliku järjepidevuse teemalist seisukohtade vahetamist Rumeenia ametiasutustega 23. detsembril 2016 Rumeenia ametiasutustele esialgse hinnangu majandusliku järjepidevuse kohta. Selles kirjas, mis põhines Rumeenia ametiasutuste esitatud teabel üheksa varakogumi müügi ulatuse ja (turupõhise pakkumismenetluse vormis) müügiprotsessi kohta, asus konkurentsi peadirektoraat esialgsele seisukohale, et Oltchimi müügiprotsessiga, mille Rumeenia ametiasutused olid tol ajal kavandanud, ei kaasnenud tingimata majanduslik järjepidevus Oltchimi ja ettevõtja(te) vahel, kes võis(id) müügiprotsessi tulemusel tekkida, ilma et see mõjutaks selliste oluliste elementide hindamist, mis tol ajal veel teada polnud, nagu müügi tegelik lõpuleviimine ja tegelikud tulemused, tehingu tegelik ulatus, selle hind ja majanduslik loogika. |
| --- | --- |

(318)

Nagu mainitud põhjenduses 5 eespool, saatis konkurentsi peadirektoraat pärast mitut majandusliku järjepidevuse teemalist seisukohtade vahetamist Rumeenia ametiasutustega 23. detsembril 2016 Rumeenia ametiasutustele esialgse hinnangu majandusliku järjepidevuse kohta. Selles kirjas, mis põhines Rumeenia ametiasutuste esitatud teabel üheksa varakogumi müügi ulatuse ja (turupõhise pakkumismenetluse vormis) müügiprotsessi kohta, asus konkurentsi peadirektoraat esialgsele seisukohale, et Oltchimi müügiprotsessiga, mille Rumeenia ametiasutused olid tol ajal kavandanud, ei kaasnenud tingimata majanduslik järjepidevus Oltchimi ja ettevõtja(te) vahel, kes võis(id) müügiprotsessi tulemusel tekkida, ilma et see mõjutaks selliste oluliste elementide hindamist, mis tol ajal veel teada polnud, nagu müügi tegelik lõpuleviimine ja tegelikud tulemused, tehingu tegelik ulatus, selle hind ja majanduslik loogika.

| (319) | Müügiprotsessi praeguses etapis, pärast seda kui võlausaldajate kogu on heaks kiitnud kaks ostjat, kes ostavad suurema osa Oltchimi varadest, on enamik neist elementidest teada. Et otsustada, kas Oltchimi ostja(te)le kaasneb riigiabi, hindab komisjon eespool loetletud viit kriteeriumi, nagu allpool kirjeldatud. |
| --- | --- |

(319)

Müügiprotsessi praeguses etapis, pärast seda kui võlausaldajate kogu on heaks kiitnud kaks ostjat, kes ostavad suurema osa Oltchimi varadest, on enamik neist elementidest teada. Et otsustada, kas Oltchimi ostja(te)le kaasneb riigiabi, hindab komisjon eespool loetletud viit kriteeriumi, nagu allpool kirjeldatud.

6.4.1.   Läbivaadatud reorganiseerimise kava alusel müüdavate varade ulatus

Läbivaadatud reorganiseerimise kava alusel müüdavate varade ulatus

| (320) | Komisjon märgib, et peamise ostja ülevõetavad varad – Chimcomplex võtab üle 1.–5. varakogumi ja osaliselt 7. varakogumi – moodustavad (Winterhilli hinnangu põhjal) üksnes 58 % Oltchimi varadest ja tootmisrajatistest. DSG võtaks üle väga väikese osa Oltchimi varadest, nimelt 6. varakogumi (PVC töötlemise tehas, mida ta on Oltchimilt varem rentinud). DSG sihtvara moodustab väga väikese osa Oltchimi varadest ja tootmisrajatistest (Winterhilli hinnangu põhjal 1,94 %). |
| --- | --- |

(320)

Komisjon märgib, et peamise ostja ülevõetavad varad – Chimcomplex võtab üle 1.–5. varakogumi ja osaliselt 7. varakogumi – moodustavad (Winterhilli hinnangu põhjal) üksnes 58 % Oltchimi varadest ja tootmisrajatistest. DSG võtaks üle väga väikese osa Oltchimi varadest, nimelt 6. varakogumi (PVC töötlemise tehas, mida ta on Oltchimilt varem rentinud). DSG sihtvara moodustab väga väikese osa Oltchimi varadest ja tootmisrajatistest (Winterhilli hinnangu põhjal 1,94 %).

| (321) | Chimcomplex ei omanda ega võta üle Oltchimi kohustusi, ärilepinguid ega olemasolevaid tooraineid, valmistooteid/lõpetamata tooteid ega varuosi. Vastavalt „saastaja maksab“ põhimõttele kannab võimalikud maa varasemast saastamisest tulenevad kulud müüja. See on kooskõlas seisukohaga, mida komisjon väljendas oma 23. detsembri 2016. aasta kirjas, mille kohaselt „jäävad Oltchimi kohustused [...] sealhulgas varasemad keskkonnavõlad, Oltchimi kanda“. Sama kehtib DSG puhul. |
| --- | --- |

(321)

Chimcomplex ei omanda ega võta üle Oltchimi kohustusi, ärilepinguid ega olemasolevaid tooraineid, valmistooteid/lõpetamata tooteid ega varuosi. Vastavalt „saastaja maksab“ põhimõttele kannab võimalikud maa varasemast saastamisest tulenevad kulud müüja. See on kooskõlas seisukohaga, mida komisjon väljendas oma 23. detsembri 2016. aasta kirjas, mille kohaselt „jäävad Oltchimi kohustused [...] sealhulgas varasemad keskkonnavõlad, Oltchimi kanda“. Sama kehtib DSG puhul.

| (322) | Tehnilise kirjelduse ega müügilepingu kohaselt ei pidanud ostjad töötajaid tagasi palkama. Võimalikele ostjatele pakuti aga võimalust Oltchimi töötajad tagasi palgata ning neil paluti oma esialgsetes pakkumistes teada anda, kas nad kavatsevad seda teha, märkides, mitu töötajat nende äriplaanide kohaselt üle võetakse. Ilmneb, et Chimcomplex kavatses oma siduva pakkumise tegemise ajal tagasi palgata 1 215 töötajat, st umbes 62 % Oltchimi töötajatest (150). Arvnäitaja, mida müüja pidas siduvate pakkumiste hindamisel asjakohaseks (vt lisaks põhjendus 335), oli üksnes kuni 984 töötajat – nende töötajate arv, kes olid tegelikult nõus uuesti palkamisega, st umbes 50 % Oltchimi praeguste töötajate koguarvust. Igal juhul on lõpuks Chimcomplexi üleviidavate töötajate osakaal väiksem võrreldes nende töötajate arvuga, kes on tagasi palgatud varasemate komisjoni otsuste puhul, milles majanduslikku järjepidevust kindlaks ei tehtud (151). |
| --- | --- |

(322)

Tehnilise kirjelduse ega müügilepingu kohaselt ei pidanud ostjad töötajaid tagasi palkama. Võimalikele ostjatele pakuti aga võimalust Oltchimi töötajad tagasi palgata ning neil paluti oma esialgsetes pakkumistes teada anda, kas nad kavatsevad seda teha, märkides, mitu töötajat nende äriplaanide kohaselt üle võetakse. Ilmneb, et Chimcomplex kavatses oma siduva pakkumise tegemise ajal tagasi palgata 1 215 töötajat, st umbes 62 % Oltchimi töötajatest (150). Arvnäitaja, mida müüja pidas siduvate pakkumiste hindamisel asjakohaseks (vt lisaks põhjendus 335), oli üksnes kuni 984 töötajat – nende töötajate arv, kes olid tegelikult nõus uuesti palkamisega, st umbes 50 % Oltchimi praeguste töötajate koguarvust. Igal juhul on lõpuks Chimcomplexi üleviidavate töötajate osakaal väiksem võrreldes nende töötajate arvuga, kes on tagasi palgatud varasemate komisjoni otsuste puhul, milles majanduslikku järjepidevust kindlaks ei tehtud (151).

150

151

| (323) | Ühtlasi märgib komisjon, et äritegevuse seisukohast olulised tarne- ja müügilepingud lõpetatakse. Täpsemalt väidab Chimcomplex, et tal on oma klientide võrgustik, mistõttu kliendibaas muutub pärast sihtvara omandamist märkimisväärselt. Samuti kinnitas Chimcomplex sõnaselgelt, et ta ei kasutaks Oltchimi kaubamärki. |
| --- | --- |

(323)

Ühtlasi märgib komisjon, et äritegevuse seisukohast olulised tarne- ja müügilepingud lõpetatakse. Täpsemalt väidab Chimcomplex, et tal on oma klientide võrgustik, mistõttu kliendibaas muutub pärast sihtvara omandamist märkimisväärselt. Samuti kinnitas Chimcomplex sõnaselgelt, et ta ei kasutaks Oltchimi kaubamärki.

| (324) | Lõpetuseks märgib komisjon, et nende tegevuste ulatus, mida Chimcomplex ja DSG Oltchimilt omandatud varakogumitega ellu viima hakkavad, erineb teataval määral Oltchimi tegevusest ostu-müügilepingu allkirjastamise ajal, nagu näidatud allpool (vt eelkõige punkt 6.4.5). |
| --- | --- |

(324)

Lõpetuseks märgib komisjon, et nende tegevuste ulatus, mida Chimcomplex ja DSG Oltchimilt omandatud varakogumitega ellu viima hakkavad, erineb teataval määral Oltchimi tegevusest ostu-müügilepingu allkirjastamise ajal, nagu näidatud allpool (vt eelkõige punkt 6.4.5).

| (325) | Ülejäänud müümata varakogumid (8. ja 9. varakogum ning osa 7. varakogumist) on Oltchimi äritegevuses väikese tähtsusega ning koosnevad mittefunktsionaalsetest varadest. Seega ei hõlmaks võimaliku ostja (või võimalike ostjate) elluviidava tegevuse ulatus ilmselgelt Oltchimi äritegevust ning nende varadega elluviidava tegevuse ulatus erineks väga tõenäoliselt Oltchimi tegevuse ulatusest. |
| --- | --- |

(325)

Ülejäänud müümata varakogumid (8. ja 9. varakogum ning osa 7. varakogumist) on Oltchimi äritegevuses väikese tähtsusega ning koosnevad mittefunktsionaalsetest varadest. Seega ei hõlmaks võimaliku ostja (või võimalike ostjate) elluviidava tegevuse ulatus ilmselgelt Oltchimi äritegevust ning nende varadega elluviidava tegevuse ulatus erineks väga tõenäoliselt Oltchimi tegevuse ulatusest.

6.4.2.   Müügihind

Müügihind

| (326) | Et vältida majanduslikku järjepidevust, tuleb varad pakkumismenetluse raames müüa turuväärtusega. Selline turuhind on määratletud hinnana, mille oleks võinud määrata turutingimustes tegutsev erainvestor (152). |
| --- | --- |

(326)

Et vältida majanduslikku järjepidevust, tuleb varad pakkumismenetluse raames müüa turuväärtusega. Selline turuhind on määratletud hinnana, mille oleks võinud määrata turutingimustes tegutsev erainvestor (152).

152

| (327) | Rumeenia on müünud enamiku varadest erinevates müüdavates varakogumites (1.–6. ja osaliselt 7. varakogum) avatud, läbipaistva, mittediskrimineeriva ja tingimusteta pakkumismenetluse kaudu pakkujatele, kes esitasid tagatud rahastusega kõrgeima hinnaga pakkumise, nagu selgitatud allpool. |
| --- | --- |

(327)

Rumeenia on müünud enamiku varadest erinevates müüdavates varakogumites (1.–6. ja osaliselt 7. varakogum) avatud, läbipaistva, mittediskrimineeriva ja tingimusteta pakkumismenetluse kaudu pakkujatele, kes esitasid tagatud rahastusega kõrgeima hinnaga pakkumise, nagu selgitatud allpool.

| (328) | Esiteks ei esitatud Oltchimi varakogumeid käsitlevas osalemiskutses pakkujate suhtes mingeid piiranguid; igaüks võis pakkumismenetluses pakkumise esitada. |
| --- | --- |

(328)

Esiteks ei esitatud Oltchimi varakogumeid käsitlevas osalemiskutses pakkujate suhtes mingeid piiranguid; igaüks võis pakkumismenetluses pakkumise esitada.

| (329) | Nagu on ilmne mitmesugustest aruannetest Oltchimi varade müügi kohta (vt põhjendus 8), oli Chimcomplex vaid üks paljudest muudest osalejatest (kelle arv ulatus lõppjärgus üheksani) Oltchimi varade mitmesuguseid kombinatsioone puudutavas pakkumismenetluses, mida viisid ellu Oltchimi pankrotihaldurid ja AT Kearney (edaspidi „müüja“). |
| --- | --- |

(329)

Nagu on ilmne mitmesugustest aruannetest Oltchimi varade müügi kohta (vt põhjendus 8), oli Chimcomplex vaid üks paljudest muudest osalejatest (kelle arv ulatus lõppjärgus üheksani) Oltchimi varade mitmesuguseid kombinatsioone puudutavas pakkumismenetluses, mida viisid ellu Oltchimi pankrotihaldurid ja AT Kearney (edaspidi „müüja“).

| (330) | Teiseks, järgides läbipaistvuse põhimõtet, andis müüja kõigile pakkujatele piisavalt aega ning vajalikku ja üksikasjalikku teavet, et nad saaksid varasid osana nõuetele vastavuse kontrollist korralikult hinnata. Oltchimi müüki käsitleva 2. ja 3. aruande kohaselt, mida on mainitud põhjenduses 8 eespool, anti pakkujatele, kes tõendasid oma esialgsetes pakkumistes esitatud hindade puhul rahaliste vahendite tagatust, täielik juurdepääs elektroonilisele andmeruumile, nad said osaleda koosolekutel Oltchimi juhtkonnaga, mitmes tootmiskohas kohapeal käia ning osaleda struktureeritud protsessis, mille eesmärk oli küsimuste ja vastuste esitamine. |
| --- | --- |

(330)

Teiseks, järgides läbipaistvuse põhimõtet, andis müüja kõigile pakkujatele piisavalt aega ning vajalikku ja üksikasjalikku teavet, et nad saaksid varasid osana nõuetele vastavuse kontrollist korralikult hinnata. Oltchimi müüki käsitleva 2. ja 3. aruande kohaselt, mida on mainitud põhjenduses 8 eespool, anti pakkujatele, kes tõendasid oma esialgsetes pakkumistes esitatud hindade puhul rahaliste vahendite tagatust, täielik juurdepääs elektroonilisele andmeruumile, nad said osaleda koosolekutel Oltchimi juhtkonnaga, mitmes tootmiskohas kohapeal käia ning osaleda struktureeritud protsessis, mille eesmärk oli küsimuste ja vastuste esitamine.

| (331) | Samuti toimus pakkumismenetluse ajal pidev teabevahetus müüja (AT Kearney) ja kõigi pakkujate vahel, kes kvalifitseerusid osalema pakkumismenetluse eri etappides: ajavahemikul pärast müügi avalikku väljakuulutamist ja müügipakkumise edastamist võimalikele pakkujatele (alates 23. augustist 2016), pärast osalemishuvi kinnitavate teadete kättesaamist ja huvitatud pakkujate allakirjutamist mitteavalikustamise kokkulepetele (september – detsember 2016) ning 23. jaanuari 2017 (esialgsete pakkumiste esitamise tähtaeg) ja 26. juuni 2017 vahel (lõplike pakkumiste esitamise tähtaeg). |
| --- | --- |

(331)

Samuti toimus pakkumismenetluse ajal pidev teabevahetus müüja (AT Kearney) ja kõigi pakkujate vahel, kes kvalifitseerusid osalema pakkumismenetluse eri etappides: ajavahemikul pärast müügi avalikku väljakuulutamist ja müügipakkumise edastamist võimalikele pakkujatele (alates 23. augustist 2016), pärast osalemishuvi kinnitavate teadete kättesaamist ja huvitatud pakkujate allakirjutamist mitteavalikustamise kokkulepetele (september – detsember 2016) ning 23. jaanuari 2017 (esialgsete pakkumiste esitamise tähtaeg) ja 26. juuni 2017 vahel (lõplike pakkumiste esitamise tähtaeg).

| (332) | Kolmandaks näitavad Rumeenia esitatud tõendid, et pakkujaid ei diskrimineeritud pakkumisprotsessi üheski etapis. Nagu on selge põhjendusest 328 jj eespool, said kõik pakkujad teavet ja täpsustusi pakkumismenetluse valikukriteeriumide, eeskirjade ja menetluste, esialgsete ja lõplike pakkumiste esitamise tähtaegade, nende tähtaegade pikendamise ning Oltchimi finantsseisundi ja majandusliku olukorra kohta, pakkujate esialgsetest või lõplikest pakkumistest puuduvate andmete ning pakkujate võimalike küsimuste kohta. Pärast seda, kui kõrvaldatud oli mõningane algne läbipaistmatus seoses võrdse juurdepääsuga teabele, anti kõigile pakkujatele protsessi käigus teavet, mis oli vajalik üheksas varakogumis müüdavate varade korralikuks hindamiseks. |
| --- | --- |

(332)

Kolmandaks näitavad Rumeenia esitatud tõendid, et pakkujaid ei diskrimineeritud pakkumisprotsessi üheski etapis. Nagu on selge põhjendusest 328 jj eespool, said kõik pakkujad teavet ja täpsustusi pakkumismenetluse valikukriteeriumide, eeskirjade ja menetluste, esialgsete ja lõplike pakkumiste esitamise tähtaegade, nende tähtaegade pikendamise ning Oltchimi finantsseisundi ja majandusliku olukorra kohta, pakkujate esialgsetest või lõplikest pakkumistest puuduvate andmete ning pakkujate võimalike küsimuste kohta. Pärast seda, kui kõrvaldatud oli mõningane algne läbipaistmatus seoses võrdse juurdepääsuga teabele, anti kõigile pakkujatele protsessi käigus teavet, mis oli vajalik üheksas varakogumis müüdavate varade korralikuks hindamiseks.

| (333) | Neljandaks, kui jätta kõrvale õigusraamistikust tulenevad piirangud, ei kehtestatud pakkujate suhtes mingeid tingimusi, nagu on selge osalemiskutsest ja mitmesugustest kirjadest, mille müüja (AT Kearney) pakkujatele saatis. |
| --- | --- |

(333)

Neljandaks, kui jätta kõrvale õigusraamistikust tulenevad piirangud, ei kehtestatud pakkujate suhtes mingeid tingimusi, nagu on selge osalemiskutsest ja mitmesugustest kirjadest, mille müüja (AT Kearney) pakkujatele saatis.

| (334) | Viiendaks valiti selline pakkujate kombinatsioon, mis tagas müüjale maksimaalse hinna, võttes arvesse asjaolu, et ettevõtja White Tiger Management taganes tehingust, sest ta polnud suuteline täitma objektiivseid tehingukindluse kriteeriume, mille eesmärk oli kindlustada tagatistega tema pakutud hinna maksmine (vt põhjendus 181). See järeldus maksimumhinna saamise kohta pole vastuolus asjaoluga, et White Tigeri pakkumine, mis oli Chimcomplexi omaga võrreldes suurem, lükati tagasi, sest pakkumise rahastamine polnud kindel ja nõutaval määral tagatud, mistõttu tehingu õnnestumine oli ebatõenäoline. |
| --- | --- |

(334)

Viiendaks valiti selline pakkujate kombinatsioon, mis tagas müüjale maksimaalse hinna, võttes arvesse asjaolu, et ettevõtja White Tiger Management taganes tehingust, sest ta polnud suuteline täitma objektiivseid tehingukindluse kriteeriume, mille eesmärk oli kindlustada tagatistega tema pakutud hinna maksmine (vt põhjendus 181). See järeldus maksimumhinna saamise kohta pole vastuolus asjaoluga, et White Tigeri pakkumine, mis oli Chimcomplexi omaga võrreldes suurem, lükati tagasi, sest pakkumise rahastamine polnud kindel ja nõutaval määral tagatud, mistõttu tehingu õnnestumine oli ebatõenäoline.

| (335) | Hinna maksimeerimise põhimõttega polnud vastuolus ka asjaolu, et pakkumiste hindamisel arvutas müüja hinnapakkumistele juurde lisasumma juhul, kui ostja võttis üle töötajaid. See lisasumma vastas 40 %-le keskmistest koondamiskuludest (mis tähendas 5 000 eurot lisaks iga töötaja kohta) ning selle ülempiir oli 50 % Oltchimi töötajatest. Rumeenia maksejõuetusseaduse kohaselt on koondamishüvitised era- või avaliku sektori võlausaldajate mistahes muude nõuete suhtes ülimuslikud. Seega tähendavad koondamishüvitised võlausaldajate seisukohast seda, et makstav hind on nende võrra madalam. Kõnealusel juhul ei muutnud mainitud lisasumma eri pakkumiste paremusjärjestust (153). |
| --- | --- |

(335)

Hinna maksimeerimise põhimõttega polnud vastuolus ka asjaolu, et pakkumiste hindamisel arvutas müüja hinnapakkumistele juurde lisasumma juhul, kui ostja võttis üle töötajaid. See lisasumma vastas 40 %-le keskmistest koondamiskuludest (mis tähendas 5 000 eurot lisaks iga töötaja kohta) ning selle ülempiir oli 50 % Oltchimi töötajatest. Rumeenia maksejõuetusseaduse kohaselt on koondamishüvitised era- või avaliku sektori võlausaldajate mistahes muude nõuete suhtes ülimuslikud. Seega tähendavad koondamishüvitised võlausaldajate seisukohast seda, et makstav hind on nende võrra madalam. Kõnealusel juhul ei muutnud mainitud lisasumma eri pakkumiste paremusjärjestust (153).

153

| (336) | Vastavalt teabele, mille Rumeenia esitas oma 20. aprilli 2018. aasta esildises, ning vastavalt viimasele, 7. aruandele, mille müüja esitas 16. juunil 2018, kavatsetakse ka väiksema osa Oltchimi varadest moodustavad ülejäänud müümata varakogumid (8., 9. ja osaliselt 7. varakogum) müüa turuhindadega, mis tehakse kindlaks kavandatava pakkumismenetluse käigus, mis on üles ehitatud sarnaselt juba lõpetatud pakkumismenetlusega; see tähendab, et need müüakse avatud, läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil pakkujatele, kes esitavad varakogumi(te) suhtes suurimad kehtivad ja usaldusväärsed pakkumised – seega turuhinnaga. |
| --- | --- |

(336)

Vastavalt teabele, mille Rumeenia esitas oma 20. aprilli 2018. aasta esildises, ning vastavalt viimasele, 7. aruandele, mille müüja esitas 16. juunil 2018, kavatsetakse ka väiksema osa Oltchimi varadest moodustavad ülejäänud müümata varakogumid (8., 9. ja osaliselt 7. varakogum) müüa turuhindadega, mis tehakse kindlaks kavandatava pakkumismenetluse käigus, mis on üles ehitatud sarnaselt juba lõpetatud pakkumismenetlusega; see tähendab, et need müüakse avatud, läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil pakkujatele, kes esitavad varakogumi(te) suhtes suurimad kehtivad ja usaldusväärsed pakkumised – seega turuhinnaga.

| (337) | Eeltoodu põhjal asub komisjon seisukohale, et valikuprotsess oli piisav tagamaks, et valitud ja heakskiidetud ostjatele müüdavate varade hind on kooskõlas turuhinnaga, mis oli ainus valikukriteerium (pakkuja pidi esitama tõendid oma pakkumise rahastamise tagatuse kohta). Seega järeldab komisjon, et Oltchimi varakogumite müük viidi ellu või kavatsetakse ellu viia avatud, läbipaistva, mittediskrimineeriva ja tingimusteta pakkumismenetluse kaudu ning seega tagati pakkumismenetlusega varakogumite müük turuhinnaga.- |
| --- | --- |

(337)

Eeltoodu põhjal asub komisjon seisukohale, et valikuprotsess oli piisav tagamaks, et valitud ja heakskiidetud ostjatele müüdavate varade hind on kooskõlas turuhinnaga, mis oli ainus valikukriteerium (pakkuja pidi esitama tõendid oma pakkumise rahastamise tagatuse kohta). Seega järeldab komisjon, et Oltchimi varakogumite müük viidi ellu või kavatsetakse ellu viia avatud, läbipaistva, mittediskrimineeriva ja tingimusteta pakkumismenetluse kaudu ning seega tagati pakkumismenetlusega varakogumite müük turuhinnaga.-

6.4.3.   Ostja(te) isik

Ostja(te) isik

| (338) | Müüja ja ostja omanike isik on oluline viide sellele, kas vara üleandmisega kaasneb tegelik majanduslik järjepidevus (154). Peamist ostjat Chimcomplexi kontrollib SCR, keda omakorda kontrollib tema peamine üksikisikust aktsionär, kelle osalus on 97,25 %. Kättesaadava teabe põhjal leiab komisjon, et SRCd kontrollival üksikisikul ega ühelgi üksusel, keda see üksikisik või SRC otseselt või kaudselt kontrollib, pole osalust Oltchimi ega ühegi Oltchimi aktsionäri omakapitalis. |
| --- | --- |

(338)

Müüja ja ostja omanike isik on oluline viide sellele, kas vara üleandmisega kaasneb tegelik majanduslik järjepidevus (154). Peamist ostjat Chimcomplexi kontrollib SCR, keda omakorda kontrollib tema peamine üksikisikust aktsionär, kelle osalus on 97,25 %. Kättesaadava teabe põhjal leiab komisjon, et SRCd kontrollival üksikisikul ega ühelgi üksusel, keda see üksikisik või SRC otseselt või kaudselt kontrollib, pole osalust Oltchimi ega ühegi Oltchimi aktsionäri omakapitalis.

154

| (339) | Märkimist väärib see, et DSG-l oli Oltchimiga püsiv ärisuhe. DSG on rentinud Oltchimilt PVC töötlemise rajatist, sealhulgas töötajaid, alates 2014. aasta jaanuarist. Enne Ramplasti rajatiste rentimist (6. varakogum müügimenetluses) oli DSG üks Oltchimi peamisi PVC-profiilide turustajaid. Komisjonile kättesaadava teabe põhjal pole DSG ja Oltchimi vahel kontsernisuhteid. |
| --- | --- |

(339)

Märkimist väärib see, et DSG-l oli Oltchimiga püsiv ärisuhe. DSG on rentinud Oltchimilt PVC töötlemise rajatist, sealhulgas töötajaid, alates 2014. aasta jaanuarist. Enne Ramplasti rajatiste rentimist (6. varakogum müügimenetluses) oli DSG üks Oltchimi peamisi PVC-profiilide turustajaid. Komisjonile kättesaadava teabe põhjal pole DSG ja Oltchimi vahel kontsernisuhteid.

6.4.4.   Müügi aeg

Müügi aeg

| (340) | Komisjon peab hindama, kas pakkumismenetluse aeg võib põhjustada kõrvalehoidumise komisjoni otsusest siseturuga kokkusobimatu riigiabi tagasinõudmise kohta. |
| --- | --- |

(340)

Komisjon peab hindama, kas pakkumismenetluse aeg võib põhjustada kõrvalehoidumise komisjoni otsusest siseturuga kokkusobimatu riigiabi tagasinõudmise kohta.

| (341) | Praegusel juhul märgib komisjon, et pädev riiklik kohus algatas maksejõuetusmenetluse ja määras pankrotihaldurid 2013. aastal. Pankrotihaldurid käivitasid varade müümise protsessi 2016. aastal, enne seda, kui komisjon oli teinud otsuse ametliku uurimismenetluse tulemuse kohta. Samuti esitas peamine ostja Chimcomplex panga kirjad müügi tagamiseks juba 2017. aasta detsembris ja 2018. aastal alguses, seega enne käesoleva otsuse vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(341)

Praegusel juhul märgib komisjon, et pädev riiklik kohus algatas maksejõuetusmenetluse ja määras pankrotihaldurid 2013. aastal. Pankrotihaldurid käivitasid varade müümise protsessi 2016. aastal, enne seda, kui komisjon oli teinud otsuse ametliku uurimismenetluse tulemuse kohta. Samuti esitas peamine ostja Chimcomplex panga kirjad müügi tagamiseks juba 2017. aasta detsembris ja 2018. aastal alguses, seega enne käesoleva otsuse vastuvõtmist.

| (342) | Asjaolu, et müügiprotsessi algatasid pädeva riikliku kohtu määratud pankrotihaldurid ja et otsus enamiku Oltchimi varade üleandmise kohta tehti enne käesoleva otsuse vastuvõtmist, ei näita siinse juhtumi puhul komisjoni arvates majanduslikku järjepidevust nii ühemõtteliselt, kui seda oleks näidanud olukord, kus müügiotsuse oleks teinud abisaajad ise või kui müügiprotsessi oleks alustatud alles pärast tagasinõudmist hõlmava negatiivse otsuse (nagu käesolev otsus) vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(342)

Asjaolu, et müügiprotsessi algatasid pädeva riikliku kohtu määratud pankrotihaldurid ja et otsus enamiku Oltchimi varade üleandmise kohta tehti enne käesoleva otsuse vastuvõtmist, ei näita siinse juhtumi puhul komisjoni arvates majanduslikku järjepidevust nii ühemõtteliselt, kui seda oleks näidanud olukord, kus müügiotsuse oleks teinud abisaajad ise või kui müügiprotsessi oleks alustatud alles pärast tagasinõudmist hõlmava negatiivse otsuse (nagu käesolev otsus) vastuvõtmist.

6.4.5.   Tehingu majanduslik loogika

Tehingu majanduslik loogika

| (343) | Majandusliku loogika kriteeriumi eesmärk on hinnata, kas varade ostja hakkab neid kasutama samal viisil nagu eelnev omanik. Majanduslik järjepidevus puudub, kui ostja lõimib varad oma majandustegevusse ning loob seeläbi täiendavat koostoimet, selle asemel et kasutada varasid samal viisil nagu müüja (155). |
| --- | --- |

(343)

Majandusliku loogika kriteeriumi eesmärk on hinnata, kas varade ostja hakkab neid kasutama samal viisil nagu eelnev omanik. Majanduslik järjepidevus puudub, kui ostja lõimib varad oma majandustegevusse ning loob seeläbi täiendavat koostoimet, selle asemel et kasutada varasid samal viisil nagu müüja (155).

155

| (344) | Komisjon märgib talle kättesaadava teabe põhjal, et Chimcomplex kavatseb lõimida valitud varakogumid (1.–5. ja osaliselt 7. varakogum) oma ärimudelis vertikaalselt oma praeguste tootmisrajatistega Oneștis Rumeenias, et luua [...] tooteportfelliga kemikaalide ja naftakemikaalide tarnija. [...].[...] |
| --- | --- |

(344)

Komisjon märgib talle kättesaadava teabe põhjal, et Chimcomplex kavatseb lõimida valitud varakogumid (1.–5. ja osaliselt 7. varakogum) oma ärimudelis vertikaalselt oma praeguste tootmisrajatistega Oneștis Rumeenias, et luua [...] tooteportfelliga kemikaalide ja naftakemikaalide tarnija. [...].[...]

| (345) | Omandaja plaanide kohaselt (156) tehakse uutesse varadesse lisainvesteeringuid, et lõimida need varad oma tootmisahelasse ning neid edasi arendada, võimaldades Chimcomplexil suurendada teatavaid võimsusi, et parandada tõhusust ja tootlikkust. |
| --- | --- |

(345)

Omandaja plaanide kohaselt (156) tehakse uutesse varadesse lisainvesteeringuid, et lõimida need varad oma tootmisahelasse ning neid edasi arendada, võimaldades Chimcomplexil suurendada teatavaid võimsusi, et parandada tõhusust ja tootlikkust.

156

| (346) | Seega ei kasuta Chimcomplex ostetud varasid samal viisil nagu maksejõuetu äriühing Oltchim. Selle asemel lõimib Chimcomplex omandatud varad oma äristrateegiasse, saavutades koostoime, mis õigustab tema huvi nende varakogumite ostmise vastu, mille suhtes ta pakkumise esitas. Osa varade kasutamine on olnud struktuuriliselt kahjumlik ning seega võib vaja olla täiendavat restruktureerimist, investeerimist ja optimeerimist. |
| --- | --- |

(346)

Seega ei kasuta Chimcomplex ostetud varasid samal viisil nagu maksejõuetu äriühing Oltchim. Selle asemel lõimib Chimcomplex omandatud varad oma äristrateegiasse, saavutades koostoime, mis õigustab tema huvi nende varakogumite ostmise vastu, mille suhtes ta pakkumise esitas. Osa varade kasutamine on olnud struktuuriliselt kahjumlik ning seega võib vaja olla täiendavat restruktureerimist, investeerimist ja optimeerimist.

| (347) | Eelmainitud asjaolud näitavad, et Chimcomplexi pakkumise majanduslik loogika ei hõlma Oltchimi majandustegevuse jätkamist, vaid tema varade ning Oltchimilt omandatud varakogumitega seotud tööjõu osalist lõimimist eraldi kontserni, kes järgib omaenda majanduslikku loogikat, tööstusstrateegiat ja eesmärke. |
| --- | --- |

(347)

Eelmainitud asjaolud näitavad, et Chimcomplexi pakkumise majanduslik loogika ei hõlma Oltchimi majandustegevuse jätkamist, vaid tema varade ning Oltchimilt omandatud varakogumitega seotud tööjõu osalist lõimimist eraldi kontserni, kes järgib omaenda majanduslikku loogikat, tööstusstrateegiat ja eesmärke.

| (348) | Eeltoodud kaalutlustel järeldab komisjon, et tehingu majanduslik loogika seisneb selles, et Chimcomplex hakkab kasutama Oltchimi 1.–5. varakogumis ja osaliselt 7. varakogumis sisalduvaid varasid teistsugustel tingimustel ning ei jätka Oltchimi strateegiat. |
| --- | --- |

(348)

Eeltoodud kaalutlustel järeldab komisjon, et tehingu majanduslik loogika seisneb selles, et Chimcomplex hakkab kasutama Oltchimi 1.–5. varakogumis ja osaliselt 7. varakogumis sisalduvaid varasid teistsugustel tingimustel ning ei jätka Oltchimi strateegiat.

| (349) | Ülejäänud müümata varakogumid (8. ja 9. varakogum ning osa 7. varakogumist) moodustavad väikese osa Oltchimi varadest ning koosnevad üksnes mittefunktsionaalsetest varadest. Isegi äärmuslikul hüpoteetilisel juhul, kui kõik ülejäänud varakogumid omandab üks võimalik ostja (kes pole Chimcomplex, kes juba kinnitas, et tal pole huvi ülejäänud varade omandamise vastu), poleks seega tegemist samasuguse äritegevusega, millega Oltchim enne esimese müügiprotsessi lõpuleviimist tegeles, ning on ebatõenäoline, et nende varakogumite võimalikku ostjat saaks käsitada Oltchimi äritegevuse jätkajana. |
| --- | --- |

(349)

Ülejäänud müümata varakogumid (8. ja 9. varakogum ning osa 7. varakogumist) moodustavad väikese osa Oltchimi varadest ning koosnevad üksnes mittefunktsionaalsetest varadest. Isegi äärmuslikul hüpoteetilisel juhul, kui kõik ülejäänud varakogumid omandab üks võimalik ostja (kes pole Chimcomplex, kes juba kinnitas, et tal pole huvi ülejäänud varade omandamise vastu), poleks seega tegemist samasuguse äritegevusega, millega Oltchim enne esimese müügiprotsessi lõpuleviimist tegeles, ning on ebatõenäoline, et nende varakogumite võimalikku ostjat saaks käsitada Oltchimi äritegevuse jätkajana.

6.4.6.   Järeldus Oltchimi ja varade omandaja vahelise majandusliku järjepidevuse või selle puudumise kohta varade müügi korral Chimcomplexile, DSG-le ja ülejäänud müümata varakogumite müügi korral muudele võimalikele ostjatele

Järeldus Oltchimi ja varade omandaja vahelise majandusliku järjepidevuse või selle puudumise kohta varade müügi korral Chimcomplexile, DSG-le ja ülejäänud müümata varakogumite müügi korral muudele võimalikele ostjatele

| (350) | Oltchimi varad müüdi või kavatsetakse müüa avatud, läbipaistva, mittediskrimineeriva ja tingimusteta pakkumismenetluse käigus kindlaks tehtud turuhinnaga sellistele pakkujatele, kes esitasid või esitavad suurima pakkumise selliste varakogumite kombinatsioonide suhtes, mille puhul saadakse müügist suurimat võimalikku tulu. Rumeenia on teavitanud komisjoni, et 1.–5. varakogumi ja osaliselt 7. varakogumi peamisel heakskiidetud ostjal Chimcomplexil pole Oltchimiga majandus- ega kontsernisuhteid.. DSG käitab praegu 6. varakogumit (talle renditud PVC töötlemise tehas), aga tal pole Oltchimiga omandi- ega kontsernisuhteid. Igal juhul tehti otsus müügi kohta enne käesolevat negatiivset otsust, mille komisjon ametliku uurimismenetluse kohta tegi. Kõik uued omanikud ja võimalikud ostjad hakkavad varasid kasutama teistsugustel tingimustel ja vastavalt teistsugustele ärimudelitele kui Oltchim. Ostjate tegevuse ulatus erineb olulisel määral Oltchimi tegevusest. |
| --- | --- |

(350)

Oltchimi varad müüdi või kavatsetakse müüa avatud, läbipaistva, mittediskrimineeriva ja tingimusteta pakkumismenetluse käigus kindlaks tehtud turuhinnaga sellistele pakkujatele, kes esitasid või esitavad suurima pakkumise selliste varakogumite kombinatsioonide suhtes, mille puhul saadakse müügist suurimat võimalikku tulu. Rumeenia on teavitanud komisjoni, et 1.–5. varakogumi ja osaliselt 7. varakogumi peamisel heakskiidetud ostjal Chimcomplexil pole Oltchimiga majandus- ega kontsernisuhteid.. DSG käitab praegu 6. varakogumit (talle renditud PVC töötlemise tehas), aga tal pole Oltchimiga omandi- ega kontsernisuhteid. Igal juhul tehti otsus müügi kohta enne käesolevat negatiivset otsust, mille komisjon ametliku uurimismenetluse kohta tegi. Kõik uued omanikud ja võimalikud ostjad hakkavad varasid kasutama teistsugustel tingimustel ja vastavalt teistsugustele ärimudelitele kui Oltchim. Ostjate tegevuse ulatus erineb olulisel määral Oltchimi tegevusest.

| (351) | Eeltoodut silmas pidades on komisjon seisukohal, et Oltchimi ning Chimcomplexi ja DSG vahel, kes ostsid enamiku Oltchimi varakogumitest, puudub majanduslik järjepidevus ja seega ei ole neil kohustusi seoses riigiabiga, mis tuleb abisaajatelt sisse nõuda. Samuti peab komisjon väga ebatõenäoliseks seda, et majanduslik järjepidevus esineb Oltchimi ja selliste ülejäänud varade võimaliku ostja (või võimalike ostjate) vahel, mis kavatsetakse müüa uue pakkumismenetluse kaudu, nagu kirjeldatud Rumeenia 20. aprilli 2018. aasta esildises. |
| --- | --- |

(351)

Eeltoodut silmas pidades on komisjon seisukohal, et Oltchimi ning Chimcomplexi ja DSG vahel, kes ostsid enamiku Oltchimi varakogumitest, puudub majanduslik järjepidevus ja seega ei ole neil kohustusi seoses riigiabiga, mis tuleb abisaajatelt sisse nõuda. Samuti peab komisjon väga ebatõenäoliseks seda, et majanduslik järjepidevus esineb Oltchimi ja selliste ülejäänud varade võimaliku ostja (või võimalike ostjate) vahel, mis kavatsetakse müüa uue pakkumismenetluse kaudu, nagu kirjeldatud Rumeenia 20. aprilli 2018. aasta esildises.

7.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

| (352) | Komisjon leiab, et 1. ja 2. meede (seoses CET Govoraga) ja 3. meede (seoses AAASi, riigi veevarude haldusameti, Salromi ja Electricaga) kujutavad endast koos või eraldi ettevõtjale Oltchim SA antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(352)

Komisjon leiab, et 1. ja 2. meede (seoses CET Govoraga) ja 3. meede (seoses AAASi, riigi veevarude haldusameti, Salromi ja Electricaga) kujutavad endast koos või eraldi ettevõtjale Oltchim SA antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (353) | Komisjon leiab, et 2. meede (seoses CET Salromiga) ja 3. meede (seoses CET Govoraga) ei kujuta endast ettevõtjale Oltchim SA antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(353)

Komisjon leiab, et 2. meede (seoses CET Salromiga) ja 3. meede (seoses CET Govoraga) ei kujuta endast ettevõtjale Oltchim SA antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (354) | Samuti leiab komisjon, et Rumeenia on rakendanud 1. ja 2. meedet (seoses CET Govoraga) ja 3. meedet (seoses AAASi, riigi veevarude haldusameti, Salromi ja Electricaga) ebaseaduslikult, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. |
| --- | --- |

(354)

Samuti leiab komisjon, et Rumeenia on rakendanud 1. ja 2. meedet (seoses CET Govoraga) ja 3. meedet (seoses AAASi, riigi veevarude haldusameti, Salromi ja Electricaga) ebaseaduslikult, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3.

| (355) | Komisjon teeb järelduse, et 1. ja 2. meetme (seoses CET Govoraga) ja 3. meetme (seoses AAASi, riigi veevarude haldusameti, Salromi ja Electricaga) abi elemendid on siseturuga kokkusobimatud, sest päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suuniste asjakohaseid tingimusi ei täidetud ja kindlaks ei tehtud muid kokkusobivuse aluseid, ning seega tuleb abi abisaajalt koos intressidega tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(355)

Komisjon teeb järelduse, et 1. ja 2. meetme (seoses CET Govoraga) ja 3. meetme (seoses AAASi, riigi veevarude haldusameti, Salromi ja Electricaga) abi elemendid on siseturuga kokkusobimatud, sest päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suuniste asjakohaseid tingimusi ei täidetud ja kindlaks ei tehtud muid kokkusobivuse aluseid, ning seega tuleb abi abisaajalt koos intressidega tagasi nõuda.

| (356) | See tagasinõudmine ei puuduta Chimcomplexi ega DSGd, sest Oltchimi ning ostjate Chimcomplexi ja DSG vahel puudub majanduslik järjepidevus, |
| --- | --- |

(356)

See tagasinõudmine ei puuduta Chimcomplexi ega DSGd, sest Oltchimi ning ostjate Chimcomplexi ja DSG vahel puudub majanduslik järjepidevus,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Järgmised meetmed, mille suhtes kohaldatakse käesolevat otsust ning mille Rumeenia kehtestas ebaseaduslikult ja ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes, kujutavad endast koos ja eraldi riigiabi:

| a) | võlgade täitmisele pööramata jätmine ning edasine kuhjumine 2012. aasta septembri ja 2013. aasta jaanuari vahel; |
| --- | --- |

a)

võlgade täitmisele pööramata jätmine ning edasine kuhjumine 2012. aasta septembri ja 2013. aasta jaanuari vahel;

| b) | CET Govora toetus Oltchimi tegevusele jätkuvate tasumata tarnete ning võlgade edasise kuhjumise vormis alates 2012. aasta septembrist, ilma et CET Govora oleks võtnud asjakohaseid meetmeid oma nõuete kaitsmiseks; meetme summa määratakse koos Rumeeniaga kindlaks sissenõudmise etapis; |
| --- | --- |

b)

CET Govora toetus Oltchimi tegevusele jätkuvate tasumata tarnete ning võlgade edasise kuhjumise vormis alates 2012. aasta septembrist, ilma et CET Govora oleks võtnud asjakohaseid meetmeid oma nõuete kaitsmiseks; meetme summa määratakse koos Rumeeniaga kindlaks sissenõudmise etapis;

| c) | AAASi, riigi veevarude haldusameti, Salromi ja Electrica SA otsus võlad reorganiseerimise kava alusel tühistada, andes seeläbi koos artikli 1 lõikes a nimetatud meetmetega abi 1 516 598 405 Rumeenia leu ulatuses. |
| --- | --- |

c)

AAASi, riigi veevarude haldusameti, Salromi ja Electrica SA otsus võlad reorganiseerimise kava alusel tühistada, andes seeläbi koos artikli 1 lõikes a nimetatud meetmetega abi 1 516 598 405 Rumeenia leu ulatuses.

Artikkel 2

Järgmised meetmed, mille suhtes kohaldatakse käesolevat otsust, ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses:

| a) | Salromi toetus Oltchimi tegevusele jätkuvate tasumata tarnete kaudu alates 2012. aasta septembrist; |
| --- | --- |

a)

Salromi toetus Oltchimi tegevusele jätkuvate tasumata tarnete kaudu alates 2012. aasta septembrist;

| b) | CET Govora otsus osa võlast 2015. aastal reorganiseerimise kava raames kustutada. |
| --- | --- |

b)

CET Govora otsus osa võlast 2015. aastal reorganiseerimise kava raames kustutada.

Artikkel 3

Artikli 1 punktides a ja c osutatud riigiabi kogusummas 1 516 598 405 Rumeenia leud ning artikli 1 punktis b osutatud riigiabi, mida Rumeenia andis Oltchimile ebaseaduslikult, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3, on siseturuga kokkusobimatu.

Artikkel 4

(1)   Rumeenia peab artiklis 1 osutatud abi abisaajalt tagasi nõudma.

(2)   Tagasinõutavatelt summadelt tuleb arvestada intressi alates nende abisaaja käsutusse andmise kuupäevast kuni tegeliku tagasimaksmiseni.

(3)   Intress tuleb arvutada liitintressina kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükiga (157).

Artikkel 5

(1)   Artiklis 1 osutatud abi tuleb nõuda tagasi viivitamata ja tõhusalt.

(2)   Rumeenia peab tagama käesoleva otsuse rakendamise kuue kuu jooksul pärast otsuse teatavakstegemise kuupäeva.

Artikkel 6

(1)   Viie kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist peab Rumeenia esitama komisjonile järgmise teabe:

| a) | abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intress); |
| --- | --- |

a)

abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intress);

| b) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| c) | dokumendid, mis tõendavad, et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

c)

dokumendid, mis tõendavad, et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta.

(2)   Rumeenia peab teavitama komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmete edenemisest, kuni artiklis 1 osutatud abi on täielikult tagasi makstud. Rumeenia peab esitama komisjoni taotluse alusel viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete kohta. Samuti peab ta esitama üksikasjalikud andmed abisaajalt juba tagasi saadud abisummade ja intresside kohta.

Artikkel 7

1.   Käesolev otsus on adresseeritud Rumeeniale.

2.   Komisjon võib avalikustada käesoleva otsuse kohaldamisel tagasinõutavad abisummad ja intressid, ilma et see piiraks määruse (EL) 2015/1589 artikli 30 kohaldamist.

Brüssel, 17. detsember 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  ELT C 284, 5.8.2016, lk 7.

1

(2)  Komisjoni 7. märtsi 2012. aasta otsus 2013/246/EL riigiabi nr SA.29041 (C 28/2009, ex N 433/2009) kohta Toetusmeetmed ettevõtjale Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (ELT L 148, 1.6.2013, lk 33).

2

(3)  Vt allmärkus 1.

3

(4)  Konkurentsi peadirektoraadile esitati Oltchimi varade müügi struktuuri ja protsessi kohta seitse aruannet, milles igaühes käsitleti erinevat müügiprotsessi perioodi: 1. aruanne (juuli 2016 – 23. jaanuar 2017), 2. aruanne (23. jaanuar – 30. märts 2017), 3. aruanne (30. märts – 21. juuli 2017), 4. aruanne (21. juuli – 15. september 2017), 5. aruanne (16. september – 17. november 2017), 6. aruanne (17. november 2017 – 18. jaanuar 2018) ja 7. aruanne (18. jaanuar – 16. juuli 2018).

4

(5)  Andmed Rumeenia 23. oktoobri 2015. aasta esildisest.

5

(6)  Võlg kanti toona üle Rumeenia ametiasutusele AVAB (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare – pangavarade tagasinõudmise amet), mis ühendati 2004. aasta mais erastamisagentuuriga APAPS (Autoritatea pentru Privatizare și Administrarea Participațiilor Statului – erastamise ja riigiomandi haldamise amet); uue asutuse nimeks sai AVAS (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului – riigivara kapitaliseerimise amet) ja 2012. aasta detsembris anti asutusele uus nimi AAAS (Autoritatea pentru Administrarea Activelor Statului – riigivara valitsemise amet).

6

(7)  USA dollari ja euro keskmine vahetuskurss oli 2001. aastal 1 euro = 0,89 USA dollarit.

7

(8)  Vt artikkel aadressil http://www.zf.ro/companii/inca-o-privatizare-esuata-2994230.

8

(9)  Vt artikkel aadressil http://www.zf.ro/companii/apaps-o-ia-de-la-capat-in-povestea-de-privatizare-a-oltchim-2969252.

9

(10)  Vt komisjoni 15. septembri 2009. aasta otsus uurimismenetluse algatamise kohta seoses toetusmeetmetega ettevõtjale Oltchim SA Râmnicu Vâlcea, põhjendus 28 jj, kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/233028/233028_1337483_956_3.pdf.

10

(11)  538 miljoni Rumeenia leu suurune võlg ja ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2011 kogunenud 511 miljoni Rumeenia leu suurune intress.

11

(12)  Oma 21. oktoobri 2011. aasta kirjaga andis Rumeenia peaminister Emil Boc teada Rumeenia valitsuse kindlast plaanist Oltchim täielikult erastada, kaasa arvatud erastada kogu osalus, mille riigiasutused võla omakapitaliks konverteerimise tulemusena saavad. Erastamisteade oli kavas avaldada 2012. aasta märtsi lõpus ja erastamine lõpule viia 2012. aasta mai lõpuks. Rumeenia uus peaminister Mihai-Răzvan Ungureanu kinnitas neid kavatsusi uuesti 16. veebruari 2012. aasta kirjas.

12

(13)  Raiffeiseni 2011. aasta veebruari likvideerimisaruanne (ajakohastatud 2011. aasta oktoobris) (edaspidi „Raiffeiseni 2011. aasta aruanne“) ja ettevõtja Romcontrol Bucharest SA 2011. aasta märtsi hindamisaruanne.

13

(14)  Raiffeiseni 2011. aasta aruanne (veebruar), tabel lehekülgedel 16 ja 17.

14

(15)  Vt komisjoni 2012. aasta otsuse tabel 7.

15

(16)  Komisjoni 2012. aasta otsus, punkt 153.

16

(17)  Vt nt 19. septembri 2012. aasta artiklid aadressil http://economie.hotnews.ro/stiri-companii-13255610-ministrul-economiei-daniel-chitoiu-din-informatiile-noastre-deja-mai-multi-investitori-interesati-depuna-ofertele-pentru-combinat-firme-din-vest.htm?nomobile.

17

(18)  Vt Rumeenia vastus komisjoni uurimise algatamise teatele, 15. juuni 2016. aasta esildis, lõige 64.

18

(19)  Vt näiteks: http://www.bursa.ro/oltchim-a-incheiat-cu-pierderi-de-396-milioane-lei-195247&s=companii_afaceri&articol=195247.html; http://www.bursa.ro/memorandum-pentru-finantarea-oltchim-190490&s=piata_de_capital&articol=190490.html; http://www.sitevechi.impactreal.ro/2012111813712/Ministerul-Economiei-va-aplica-un-program-de-restructurare-a-Oltchim-in-vederea-privatizarii.html; http://www.ziare.com/social/angajati/salariatii-de-la-oltchim-au-renuntat-la-pichetarea-ministerului-economiei-1201772.

19

(20)  Vt 1. oktoobri 2012. aasta artikkel aadressil https://www1.agerpres.ro/politica/2012/10/01/victor-ponta-am-cerut-ca-abordarea-fata-de-oltchim-sa-fie-complet-schimbata-joi-vom-prezenta-planul-de-relansare-21-19-23.

20

(21)  Vt 1. oktoobri 2012. aasta artikkel aadressil https://www1.agerpres.ro/politica/2012/10/01/victor-ponta-am-cerut-ca-abordarea-fata-de-oltchim-sa-fie-complet-schimbata-joi-vom-prezenta-planul-de-relansare-21-19-23.

21

(22)  Vt nt 17. oktoobri 2012. aasta artikkel aadressil http://economie.hotnews.ro/stiri-companii-13431372-daniel-chitoiu-spune-luni-reporni-productia-una-dintre-sectiile-oltchim.htm.

22

(23)  Rumeenia 11. märtsi 2013. aasta ja 7. veebruari 2013. aasta esildised.

23

(24)  
  31. augusti 2012. aasta otsus nr 27, 31. oktoobri 2012. aasta otsus nr 58, 16. novembri 2012. aasta otsus nr 61, 28. detsembri 2012. aasta otsus nr 86.

24

(25)  Vt artikkel aadressil http://economie.hotnews.ro/stiri-companii-13622312-exclusiv-daniel-chitoiu-compania-oltchim-pregatita-pentru-noua-privatizare-urma-aplicarii-unui-plan-restructurare-care-presupune-externalizarea-unor-activitati-servicii-conexe.htm.

25

(26)  Riigi osaluse ja tööstuse erastamise amet (Oficiului Participatorilor Statului si Privatizării in Industrie).

26

Oficiului Participatorilor Statului si Privatizării in Industrie

(27)  Maksejõuetusseaduse artikkel 18.

27

(28)  Maksejõuetusseaduse artikkel 59.

28

(29)  Maksejõuetusseaduse artikkel 36.

29

(30)  Maksejõuetusseaduse artikkel 38.

30

(31)  Maksejõuetusseaduse artikkel 73.

31

(32)  Maksejõuetusseaduse artikli 100 lõige 3.

32

(33)  Maksejõuetusseaduse artikli 3 lõige 21.

33

(34)  Aruandes eristatakse järgmisi varaklasse: i) põhivara – maa, ii) põhivara – hooned ja erikonstruktsioonid, iii) põhivara – tehased, seadmed, masinad, iv) varud, v) finantsvara, vi) immateriaalne vara – tootemark, tuntus, kaubamärgid, patendid ning vii) käimasolevad investeeringud.

34

(35)  Turuväärtuse kohta vt aruande 1C lisa. Likvideerimisväärtuse kohta vt aruande 1D lisa.

35

(36)  Nagu mainitud kohtu 22. aprilli 2015. aasta otsuses, millega kiidetakse heaks Oltchimi ümberkorraldamise kava, kohtuasi nr 887/90/2013, leheküljed 21 ja 32.

36

(37)  Ettevõtjale Oltchim SPV antakse üle järgmine: Oltchim SA varad Râmnicu Vâlcea tööstusplatvormil ja/või Bradu naftakeemiaüksuses, intellektuaalomandi õigused, tootemark, kliendid, tarnijate ja klientidega sõlmitud lepingud, kõik üleandmise ajal igas tootmiskohas töötavad Oltchim SA töötajad ning load ja volitused, mida on vaja äriühingu käitamiseks ja äritegevuseks.

37

(38)  Rumeenia õiguse kohaselt peab läbirääkimiste käigus pakutav alghind olema kõrgem kui varade hinnanguline turuväärtus.

38

(*1)  Kasutatud vahetuskurss: 1 Rumeenia leu = 0,22 eurot

*1

(*2)  Avaliku sektori võlausaldajad või riigile kuuluvad ettevõtted on märgitud poolpaksus kirjas

*2

(39)  Pärast maksejõuetusmenetluse algatamist suurenesid Oltchimi võlad tegevuse jätkamise tõttu veel enam, eelkõige riigile kuuluvate ettevõtete ees, nagu CET Govora, riigi veevarude haldusamet ja DGFP Craiova. 30. novembri 2014. aasta andmed, mis koos kavaga kohtule esitati, näitavad, et Oltchimi jooksvate kohustuste suurus oli 221 495 571 miljonit Rumeenia leud (umbes 50 miljonit eurot), millest võlad riigi ees moodustasid umbes 8,8 miljonit eurot.

39

(40)  DGFP ei kuulunud memorandumi allkirjastajate hulka ning tema nõuded olid AAASi või Electrica omadega võrreldes väga väikesed.

40

(41)  Electrica Furnizare on alates 2014. aastast eraettevõtja ja ta ei kuulunud 2012. aasta memorandumi allkirjastajate hulka (vt põhjendus 235 allpool). Tema nõuded Oltchimi vastu olid Electrica omadega võrreldes väga väikesed.

41

(42)  Konsortsium käsitles kõiki võlakategooriaid maksejõuetusseaduse tähenduses ebasoodsas olukorras kategooriatena, sest reorganiseerimise kava alusel makstakse kõik võlad tagasi vähem kui 100 % ulatuses või enam kui 30 päeva pärast seda, kui pankrotikohtunik on kava kinnitanud (vt reorganiseerimise kava punktid 1.2.1 ja 5.1.1).

42

(43)  Rumeenia 22. oktoobri 2015. aasta esildis.

43

(44)  Rumeenia 22. oktoobri 2015. aasta esildis, lehekülg 2.

44

(45)  See meede esitati algatamisotsuses algul 3. meetmena. Kuna seda meedet rakendati aga samal ajal 1. meetmega ja need mõlemad eelnesid 3. meetmele (algatamisotsuses alguses 2. meede), viidatakse sellele käesolevas otsuses kui 2. meetmele.

45

(46)  Nagu selgitatud eelnevas allmärkuses, esitati see meede algatamisotsuses alguses 2. meetmena.

46

(47)  Eelkõige Electrica, Salrom, CET Govora ja riigi veevarude haldusamet.

47

(48)  Suunised raskustes olevate mittefinantsettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, ELT C 249, 31.7.2014, lk 1.

48

(49)  Transilvania Bank, Banca Comercială Română, MFC Commodities GmbH – Austria, Chemimpex LTD – Türgi, Tricon DRY LTD – USA, Alum SA – Rumeenia, Arelco Power SRL – Rumeenia, SC Bulrom Gas SA, Uzinele Sodice Govora – Ciech Chemical Group SA.

49

(50)  Polcheme Societe Anonime ja Bulrom Gas Impex SRL.

50

(51)  Rumeenia maksejõuetusseaduse kohaselt tuleb reorganiseerimise kavas ette näha võlgniku tegevuse ja/või ümberkorraldamine, äriühingu restruktureerimine (aktsionäride struktuuri muutmise kaudu) ja võlgniku tegevuse piiramine võlgniku mõne vara likvideerimise kaudu. Kavas tuleks käsitleda ka võlgniku elujõulisuse taastamise väljavaateid. Eelnimetatud tingimusi pole võlausaldajate heakskiidetud reorganiseerimise kava puhul täidetud.

51

(52)  PCC esitas [...] tehtud eraldi uuringu, milles seati Oltchimi eeldatav müügihind kahtluse alla. Uuringu tulemused on vastuolus kavas esitatud hinnangulise müügiväärtusega 306 miljonit eurot.

52

(53)  Vt Rumeenia 28. novembri 2016. aasta esildis.

53

(54)  https://top100.seenews.com/wp-content/uploads/2012/07/SEE_top_100_2016_1.pdf

54

(55)  Vt Rumeenia vastus kolmandate isikute tähelepanekutele algatamisotsuse kohta, lõige 35.

55

(56)  Vt Rumeenia 16. mai 2018. aasta vastus – I lisa punkt R7.

56

(57)  Need üheksa varakogumit olid järgmised: 1) kloorleeliste varakogum, millesse kuulvad peamiselt Oltchimi membraantehnoloogial põhineva elektrolüüsi ja kaustilise töötlemise rajatised; 2) oksoalkoholide varakogum, millesse kuuluvad pealmiselt Oltchimi rajatised oksoalkoholide tootmiseks ja endine dioktüülftalaadi tehas, mis oleks võimalik ümber korraldada, et toota dioktüültereftalaati, mis on Euroopa turul aktsepteeritud plastifikaator; 3) propüleenoksiidide/polüoolide varakogum, mille keskmes on Oltchimi lubjatöötlusrajatised, propüleenoksiidi ja polüoolide rajatised; 4) kohapealsete teenuste varakogum, mis sisaldab peamiselt põhilist tööstustaristut ja maatükke Vâlcea tootmiskohas ning millest sõltub muude varakogumite haldamine tootmiskohas; 5) mootorvagunite varakogum, mis hõlmab eelkõige märkimisväärset hulka mitmesuguseid spetsiaalseid paakvaguneid varude ning Vâlcea tootmiskohas ja/või mujal sarnastes tootmiskohtades toodetud toodete transportimiseks; 6) Ramplasti PVC töötlemise rajatis, kus toodetakse akende ja uste PVC-profiile; 7) vinüülkloriidmonomeeri/PVC varakogum, mis hõlmab peamiselt seisvaid rajatisi vinüülkloriidmonomeeri tootmiseks ja PVC sünteesimiseks; 8) Bradu varakogum, mis hõlmab peamiselt endist naftakeemia tootmiskohta ja rajatisi Pitesti-Bradus, sealhulgas krakkimisseadet, hüdrogeenimise ja polümeeride (polüetüleen/polüpropüleen) tootmise rajatisi, ning 9) ftaalanhüdriidi varakogum, mis hõlmab peamiselt ftaalanhüdriidi tehast Vâlceas.

57

(58)  Nagu müüja selgitas, ei suutnud White Tiger Wealth Management esitada piisavaid tõendeid tehingukindluse kohta ning tegi lõpuks 23. oktoobril 2017 ühepoolse otsuse tehingust loobuda.

58

(59)  Rumeenia 16. mai 2018. aasta vastuse kohaselt olid need kõik mittefunktsionaalsed varad.

59

(60)  Vt otsus kohtuasjas C-482/99: Prantsusmaa vs. komisjon (Stardust Marine) (ECLI:EU:C:2002:294).

60

vs.

(61)  Otsus kohtuasjas C-248/84 P: Saksamaa vs. komisjon (ECLI:EU:C:1987:437, punkt 17).

61

vs.

(62)  Riigi osalusega äriühingu mõiste määratlemisel võib lähtuda komisjoni 16. novembri 2006. aasta direktiivist 2006/111/EÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta (ELT L 318, 17.11.2006, lk 17). Selle direktiivi artikli 2 punktis b on sätestatud, et riigi osalusega äriühingud on ettevõtjad, kelle suhtes ametiasutused võivad otseselt või kaudselt kasutada valitsevat mõju omandiõiguse, finantsosaluse või ettevõtja suhtes kehtivate eeskirjade alusel.

62

(63)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. mai 2002, Prantsusmaa vs. komisjon (Stardust Marine), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, punkt 52.

63

vs

(64)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. mai 2002, Prantsusmaa vs. komisjon (Stardust Marine), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294. Vt ka kohtuotsus, Üldkohus, 26. juuni 2008, SIC vs. komisjon, T-442/03, ECLI:EU:T:2008:228, punktid 93–100.

64

vs

vs

(65)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 23. oktoober 2014, Commerz Nederland, C-242/13 ECLI:EU:C:2014:2224, punkt 35.

65

(66)  Vt valitsuse määrus nr 1005/2002, nagu mainitud äriühingu veebisaidil: www.cetgovora.ro.

66

(67)  
  31. augusti 2012. aasta otsus nr 27, 31. oktoobri 2012. aasta otsus nr 58, 16. novembri 2012. aasta otsus nr 61, 28. detsembri 2012. aasta otsus nr 86.

67

(68)  https://romanialibera.ro/actualitate/eveniment/directorul-oltchim-a-demisionat-la-presiunea-angajatilor-combinatului-292711

68

(69)  https://www.digi24.ro/stiri/actualitate/justitie/dan-sova-condamnat-la-3-ani-de-inchisoare-cu-executare-950309

69

(70)  Kolm ministeeriumi, AAAS, riigi osaluse ja tööstuse erastamise amet, Electrica, CFR Marfă, Salrom SA, Oltchim, CEC Bank. Alates 2014. aasta juulist on suurem osa Electrica aktsiatest eraomandis.

70

(71)  Banca Transilvania SA ja Banca Comercială Română.

71

(72)  Ametiühingu juhid innustasid peaminister Pontat moodustama hindamise ja otsustamise eesmärgil komisjoni, kurtes, et pankrotihaldurid „
  põhjustaksid Oltchimi pankroti, millega kaasnevad kollektiivsed koondamised, tehniline tööpuudus ja rajatiste kasutamata seismine
  “, ning nõudsid „
  poliitilist otsust, et kehtestada Oltchimi tegevus- ja erastamisstrateegia ja tagada tema varustamine kapitaliga
  “, ning muid äriühingu päästmise meetmeid. Vt 26. juuli 2013. aasta artikkel aadressil http://romanialibera.ro/economie/finante-banci/ce-ii-cer-sindicalistii-oltchim-lui-ponta-308646 ja 4. detsembri 2013. aasta artikkel aadressil https://www.voceavalcii.ro/18598-francu-il-cheama-pe-ponta-in-mijlocul-sindicalistilor-de-la-oltchim.html.

72

põhjustaksid Oltchimi pankroti, millega kaasnevad kollektiivsed koondamised, tehniline tööpuudus ja rajatiste kasutamata seismine

poliitilist otsust, et kehtestada Oltchimi tegevus- ja erastamisstrateegia ja tagada tema varustamine kapitaliga

(73)  Vt 26. jaanuari 2013. aasta artikkel aadressil https://www1.agerpres.ro/economie/2013/01/26/vosganian-fmi-are-o-viziune-pesimista-privind-oltchim-19-59-47.

73

(74)  Vt 29. märtsi 2013. aasta artikkel aadressil http://www.mediafax.ro/social/ponta-comisia-europeana-nu-permite-ajutor-de-stat-la-oltchim-si-nu-avem-cumparatori-sunt-necesare-disponibilizari-10700467, ja 30. märtsi 2013. aasta artikkel aadressil https://revista22.ro/24001/html.

74

(75)  Vt 17. detsembri 2013. aasta artikkel, mis aadressil https://www1.agerpres.ro/economie/2013/12/17/retrospective-2013-oltchim-ramnicu-valcea-tinut-pe-aparatele-insolventei--12-13-21; http://economie.hotnews.ro/stiri-finante_banci-16227528-oltchim-ramnicu-valcea-tinut-aparatele-insolventei-retrospectiva.htm.

75

(76)  Vt 10. aprilli artikkel (uuendatud 13. aprillil 2013) aadressil http://stirileprotv.ro/stiri/financiar/vosganian-mari-companii-au-exprimat-in-scris-interesul-pentru-oltchim-ponta-atentie-la-escroci.html.

76

(77)  Vt 30. mai 2013. aasta artikkel aadressil http://romanialibera.ro/economie/companii/vosganian--despre-oltchim--vorbim-despre-distrugerea-unui-tezaur-de-proprietate-industriala-303367.

77

(78)  Vt 9. juuli 2013. aasta artikkel aadressil https://www1.agerpres.ro/economie/2013/9/17/Varujan-Vosganian-Oltchim-va-deveni-bancabil17-09-2013-17-14-49.

78

(79)  Vt 17. septembri 2013. aasta artikkel, mis on allalaaditav aadressil https://www1.agerpres.ro/economie/2013/9/17/Varujan-Vosganian-Oltchim-va-deveni-bancabil17-09-2013-17-14-49.

79

(80)  Vt 19. veebruari 2014. aasta artikkel, mis on kättesaadav aadressil http://www.economica.net/ponta-despre-situatia-de-la-oltchim-n-as-vrea-sa-explodeze-din-lipsa-noastra-de-capacitate-politica_73937.html#n.

80

(81)  Vt 1. aprilli 2014. aasta artikkel aadressil http://www.economica.net/constantin-nita-exclude-varianta-falimentului-in-cazul-oltchim_76820.html.

81

(82)  Vt 3. juuni 2014. aasta artikkel aadressil http://adevarul.ro/economie/afaceri/constantin-nita-guvernul-nu-inchide-oltchim-niciodata-1_538d9c800d133766a84153d9/index.html, ja 6. juuni 2014. aasta artikkel aadressil https://www.wall-street.ro/articol/Companii/167170/ponta-oltchim-nu-mai-are-pierderi-si-este-eligibil-pentru-credite.html.

82

(83)  Rumeenia 16. mai 2018. aasta esildise punkt 82.

83

(84)  Memorandumi osaline CFR Marfă hääletas kava vastu, ega tema hääl ei mõjutanud memorandumi allkirjastajate häälteenamust üheski võlausaldajate kategoorias. Memorandumi allkirjastanud eri poolte nõuete väärtus tagas ka maksejõuetusseaduses sätestatud sellise tingimuse täitmise, mille kohaselt peab kava heakskiitmise tagamiseks selle heaks kiitma vähemalt üks ebasoodsas olukorras võlausaldajate kategooriatest.

84

(85)  Värskeima teabe kohaselt ameti veebisaidil (aadressil http://www.rowater.ro/default.aspx), asutati Rumeenia veevarude haldusamet valitsuse otsusega nr 107/2002, mida muudeti ja täiendati valitsuse erakorralise määrusega nr 73/2005 (kättesaadav aadressil http://legislatie.just.ro/Public/DetaliiDocumentAfis/153726). Ameti põhikiri kiideti heaks valitsuse 29. septembri 2005. aasta otsusega nr 1176 (kättesaadav aadressil http://legislatie.just.ro/Public/DetaliiDocument/31843).

85

(86)  Vt riigi veevarude haldusameti põhikirja artikkel 1.

86

(87)  Vt riigi veevarude haldusameti põhikirja artiklid 3 ja 6.

87

(88)  Vt riigi veevarude haldusameti põhikirja artiklid 19 ja 24.

88

(89)  Vt riigi veevarude haldusameti põhikirja artikkel 16.

89

(90)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 17. september 1980, C-730/79, Philip Morris Holland BV vs. komisjon, ECLI:EU:C:1980:209.

90

vs.

(91)  Vt Rumeenia 16. mai 2018. aasta vastus komisjoni teabenõudele, punkt A.2.b ja B jagu.

91

(92)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 5. juuni 2012, komisjon vs. Électricité de France (EDF), ECLI:EU:C:2012:318, punktid 79–82 ja 87.

92

vs.

(93)  Vt kohtuotsus, 16. jaanuar 2018, EDF vs. komisjon, T-747/15, ECLI:EU:T:2018:6.

93

vs.

(94)  Selle kohta vt kohtuotsus C-342/96, Hispaania vs. komisjon [1999], EKL I-2459, punkt 46, ning kohtuotsus C-256/97, DM Transport [1999], EKL 1-3913, punkt 24.

94

vs.

(95)  Vt määrus nr 29/2002 ja valitsuse erakorraline määrus nr 54/1998 ning valitsuse erakorraline määrus nr 51/1998 (millega reguleeritakse riigivara realiseerimist – 2012. aasta versioon).

95

(96)  Vt seaduse 137/2002 artikkel 16.

96

(97)  Vt seaduse 137/2002 artikli 16 lõike 5 punkti c, mis oli 2012. aasta septembris kohaldatav.

97

(98)  2011. aasta Raiffeiseni aruanne.

98

(99)  Vt komisjoni teatis riigiabi mõiste kohta, põhjendused 86–88 (2016/C 262/01).

99

(100)  Kolm ministeeriumi, AAAS, riigi osaluse ja tööstuse erastamise amet, Electrica, CFR Marfă, Salrom SA, Oltchim, CEC Bank. Pange tähele, et Electrica aktsiad on suuremas osas eraomandis üksnes alates 2014. aasta juulist; nüüd kuulub riigile 48,78 % aktsiatest.

100

(101)  Banca Transilvania SA ja Banca Comercială Română (millest hiljem sai Erste Bank).

101

(102)  Vt väljaande Criterii Nationale
  23. detsembri 2013. aasta artikkel „Combinatul Oltchim în agonie. Pagini pentru o istorie neagră“, kättesaadav aadressil http://www.criterii.ro/index.php/en/valcea/8291-combinatul-oltchim-in-agonie-pagini-pentru-o-istorie-neagra.

102

Criterii Nationale

(103)  Maksejõuetusseaduse artikli 33 lõige 4.

103

(104)  AAASi nõuete vahe 1. meetme puhul uuritud perioodi lõpus (1 201 miljonit Rumeenia leud) ja alguses (1 049 miljonit Rumeenia leud).

104

(105)  Tundub tõenäoline, et CET Govoral poleks olnud võimalik kanda tööstusvee tarneallikate mitmekesistamise kulusid ja et selleks oleks olnud vaja mõistlikku ajavahemikku.

105

(106)  Rumeenia 16. mai 2018. aasta vastus, punkt R15 jj.

106

(107)  Rumeenia 16. mai 2018. aasta vastus, punkt R14 jj.

107

(108)  CET Govora maksejõuetushaldur rõhutas ühtlasi, et „CET Govora oli ainus ettevõtja, kes jätkas elektrienergia ja tööstusauru tarnimist Oltchimile, võttes seega mitte üksnes makseviivituse riski, vaid ka suurema riski muutuda ise maksejõuetuks [...]. [CET Govora juhtkond] pole võtnud kindlaid meetmeid nõuete täitmisele pööramiseks ega ennetusmeetmeid, [...] mis hõlmavad näiteks maksejõuetuses olevate võlgnike hoiatamist auru ja elektrienergia tarnete piiramise või täieliku peatamise eest [...], ega äärmuslikke meetmeid, mis on asjakohased, kui esineb märke, et olemas on oht nõuded kaotada; need meetmed hõlmavad uusi läbirääkimisi tarnetingimuste ja hindade üle ning tingimuse kehtestamist, et tarnete toimumiseks tuleb tagasimaksmata võlg tasuda“.

108

(109)  
  31. augusti 2012. aasta otsus nr 27, 31. oktoobri 2012. aasta otsus nr 58, 16. novembri 2012. aasta otsus nr 61, 28. detsembri 2012. aasta otsus nr 86.

109

(110)  Näiteks 24. detsembri 2012. aasta selgitavad märkused nr 15976, milles selgitatakse Vâlcea maavolikogu 28. detsembri 2012. aasta otsuse nr 86 põhjusi, näitavad selgelt Vâlcea maavolikogu jõupingutuste tegelikku eesmärki, st päästa riigi ja lõpuks ka piirkonna majandus, kiites heaks CET Govora elektri- ja aurutarnete jätkamise keemiaplatvormi tehastele, vaatamata sellele, et viimased pole tasunud oma võlgu CET Govora ees (kuigi võeti kohustus seda teha kohe, kui Oltchimi tegevus taastatakse). Neis selgitavates märkustes ajendatakse CET Govorat loovutama oma nõuded Oltchimi vastu ettevõtjale Complexul Energetic Oltenia, et kaitsta töökohti, tagada Oltchimi ja muude seotud ettevõtjate tavapärane toimimine ning elanikkonna varustamine soojusenergiaga. Kõik need põhjused kujutavad endast kaalutlusi, mida turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja tehingu üle otsustamisel arvesse ei võtaks http://www.cjvalcea.ro/images/sedinte/2012/12-28/ordinea/pct1.pdf.

110

(111)  Vt artikkel aadressil http://ziaruldevalcea.ro/2016/07/01/remus-borza-invingator-in-negocierea-cu-oltchimul-a-obtinut-tarife-crescute-la-energie-electrica-si-abur/.

111

(112)  Vt PCC 2. septembri 2016. aasta esildise 18. ja 19. lisa.

112

(113)  Allmärkuse 37 kohaselt oleks Oltchim SPV võinud koosneda Vâlcea platvormi ja/või Bradu tootmiskoha varadest. Arvestades varasemat pikaajalist kahjumlikku tegevust, mis Bradu tootmiskohta iseloomustab, poleks üksi ostja seda niikuinii eraldi ostnud (välja arvatud likvideerimismenetluse korral). Neid kaht tootmiskohta ei kavatsetud eri varakogumiteks jaotada. Seega oleks eriotstarbelise ettevõtja stsenaarium edu korral tõenäoliselt kaasa toonud de facto tervikuna müügi.

113

de facto

(114)  Maksejõuetusseaduse artikli 33 lõige 4 ja artikli 94 lõike 1 punkt c.

114

(115)  Vastavalt kohtuotsusele, Euroopa Kohus, 5. juuni 2012, komisjon vs. EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, punkt 85: „
  kui majandushinnangud koostatakse pärast selle eelise andmist, ei piisa asjaomase liikmesriigi tehtud investeeringu tegeliku kasumlikkuse tagantjärgi tuvastamisest või tegelikult kasutatud menetluse valiku hilisemast põhjendamisest
  “.

115

vs.

kui majandushinnangud koostatakse pärast selle eelise andmist, ei piisa asjaomase liikmesriigi tehtud investeeringu tegeliku kasumlikkuse tagantjärgi tuvastamisest või tegelikult kasutatud menetluse valiku hilisemast põhjendamisest

(116)  http://people.stern.nyu.edu/adamodar/pdfiles/country/fairvalue.pdf – lehekülg 3 – „[esimene punkt] Lähenemisviisid õiglase väärtuse hindamiseks – diskonteeritud rahavoogude meetodi puhul väljendatakse varade väärtust varadelt oodatavate tulevaste rahavoogude nüüdisväärtusena.“

116

(117)  Rominsolvi ja BDO koostatud aruandes reorganiseerimise kava kohta mainiti, et 30. novembril 2014 olid jooksvad võlad 50,3 miljonit eurot ja et kolmeaastasel ajavahemikul, mille jooksul tervikuna müük pidi Rominsolvi ja BDO hinnangul toimuma, suurenevad need võlad stsenaariumi A korral kuni 58 miljoni euroni ja stsenaariumi B korral kuni 65 miljoni euroni (leheküljed 86 ja 90), ilma et oleks välistatud veel suurem kõrvalekalle pikema müügiprotsessi korral, mis oli tõenäoline, pidades silmas hulka varasemaid tervikuna erastamise katseid, mis ebaõnnestusid.

117

(118)  Allikas: Rominsolvi ja BDO märkused algatamisotsuse kohta, punktid 11, 16 ja 18. Rominsolvi ja BDO sõnul „
  [l]eidis erasektori müüja OMV Petrom 2009. aasta septembris seoses Arpechimi platvormi väärtusega, et ostjalt Oltchim SA nõutud hind 1 euro oli tema huvide teenimiseks piisav. Selle tehingu raames maksis Oltchim SA 29. jaanuaril 2010 kinnitatud kinnisvara ostu-müügilepingu kohaselt 1 Rumeenia leu maa eest ja 0,50 Rumeenia leud hoonete eest.
  “ Rominsolv ja BDO väidavad, et „
  [n]ende dokumentide läbivaatamise tulemusel selgus, et ettevõtja SC OMV Petrom SA oli kindel, et Arpechimi platvormi väärtus, mida oli kohandatud asjaomaste varadega kaasnevate kulude (keskkonnakohustused) arvessevõtmiseks, oli võlausaldajate jaoks null ja võis omaniku jaoks olla negatiivne
  “.

118

[l]eidis erasektori müüja OMV Petrom 2009. aasta septembris seoses Arpechimi platvormi väärtusega, et ostjalt Oltchim SA nõutud hind 1 euro oli tema huvide teenimiseks piisav. Selle tehingu raames maksis Oltchim SA 29. jaanuaril 2010 kinnitatud kinnisvara ostu-müügilepingu kohaselt 1 Rumeenia leu maa eest ja 0,50 Rumeenia leud hoonete eest.

[n]ende dokumentide läbivaatamise tulemusel selgus, et ettevõtja SC OMV Petrom SA oli kindel, et Arpechimi platvormi väärtus, mida oli kohandatud asjaomaste varadega kaasnevate kulude (keskkonnakohustused) arvessevõtmiseks, oli võlausaldajate jaoks null ja võis omaniku jaoks olla negatiivne

(119)  https://www.ziaruldeiasi.ro/stiri/un-iesean-vrea-sa-cumpere-oltchim--137339.html

119

(120)  Likvideerimistulu kindlaksmääramisel oma aruandes võlausaldajatele tuginesid kohtu määratud pankrotihaldurid Winterhilli ex situ müügi hinnangule, mille puhul oli ette nähtud Oltchimi varade müük jääkväärtusega, pärast demonteerimis- ja kõrvaldamiskulude mahaarvamist. Winterhill on nõustaja, kelle Rominsolv ja BDO määrasid 3. juunil 2013 hindama Oltchimi likvideerimis-/turuväärtust. Rominsolv ja BDO väitsid, et likvideerimisväärtus oli negatiivne keskkonnakohustuste tõttu, mille summa oli Oltchimi hinnangu kohaselt 464 miljonit eurot.

120

ex situ

(121)  2013. aasta Winterhilli uuringu kohaselt 108 miljonit eurot tagatiseks antud varade puhul ja 32 miljonit eurot koormamata varade puhul.

121

(122)  
  16. mai 2018. aasta esildis, punkti R13 alapunkt i.

122

(123)  http://romanialibera.ro/economie/companii/petrom-a-fost-dat-gratis-in-contul-poluarii-istorice-236881

123

(124)  AAAS võrdles Oltchimi hinnangu kohast summat 464 miljonit eurot Romcontroli aruandes esitatud hinnangulise summaga 91,4 miljonit eurot ja leidis, et Oltchim liialdas.

124

(125)  
  1. septembri 2016. aasta esildise punkt 104.

125

(126)  See kehtib näiteks järgmiste tagamata võlausaldajate puhul: Herbing Srl, Kronos Worldwide Limited, Tricon energy Ltd – Houston, Cooperative Centrale Raiffeisen – Rabobank International, Tesatoria Euro Tehnica Textil S.r.l., Electrica Furnizare S.A. või CFR Marfă. Erasektori võlausaldajatest, kellele kuulusid enamjaolt tagamata/maksunõuded ja väike osa tagatud nõuetest, hääletasid kaks kava vastu (Electrica Furnizare, DGFP Craiova), kaks hoidusid hääletamisest (eelkõige Madalmaade pank ING) ja ainult üks (MFC Commodities GmbH) hääletas kava poolt.

126

(127)  Vastavalt hääletamise ajal kasutatud vahetuskursile 1 euro = 0,22 Rumeenia leud (vt tabel 4).

127

(128)  Vastavalt hääletamise ajal kasutatud vahetuskursile 1 euro = 0,22 Rumeenia leud (vt tabel 4).

128

(129)  Vt nt kohtuotsus, BP Chemicals vs. komisjon, T-11/95, ning komisjoni teatis riigiabi mõiste kohta (2016/C 262/01), punkt 81.

129

vs

(130)  1. ja 3. meetme kogusumma on väiksem kui 1. meetme (33 miljonit eurot) ja 3. meetme (327 miljonit eurot) puhul eraldi arvutatud eeliste summa, et mitte arvestada topelt AAASi 1. meetmega antud eelise seda osa, mis 3. meetme raames maha kantakse. Eelis, mille AAAS 1. ja 3. meetmega koos andis, arvutati, liites summale, mille AAAS 3. meetme raames maha kandis (211 miljonit eurot) selle osa 1. meetme raames antud 33 miljoni euro suurustest täiendavast võlast, mida 3. meetme raames maha ei kantud; umbes 20 % 33 miljoni euro suurusest eelisest, mis on seotud AAASi meetmete võtmisest hoidumisega 2012. aasta septembri ja 2013. aasta jaanuari vahel (1. meede) ei kantud 2015. aastal maha (3. meede) ning seega tuleb see 1. meetme puhul liita, et arvutada eelis, mille AAAS 1. ja 3. meetmega kokku andis.

130

(131)  Vt allmärkus 130.

131

(132)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 3. märts 2005, Heiser, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130, punkt 55.

132

(133)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 14. jaanuar 2015, Eventech vs. The Parking Adjudicator, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, punkt 65; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 8. mai 2013, Libert jt, liidetud kohtuasjad C-197/11 ja C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, punkt 76.

133

vs

(134)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 14. jaanuar 2015, Eventech vs. The Parking Adjudicator, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, punkt 66; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 8. mai 2013, Libert jt, liidetud kohtuasjad C-197/11 ja C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, punkt 77; kohtuotsus, Üldkohus, 4. aprill 2001, Friuli Venezia Giulia, T-288/97, ECLI:EU:T:2001:115, punkt 41.

134

vs

(135)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 14. jaanuar 2015, Eventech vs. The Parking Adjudicator, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, punkt 67; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 8. mai 2013, Libert jt, liidetud kohtuasjad C-197/11 ja C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, punkt 78; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 24. juuli 2003, Altmark Trans, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, punkt 78.

135

vs

(136)  Vt kohtuasi C-364/90: Itaalia Vabariik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:C:1993:157, punkt 20.

136

vs

(137)  Vt algatamisotsus juhtumi SA.36086 (2016/NN) (ex 2013/CP) kohta – Rumeenia võimalik abi ettevõtjale Oltchim SA, lõige 148, http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/263778/263778_1773690_109_2.pdf.

137

(138)  Vt Rumeenia 2018. aasta mai vastus 30. jaanuari 2018. aasta teabenõudele, IV jagu. Punkt A, lk 31.

138

(139)  1. ja 2. meede kehtestati küll enne päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suuniste jõustumist, aga päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste kohast omapanuse põhimõtet (punkt 44) kohaldataks siiski.

139

(140)  Vt otsus kohtuasjas C-70/72, komisjon vs. Saksamaa [1973], ECLI:EU:C:1973:87, punkt 13.

140

vs

(141)  Vt otsus liidetud kohtuasjades C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Hispaania vs. komisjon [1994], ECLI:EU:C:1994:325, punkt 75.

141

vs

(142)  Vt otsus kohtuasjas C-75/97, Belgia vs. komisjon [1999], ECLI:EU:C:1999:31, punktid 64 ja 65.

142

vs.

(143)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9).

143

(144)  Oltchim on saanud: i) 1. meetme raames AAASilt majandusliku eelise summas 152 miljonit Rumeenia leud (33 miljonit eurot), mis vastab ajavahemikul 21. septembrist 2012 kuni 30. jaanuarini 2013 kogunenud Oltchimi võlgadele AAASi ees ja kajastab AAASi nõuete täitmisele pööramise edasilükkamisest tulenevat ajaväärtuse mõju, mis tähendab, et AAASi risk seoses Oltchimiga oli suurem kuni 21. aprillini 2015 ning alates eespool nimetatud ajavahemikust kuni 22. aprillini 2015, mil kohus kava heaks kiitis; ii) 1. ja 3. meetmega koos (ilma topeltarvestuseta) AAASilt, Salromilt, Rumeenia veevarude haldusametilt ja Electricalt majandusliku eelise summas 1 516 598 405 Rumeenia leud alates 22. aprillist 2015, mil kohus kava heaks kiitis; iii) 2. meetme raames CET Govoralt ajavahemikul 21. septembrist 2012 kuni 30. jaanuarini 2013 majandusliku eelise, mis kujutas endast Oltchimi võlgade edasist kuhjumist jätkuva tarnimise tõttu nimetatud ajavahemikul ja pärast seda.

144

(145)  Selles jaos esitatud teave põhineb peamiselt Oltchimi nõustajate koostatud 3. aruandel (punkt 3.2.3), 4. aruandel (punktid 2.2 ja 3.1), 5. aruandel (4. jagu) ja 6. aruandel Oltchimi varakogumite müügiprotsessi kohta (punkt 3.1).

145

(146)  Kohtuotsus, Üldkohus, 28. märts 2012, Ryanair vs. Euroopa Komisjon, T-123/09, ECLI:EU:T:2012:164, punkt 155.

146

vs

(147)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 8. mai 2003, Itaalia Vabariik ja SIM 2 Multimedia SpA vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, liidetud kohtuasjad C-328/99 ja C-399/00, ECR 2003 I-4035.

147

vs.

(148)  Komisjoni 17. septembri 2008. aasta otsus riigiabi N 321/2008, N 322/2008 ja N 323/2008 kohta – Kreeka – Vente de certains actifs d'Olympic Airlines/Olympic Airways Services; komisjoni 12. novembri 2008. aasta otsus riigiabi N 510/2008 kohta – Itaalia – Alitalia varade müük; komisjoni 4. aprilli 2012. aasta otsus riigiabi SA.34547 kohta – Prantsusmaa – Reprise des actifs du groupe SERNAM dans le cadre de son redressement judiciaire.

148

Vente de certains actifs d'Olympic Airlines/Olympic Airways Services

Reprise des actifs du groupe SERNAM dans le cadre de son redressement judiciaire

(149)  Kohtuotsus, Üldkohus, 28. märts 2012, Ryanair Ltd. vs. komisjon, T-123/09, ECLI:EU:T:2012:164.

149

vs.

(150)  Allikas: 4. aruanne Oltchimi müügi kohta.

150

(151)  Vt nt komisjoni 1. oktoobri 2014. aasta otsus (EL) 2016/151 riigiabi SA.31550 (2012/C) (ex 2012/NN) kohta, mida Saksamaa andis Nürburgringile (ELT L 34, 10.2.2016, lk 1), põhjendus 235, kus on mainitud, et ostja võttis müüjalt üle 85 % töötajatest.

151

(152)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. detsember 2010, Saydaland, C-239/09, punkt 34.

152

(153)  Vt võlausaldajate kogule esitatud aruanne (lk 23), mis on esitatud Oltchimi müüki käsitleva 5. aruande 1. lisas.

153

(154)  Vt nt komisjoni 15. oktoobri 2014. aasta otsus (EL) 2015/1826 riigiabi SA.33797 (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2011/CP) kohta, mida Slovakkia andis äriühingule NCHZ (ELT L 269, 15.10.2015, lk 71), põhjendus 159.

154

(155)  Vt otsus (EL) 2015/1826, põhjendus 164.

155

(156)  Vt Chimcomplexi 24. novembri 2017. aasta ja 16. jaanuari 2018. aasta esildised.

156

(157)  Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1).

157

---

TEHNILINE LISA

TURUMAJANDUSE TINGIMUSTES TEGUTSEVA VÕLAUSALDAJA TEST KAVANDATAVA REORGANISEERIMISE KAVA JA LIKVIDEERIMISMENETLUSE VÕRDLEMISEKS

1.   Reorganiseerimise kava ja likvideerimismenetlusega kaasnev brutotulu ja kulud

| 1) | Komisjon vaatas põhjalikult läbi erinevad kättesaadavad aruanded, andmed ja uuringud Oltchimi kohta, mida ettevaatlik turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja oleks – AAASi, Electrica, Salromi, CET Govora ja riigi veevarude haldusameti olukorras – põhjendatult arvesse võtnud, et hinnata, millised eelised on reorganiseerimise kaval, mis 9. märtsil 2015 võlausaldajatele esitati, ja alternatiivsel võimalusel algatada Oltchimi suhtes pankrotimenetlus. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Nende varasemate andmete põhjal koostas komisjon keskse võrdlusstsenaariumi, mida turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja oleks reorganiseerimise kava ja likvideerimismenetluse korral kõige tõenäolisemaks pidanud. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Seejärel analüüsis komisjon selle keskse stsenaariumi puhul saadud tulemuste usaldusväärsust, hinnates tulu, mida võlausaldajad oleksid pessimistliku ja optimistliku stsenaariumi korral saanud. |
| --- | --- |

3)

1.1.   Likvideerimise ja reorganiseerimise kavaga kaasnev brutotulu

| 4) | 30. aprillil 2013 lõpetatud aruandes hindas Winterhill Oltchimi varasid in situ stsenaariumi puhul, mis vastab olukorrale, kus üks ostja ostaks Oltchimi arvukad varad korraga ära. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Sellele väärtusele tugineti, et kehtestada reorganiseerimise kavas Oltchim SPV alghind 306 miljonit eurot (vt algatamisotsus, punkt 47) (1). |
| --- | --- |

5)

| 6) | Winterhill arvutas Oltchim SA in situ väärtuse, kasutades netoasenduskulu meetodit. See on vastuvõetav asendusmeetod sellise äriühingu likvideerimisväärtuse arvutamiseks, mis ostetaks tervikuna: nagu Winterhill rõhutas oma 2013. aasta aruandes, kajastab see väärtus maa, seadmete ja masinate soetamise kulusid, nendega seotud hoonete sisseseadmise kulusid ning nendega seotud paigalduskulusid, aga ka ostetava vara amortisatsiooni aja jooksul. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Vastupidi reorganiseerimise kavas ette nähtule ei kajastanud in situ väärtus turuhinda Oltchim SA kui Oltchim SPVna tegevust jätkava ettevõtja müügi puhul: Oltchim SPV aktsiate ostja oleks kindlalt eelistanud tugineda oodatavale tulule ja kasumile, mida ta saaks Oltchim SPVsse kui terviklikusse ettevõtjasse investeerimisest (näiteks koos kohustustega, mis tulenevad töölepingute ülevõtmisest Oltchim SA-lt), mitte tugineda Oltchim SA varade netoasenduskuludele, mille puhul pole arvesse võetud eriotstarbelise ettevõtja ülevõtmisega kaasnevaid kohustusi ning jäetakse üldiselt tähelepanuta sellise äritegevuse kasumlikkus, mida on võimalik tänu müüdavatele varadele ellu viia. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Kooskõlas seisukohaga, mille võttis 2009. aastal Raiffesen (Raiffeseni nõuandev aruanne, lk 71), võib Oltchim SPV kui äriühingu väärtuse seega arvutada äriühingu hindamise meetodi abil, mille puhul tuginetakse EBITDA kordajatele: võttes arvesse üksikasjalike EBITDA prognooside kättesaadavust ajal, mil kohtu määratud haldurite koostatud reorganiseerimise kava üle hääletati, on EBITDA kordajate meetod tõepoolest asjakohane, et määrata kindlaks Oltchim SPV väärtus, mis võrdub Oltchim SPV aktsiate väärtusega, võttes arvesse asjaolu, et finantsvõlg puudub. |
| --- | --- |

8)

1.1.1.   Brutotulu ja likvideerimismenetluse kestus

| 9) | Winterhill (kellele Rominsolv ja BDO oma reorganiseerimise kava käsitlevas aruandes viitavad) arvutas ex situ väärtuse, mis vastab Oltchim SA likvideerimisväärtusele juhul, kui tema varad oleks müüdud eraldi; selleks kohaldati enamiku selliste varade in situ väärtuse suhtes, mis moodustavad Oltchim SA in situ väärtuse, standarditud suhtarve. Näiteks seadmete ja käitiste ex situ väärtuse arvutamiseks (hinnanguliselt 99,1 miljonit eurot) jagas Winterhill kahega Oltchimi seadmete ja käitiste hinnangulise in situ väärtuse 198,2 miljonit eurot (mis moodustab märkimisväärse osa Oltchimi varade in situ koguväärtusest, mis on hinnanguliselt 297 miljonit eurot). |
| --- | --- |

9)

| 10) | See toetab seisukohta, et Oltchimi varade tervikuna ja eraldi likvideerimise vahele jäi mitu võimalust, ning seda toetab ka Rominsolvi ja BDO esildis (punkt 100): „võlausaldajatel oli valida ümberkorraldamise [...] ja pankroti vahel“; viimase puhul viidati kaht liiki müügile: in situ ja ex situ müügile. Ex situ müük vastab pessimistlikule stsenaariumile, mille korral ei osteta vara funktsionaalsete rühmadena. In situ müük vastab optimistlikule olukorrale, kus üks ostja ostab korraga kõik varad. Keskne stsenaarium põhineks tõenäolisel keskmisel stsenaariumil, mille puhul umbes pool varadest müüdaks funktsionaalse rühmana ning ülejäänu jääkväärtusega. Sel põhjusel on asjakohane arvutada Winterhilli ex situ ja in situ väärtuse keskmine, et leida keskmine likvideerimisväärtus, mida turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks oodanud; (2) seejuures kajastaks Winterhilli ex situ väärtus (3) likvideerimismenetluse pessimistlikku tulemust ja Winterhilli in situ väärtus (4) likvideerimismenetluse optimistlikku tulemust. |
| --- | --- |

10)

| 11) | Kooskõlas Rominsolvi ja BDO esildisega reorganiseerimise kava kohta (lk 110) oli likvideerimise mõistlikult eeldatav kestus 18 kuud. |
| --- | --- |

11)

1.1.2.   Reorganiseerimise kavaga kaasnev brutotulu

Võrdlusstsenaarium

| 12) | Reorganiseerimise kava stsenaariumi A puhul oli ette nähtud Oltchim SPV müük ostjale, kes on huvitatud varade kasutamisest ja oksoalkoholide tehase taaskäivitamisest ilma täiendava välisrahastamiseta. See stsenaarium kajastas Oltchim SPV müügiväljavaadete võrdlusolukorda. |
| --- | --- |

12)

| 13) | Selle stsenaariumi puhul eeldasid kohtu määratud haldurid, et Oltchim SPV müük toimuks 36-kuulise ajavahemiku jooksul (5). Seega võib järeldada, et keskse stsenaariumi puhul oleks kestus olnud keskmiselt 18 kuud. |
| --- | --- |

13)

| 14) | Turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja oleks hinnanud selle stsenaariumiga seotud Oltchim SPV müügihinda kooskõlas põhjenduses (8) kirjeldatud EBITDA kordaja meetodiga, korrutades kolme aasta EBITDA prognooside keskmise, (6) mille Rominsolv ja BDO reorganiseerimise kavas välja arvutasid, kordajaga 5,0, mida Raiffesen oma 2009. aasta aruandes laiatarbekemikaalide tootjate puhul soovitab. Vastupidi Rumeenia ametiasutuste oletusele nende 16. mai 2018. aasta esildises (E jagu, II peatükk, punktid 13–14) polnud turumajanduse tingimustes tegutseval ettevõtjal põhjust eeldada suuremaid EBITDA prognoose kui need, mille Rominsolv ja BDO oma kava stsenaariumis B esitasid. Samuti poleks turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja pidanud Raiffeseni hinnangut vääraks ega kaalunud alternatiivseid EBITDA kordajaid, nagu Rumeenia ametiasutuste esitatud kordaja, mis põhinevad osaliselt hilisematel andmetel ega olnud võlausaldajate hääletuse ajal kättesaadavad. |
| --- | --- |

14)

Pessimistlik stsenaarium

| 15) | Pessimistliku stsenaariumi puhul võiks arvata, et Oltchim SPV võimalikud ostjad oleksid tuginenud oma hinnapakkumiste tegemisel Oltchim SA varasematele finantstulemustele. Oltchim SA 10 aasta keskmine EBITDA oli miinus 7,4 miljonit eurot. Sellise kehva tulemuse põhjuseks on aga Oltchimi raskused, eelkõige 2012. aastal; turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks seega pööranud tähelepanu Rominsolvi ja BDO hinnangulisele EBITDA-le võrdlusstsenaariumi korral, näiteks vähendades võrdlusstsenaariumi kohast kolme aasta EBITDA prognooside keskmist, mille BDO arvutas, 50 % (st 3,4 miljoni euro võrra). Ka EBITDA kordaja 5,0 oli siis asjakohane, et teha kindlaks Oltchim SPV aktsiate hind pessimistliku stsenaariumi korral. |
| --- | --- |

15)

| 16) | Pessimistliku stsenaariumi puhul oli mõistlik oletada, et Oltchim SPV müügiks on vaja kuni 36 kuud. |
| --- | --- |

16)

| 17) | Et võrrelda tulusid 18 kuud kestva likvideerimismenetluse korral ja reorganiseerimise kava korral, mille täitmiseks kulub pessimistliku stsenaariumi korral 36 kuud, tuleb selle 18-kuulise erinevuse arvesse võtmiseks kohaldada Oltchim SPV müügiga seotud tulude ja kulude suhtes sektori kapitali kaalutud keskmisel hinnal (7) põhinevat diskontotegurit. |
| --- | --- |

17)

Optimistlik stsenaarium

| 18) | Turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja oleks pidanud optimistlikuks stsenaariumiks ka reorganiseerimise kava stsenaariumi B, (8) mille puhul eeldati, et ostja edendab Oltchimi äritegevust ftaalanhüdriidi ja dioktüülftalaadi tehase taaskäivitamisega, kasutades väliseid rahastamisallikaid. Turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja poleks aga pidanud realistlikuks alustada Bradu tegevuse (sh PVC/vinüülkloriidmonomeeride ja naftakeemiatehase) laiendatud taaskäivitamist, mille Rumeenia ametiasutused 16. mai 2018. aasta esildises (E jagu, II peatükk, punkt 19) välja pakkusid: turumajanduse tingimustes tegutseval ettevõtjal polnud põhjust eeldada suuremaid EBITDA prognoose kui need, mille Rominsolv ja BDO oma kava stsenaariumis B esitasid. |
| --- | --- |

18)

| 19) | Eeldati lühemat ajavahemikku 18 kuud (nagu likvideerimisstsenaariumi korral): veel lühemal ajavahemikul oleks Oltchimil olnud liiga keeruline saada vajalikke välisvahendeid ftaalanhüdriidi ja dioktüülftalaadi tehase taaskäivitamiseks. Selle positiivse tulemuse saavutamine oli eelduseks sellele, et saada Oltchim SPV ostjalt seoses optimistliku stsenaariumiga B kõrgem hind. |
| --- | --- |

19)

| 20) | Mitmekülgse toodanguga keemiaettevõtete rühma puhul, millesse kuuluvana Oltchimit on mainitud, oli optimistliku stsenaariumi puhul võimalik arvutada Raiffeseni esitatud kordaja 5,0 ja muude allikate kohaste kõrgemate kordajate, näiteks Sterni ülikooli eriandmebaasis esitatud kordaja 8,46 (9) keskmine (seega 6,73). |
| --- | --- |

20)

2.   Oltchim SPV müügi või Oltchim SA likvideerimismenetlusega kaasnevatest tuludest mahaarvatavad kulud

| 21) | Vastavalt Rominsolvi ja BDO väitele reorganiseerimise kava käsitlevas aruandes (lk 96) eeldati mõlema menetluse korral, et maha arvatakse riikliku pankrotihaldurite ühingu (UNPIRi) kulud ehk 2 % tuludest. Rumeenia 16. mai 2018. aasta esildise põhjal arvati tulust maha ka 4 % halduritasud. 12 miljoni euro suurused turvakulud (arvutatud likvideerimise eeldatava 18-kuulise kestuse kohta proportsionaalselt Rominsolvi ja BDO esildise andmetega) – mis on vajalikud varade säilitamiseks – jaotati tagatiseks antud ja koormamata varade vahel kooskõlas maksejõuetusseaduse artiklitega 121 ja 123 likvideerimismenetluse kohta. |
| --- | --- |

21)

| 22) | Kõigi kolme stsenaariumi puhul arvati likvideerimistuludest maha Rominsolvi ja BDO arvutatud jooksvate (maksejõuetuse järgsete) võlgade summa (10). |
| --- | --- |

22)

| 23) | Nii keskse stsenaariumi (stsenaarium A) (11) kui ka optimistliku stsenaariumi (stsenaarium B) puhul võeti arvesse kolmeaastase reorganiseerimise kavaga kaasnevat jooksvate võlgade keskmist suurust (sealhulgas prognoosi selle võla kogusumma kohta, mis on seotud maksejõuetuse järgsete palkadega Oltchim SPV müügi ajal), mille arvutasid Rominsolv ja BDO. Et võtta arvesse jooksvate võlgade suurenemise tagajärgi juhul, kui reorganiseerimise kavaga peaks kaasnema Oltchimi kehvade majandustulemuste jätkumine, arvestati, et reorganiseerimise kavaga seotud pessimistliku stsenaariumi korral tuleb tasuda jooksvad võlad, mis on võrdsed Rominsolvi ja BDO hinnanguga A stsenaariumi jooksvate võlgade summa kohta 1. aasta lõpus (12). |
| --- | --- |

23)

| 24) | Samuti on reorganiseerimise kava võrdlus- ja optimistlikus stsenaariumis kooskõlas Rumeenia esildistega (13) arvesse võetud maksude keskmist summat, mille Rominsolv ja BDO arvutasid stsenaariumi A ja stsenaariumi B puhul Oltchim SPV müügi kolmeaastase perioodi kohta (vt tabel allpool). |
| --- | --- |

24)

| 25) | Rominsolvi ja BDO sõnul oleks Oltchimi taaskäivitamine in situ müüdavaid varasid hõlmava likvideerimise korral eeldanud 2,5 miljoni euro suuruseid käivitamiskulusid; seega on need kulud maha arvatud hinnast, mida võimalik ostja in situ likvideerimise korral pakub (14). Võrdlusstsenaariumis on arvesse võetud 50 % neist kuludest, sest eeldatavalt müüakse üksnes pool varadest funktsionaalse rühmana ja nende kasutamist tehases jätkatakse, mistõttu on vaja taaskäivitamist, aga ülejäänud varad müüakse eeldatavalt jääkväärtusega. |
| --- | --- |

25)

| 26) | Turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja oleks keskkonnakohustused likvideerimismenetluse ja kavandatud reorganiseerimise kava oodatavat tulu võrreldes neutraliseerinud, nagu põhjendatud käesoleva otsuse põhiosa põhjenduses 269. |
| --- | --- |

26)

| 27) | Elavhõbe-elektrolüüsi tehase käitusest kõrvaldamist ja mulla tervendamist (26,6 miljonit eurot) ning tehaste uuendamist, mida Rominsolvi ja BDO sõnul likvideerimise korral vaja on (24,6 miljonit eurot) ja „mida tuleb lõpuks teha, kui Oltchimi käitamist jätkatakse“, on likvideerimisstsenaariumi ja reorganiseerimise kava võrdluses käsitletud neutraalsetena. See lähenemisviis on kooskõlas keskkonnakohustuste puhul rakendatava lähenemisviisiga (vt põhjendus (26)), sest neid erakorralisi kulusid oleks tõepoolest pidanud arvesse võtma: ühest küljest oleks seda pidanud tegema Oltchim SA võlausaldajad likvideerimisstsenaariumi korral ning teisest küljest võimalik ostja Oltchim SPV suhtes pakkumist tehes. Rumeenia ametiasutused ei vaielnud oma 16. mai 2018. aasta esildise punktis 10 vastu väitele, et kui rajatised oleks ostetud nende käitamise eesmärgil, oleks pakkujad pidanud neid kulusid likvideerimise ja ümberkorraldamise stsenaariumides võrdseteks; tuleb märkida, et see oletus mõjutab kavaga kaasnevaid kulusid võrreldes likvideerimistuludega positiivselt, sest likvideerimise pessimistlikus ja võrdlusstsenaariumis poleks need uuenduskulud olnud täies ulatuses vajalikud. |
| --- | --- |

27)

| 28) | Likvideerimismenetluse korral oleks Oltchim SA pidanud tasuma hüvitismakseid 2015. aasta märtsiks alles jäänud töötajatele, kes likvideerimisstsenaariumi korral koondatakse. Võrdlus- ja pessimistliku stsenaariumi puhul hinnatakse nende maksete suurust Rominsolvi ja BDO esildise põhjal (24,6 miljonit eurot), aga optimistliku stsenaariumi puhul eeldatakse, et need on võrdsed Raiffeseni hinnanguga 9,6 miljonit eurot (15). |
| --- | --- |

28)

| 29) | Reorganiseerimise kava toetava Rominsolvi ja BDO aruande põhjal on ümberkorraldamise stsenaariumis arvesse võetud 1,5 miljoni euro suuruseid tasusid, mis kaasnevad varade üleandmisega. |
| --- | --- |

29)

3.   Reorganiseerimise kava ja likvideerimismenetlusega kaasneva netotulu arvutamine iga võlausaldaja kohta

| 30) | Eeltoodud eelduste põhjal on järgnevates alajaotistes arvutatud kogu brutotulu ja netotulu likvideerimismenetluse ja reorganiseerimise kava korral. |
| --- | --- |

30)

Likvideerimismenetlus

| 31) | Võttes arvesse maksejõuetusseaduse sätteid, eelkõige selle artikleid 121 ja 123, on likvideerimisstsenaariumi korral ette nähtud järgmine tulude jaotus: tulud tagatiseks antud varadest (vt alltoodud tabeli kirje [A]) jaotatakse pärast asjaomaste menetluskulude ([C]) maksmist esmajärjekorras tagatud nõuetega võlausaldajate vahel. |
| --- | --- |

31)

| 32) | Tulud koormamata varadest eraldatakse kõigepealt menetlus-/säilituskulude ja palkade maksmiseks. |
| --- | --- |

32)

| 33) | Üheski kolmest stsenaariumist pole tulud koormamata varadest pärast menetluskulude ja töötajate kulude maksmist piisavad maksejõuetuse järgse jooksva võla, lahkumishüvitiste või käivitamiskulude täielikuks katmiseks. Tagatiseks antud varadest saadava tulu ülejääki, mis optimistlikus stsenaariumis tekib, kasutatakse seega nende kulude katmiseks. Kui tulusid jääb üle, jaotatakse need maksuvõlausaldajate vahel vastavalt maksejõuetusseaduse artiklis 123 esitatud võlausaldajate järjestusele. Üheski kolmest stsenaariumist ei saa tulu tagamata võlausaldajad, kes asuvad võlausaldajate järjestuses töötasudest ja maksuvõlausaldajatest allpool.








  Likvideerimismenetlus |
| --- | --- |
| | Pessimistlik stsenaarium

  Ex situ müük
  (miljonites eurodes) | Keskne stsenaarium
  (miljonites eurodes) | Optimistlik stsenaarium

  In situ müük
  (miljonites eurodes) |
| Brutotulu (kokku) | 140 | 216,9 | 293,7 |
| — | tagatiseks antud varadest (A) |

33)

Likvideerimismenetlus

Pessimistlik stsenaarium

Ex situ müük

(miljonites eurodes)

Keskne stsenaarium

(miljonites eurodes)

Optimistlik stsenaarium

In situ müük

(miljonites eurodes)

Brutotulu (kokku)

140

216,9

293,7

—

108

171,1

234,2

| — | koormamata varadest (B) |
| --- | --- |

—

32

45,8

59,5

Menetluskulud (UNPIR) ja turva-/säilitus-/varahalduskulud

(15,9)

(18,4)

(20,9)

| — | seoses tagatiseks antud varadega (C) |
| --- | --- |

—

(13,2)

(15,9)

(18,5)

| — | seoses koormamata varadega (D) |
| --- | --- |

—

(2,7)

(2,5)

(2,4)

Töötajate nõuded (makstakse enne jooksvaid võlgu) (E) koormamata varadest

(2,1)

(2,1)

(2,1)

Tagasimakstavad jooksvad võlad, lahkumishüvitised, käivitamiskulud (F)

(75,2)

(76,5)

(62,4)

Osa jooksvatest võlgadest, mis tasutakse kogutulust pärast menetluskulude ja töötajate kulude mahaarvamist, tagatud võlgade tasumist tagatiseks antud varade müügi tuludest ning koondamis-/käivitamiskulude maksmist

29,1 %

44 %

114 %

Netotulu:

| — | tagatiseks antud varadest (Ω = A – C) |
| --- | --- |

—

94,8

155,2

215,7

| — | koormamata varadest

  (Φ = B – D – E – F) |
| --- | --- |

—

(Φ = B – D – E – F)

(49,3)

(37,1)

(9,7)

Maksed võlausaldajatele (kes pole töötajad)

Tagatud nõuetega võlausaldajad (G), sealhulgas:

94,8

155,2

195,8

| — | AAAS'i tagatud nõuded |
| --- | --- |

—

1

1,7

2,1

| — | Electrica tagatud nõuded |
| --- | --- |

—

21,4

35,7

44,2

| — | Salrom |
| --- | --- |

—

1,7

2,7

3,47

Maksuvõlausaldajad, sealhulgas:

0

0

10,1 (= Ω+Φ– G)

| — | AAAS |
| --- | --- |

—

0

0

9,5

| — | Rumeenia veevarude haldusamet |
| --- | --- |

—

0

0

0,7

Maksejõuetusseaduse artikli 96 kohased tagamata võlausaldajad, sealhulgas:

0

0

0

CET Govora

0

0

0

Riigi veevarude haldusamet

0

0

0

Muud tagamata võlausaldajad

0

0

0

Salrom

0

0

0

| 34) | Oma 16. mai 2018. aasta esildises ei arvanud Rumeenia ametiasutused oma simulatsioonis likvideerimistulust maha jooksvaid võlgu (samas kui need lahutati tuludest Oltchim SPV müügi korral). Kuigi asjaolu, et Rumeenia ametiasutused seda ei teinud, tundub ekslik, oleks turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja sama lähenemisviisi järgides leidnud, et eri maksejõuetuse eelsete võlausaldajate tulud oleks eeltoodud tabelis esitatutest isegi suuremad, nagu näidanud allpool:








  Likvideerimismenetlus (kui jooksvaid võlgu eelnevalt maha ei arvata) |
| --- | --- |
| | Pessimistlik stsenaarium

  Ex situ müük

  (miljonites eurodes) | Keskne stsenaarium

  (miljonites eurodes) | Optimistlik stsenaarium

  In situ müük

  (miljonites eurodes) |
| Brutotulu (kokku) | 140 | 216,9 | 293,7 |
| — | tagatiseks antud varadest (A) |

34)

Likvideerimismenetlus (kui jooksvaid võlgu eelnevalt maha ei arvata)

Pessimistlik stsenaarium

Ex situ müük

(miljonites eurodes)

Keskne stsenaarium

(miljonites eurodes)

Optimistlik stsenaarium

In situ müük

(miljonites eurodes)

Brutotulu (kokku)

140

216,9

293,7

—

108

171,1

234,2

| — | koormamata varadest (B) |
| --- | --- |

—

32

45,8

59,5

Menetluskulud (UNPIR) ja turva-/säilitus-/varahalduskulud

(15,9)

(18,4)

(20,9)

| — | seoses tagatiseks antud varadega (C) |
| --- | --- |

—

(13,2)

(15,9)

(18,5)

| — | seoses koormamata varadega (D) |
| --- | --- |

—

(2,7)

(2,5)

(2,4)

Töötajate nõuded (makstakse enne jooksvaid võlgu) (E) koormamata varadest

(2,1)

(2,1)

(2,1)

Lahkumishüvitised, käivitamiskulud (F)

(24,9)

(26,2)

(12,1)

Netotulu:

| — | tagatiseks antud varadest (Ω = A – C) |
| --- | --- |

—

94,8

155,2

215,7

| — | koormamata varadest

  (Φ = B – D – E – F) |
| --- | --- |

—

(Φ = B – D – E – F)

1,1

13,2

40,6

Maksed võlausaldajatele (kes pole töötajad)

Tagatud nõuetega võlausaldajad (G), sealhulgas:

94,8

155,2

195,8

| — | AAAS'i tagatud nõuded |
| --- | --- |

—

1

1,7

2,1

| — | Electrica tagatud nõuded |
| --- | --- |

—

21,4

35,7

44,2

| — | Salrom |
| --- | --- |

—

1,7

2,7

3,47

Maksuvõlausaldajad, sealhulgas:

1,1

13,2

60,5 (= Ω + Φ – G)

| — | AAAS |
| --- | --- |

—

1,0

12,4

56,6

| — | Rumeenia veevarude haldusamet |
| --- | --- |

—

0,1

0,9

3,9

Maksejõuetusseaduse artikli 96 kohased tagamata võlausaldajad, sealhulgas:

0

0

0

CET Govora

0

0

0

Riigi veevarude haldusamet

0

0

0

Muud tagamata võlausaldajad

0

0

0

Salrom

0

0

0

Reorganiseerimise kava

| 35) | Oltchim SPV müügist saadav tulu on reorganiseerimise kavas jaotatud järgmiselt: kõigepealt kasutatakse seda jooksvate võlgade tagasimaksmiseks, sealhulgas varade üleandmisega seotud kulude ja menetluskulude (UNPIR) maksmiseks, ning maksude tasumiseks teenitud tulult vastavalt maksejõuetusseaduse artikli 102 lõikele 1. |
| --- | --- |

35)

| 36) | Käsitletud stsenaariumides oli brutotulu kava korral väiksem kui reorganiseerimise kavas ette nähtud miinimum 295 miljonit eurot. Reorganiseerimise kava kohaselt (vt eelkõige BDO aruande lk 101) ja Rumeenia ametiasutuste 16. mai 2018. aasta selgituste põhjal jaotatakse võimalik netoülejääk (pärast menetluskulude ja jooksvate võlgade tasumist) järgmiselt: netosummast tasutakse 70 % tagatud nõuetega võlausaldajate nõuetest; töötajate nõuded kaetakse 100 % ulatuses, et maksta neile tagasi maksejõuetuse eelne võlg; ülejäänud summast tasutakse kuni 30 % olulistele tarnijate algsetest nõuetest ning seejärel makstakse võimalik ülejääk maksuvõlausaldajatele. Järgmises stsenaariumis ülejääki pole, sest Oltchim SPV müügist saadud tuludest kaetakse üksnes osa jooksvate võlgade andjate nõuetest.









  Reorganiseerimise kava – EBITDA kordajate meetod |
| --- | --- |
| | Optimistlik stsenaarium
  (stsenaarium B)

  (miljonites eurodes) | Keskne stsenaarium
  (stsenaarium A)

  (miljonites eurodes) | Pessimistlik stsenaarium

  (miljonites eurodes) |
| Äriühingu väärtus järgmise põhjal: | 73,5 | 34,3 | 17,2 |
| EBITDA | 10,9 | 6,9 | 3,4 |
| EBITDA kordaja | 6,7 | 5,0 | 5,0 |
| Jooksvad võlad (sh maksejõuetuse järgsed võlad töötajate ees), varade üleandmise kulud ja UNPIRi kulud | (72,5) | (68,5) | (72,2) |
| Osa jooksvatest võlgadest, mis tasutakse tuludest pärast UNPIRi kulude, varade üleandmise tasude ja maksude mahaarvamist | 102 % | 48 % | 22 % |
| Maksud saadud tulult | (7,8) | (7,4) | (3,7) (16) |
| Netotulu | 0 | 0 | 0 |
| Maksed võlausaldajatele |
| Töötajad | 0 | 0 | 0 |
| Tagatud nõuetega võlausaldajad, sealhulgas: | 0 | 0 | 0 |
| — | AAAS'i tagatud nõuded |

36)

Reorganiseerimise kava – EBITDA kordajate meetod

Optimistlik stsenaarium

(stsenaarium B)

(miljonites eurodes)

Keskne stsenaarium

(stsenaarium A)

(miljonites eurodes)

Pessimistlik stsenaarium

(miljonites eurodes)

Äriühingu väärtus järgmise põhjal:

73,5

34,3

17,2

EBITDA

10,9

6,9

3,4

EBITDA kordaja

6,7

5,0

5,0

Jooksvad võlad (sh maksejõuetuse järgsed võlad töötajate ees), varade üleandmise kulud ja UNPIRi kulud

(72,5)

(68,5)

(72,2)

Osa jooksvatest võlgadest, mis tasutakse tuludest pärast UNPIRi kulude, varade üleandmise tasude ja maksude mahaarvamist

102 %

48 %

22 %

Maksud saadud tulult

(7,8)

(7,4)

(3,7) (16)

Netotulu

0

0

0

Maksed võlausaldajatele

Töötajad

0

0

0

Tagatud nõuetega võlausaldajad, sealhulgas:

0

0

0

—

0

0

0

| — | Electrica tagatud nõuded |
| --- | --- |

—

0

0

0

| — | Salrom |
| --- | --- |

—

0

0

0

Maksuvõlausaldajad, sealhulgas:

0

0

0

| — | AAAS |
| --- | --- |

—

0

0

0

| — | Riigi veevarude haldusamet |
| --- | --- |

—

0

0

0

Maksejõuetusseaduse artikli 96 kohased tagamata võlausaldajad, sealhulgas:

0

0

0

CET Govora

0

0

0

Muud tagamata võlausaldajad

0

0

0

Salrom

0

0

0

Reorganiseerimise kava tulude alternatiivne hindamine – dividendide diskonteerimise mudel

| 37) | Turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks olnud valmis neid tulemusi kaks korda kontrollima, tuginedes dividendide diskonteerimise mudelile, mis on veel üks hindamisvahend, mida erainvestorid sageli kasutavad. Oltchim SPV aktsiate hinda on võimalik investori seisukohast hinnata, uurides oodatavat dividendidelt saadavat rahavoogu. |
| --- | --- |

37)

| 38) | Äriühingu väärtus oleks võimalik arvutada järgmiselt:





  Kus: | Profit1
  võib arvutada kasumina (netotuluna), mida võib õigustatult oodata pärast seda, kui Oltchim SPV tegevuse restruktureerimine on lõpule viidud. |
| --- | --- | --- |

38)

Formula

Kus:

Profit1
  võib arvutada kasumina (netotuluna), mida võib õigustatult oodata pärast seda, kui Oltchim SPV tegevuse restruktureerimine on lõpule viidud.

| | Dividend distribution rate ehk dividendide jaotamise määr on see osa kasumist, mis aktsionäridele jaotatakse. |
| --- | --- |

Dividend distribution rate ehk dividendide jaotamise määr on see osa kasumist, mis aktsionäridele jaotatakse.

| | g on kasvumäär, mis tol ajal mitmekülgse toodanguga keemistööstuse osaliste puhul kehtis; |
| --- | --- |

g on kasvumäär, mis tol ajal mitmekülgse toodanguga keemistööstuse osaliste puhul kehtis;

| | WACC on sektori kapitali kaalutud keskmine hind. |
| --- | --- |

WACC on sektori kapitali kaalutud keskmine hind.

| 39) | Sarnaselt EBITDA kordajal põhineva äriühingu väärtuse hindamisega oleks turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja eeldanud järgmist:






  a) | võrdlusstsenaariumi puhul võib realistlikult eeldada, et Profit1 võrdub keskmise kasumiga, mille Rominsolv ja BDO arvutasid oma reorganiseerimise kava käsitlevas aruandes stsenaariumi A puhul kolme aasta kohta (5,7 miljonit eurot), mille jooksul Oltchim SPV pidi ära müüdama; |
| --- | --- | --- |

39)

a)

võrdlusstsenaariumi puhul võib realistlikult eeldada, et Profit1 võrdub keskmise kasumiga, mille Rominsolv ja BDO arvutasid oma reorganiseerimise kava käsitlevas aruandes stsenaariumi A puhul kolme aasta kohta (5,7 miljonit eurot), mille jooksul Oltchim SPV pidi ära müüdama;

| b) | pessimistliku stsenaariumi puhul võib realistlikult eeldada, et Profit1 võrdub poolega võrdlusstsenaariumi oodatavast kasumist (2,85 miljonit eurot); |
| --- | --- |

b)

pessimistliku stsenaariumi puhul võib realistlikult eeldada, et Profit1 võrdub poolega võrdlusstsenaariumi oodatavast kasumist (2,85 miljonit eurot);

| c) | optimistliku stsenaariumi puhul võib realistlikult eeldada, et Profit1 võrdub keskmise kasumiga, mille Rominsolv ja BDO arvutasid oma reorganiseerimise kava käsitlevas aruandes kolme aasta kohta, mille jooksul Oltchim SPV pidi stsenaariumi B puhul ära müüdama (7,0 miljonit eurot). |
| --- | --- |

c)

optimistliku stsenaariumi puhul võib realistlikult eeldada, et Profit1 võrdub keskmise kasumiga, mille Rominsolv ja BDO arvutasid oma reorganiseerimise kava käsitlevas aruandes kolme aasta kohta, mille jooksul Oltchim SPV pidi stsenaariumi B puhul ära müüdama (7,0 miljonit eurot).

| 40) | Kõigi kolme stsenaariumi puhul on eeldatav kasvumäär g 4,0 % (17) (väärtuses väljendatuna), dividendide jaotamise määr 46,56 % (18) ja kapitali kaalutud keskmine hind (vt allmärkus 162) 11,58 %. Dividendide jaotamise määr on kõigi stsenaariumide puhul üsna optimistlik, võttes arvesse Oltchimi tolle aja suuri investeerimisvajadusi. |
| --- | --- |

40)

| 41) | Eelmainitud valemit võib lihtsustada järgmiselt: |
| --- | --- |

41)

Formula

| 42) | Dividendide diskonteerimise mudeli põhjal oleks turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja arvutanud Oltchim SPV hinnangulised väärtused, mis on esitatud allpool.








  Reorganiseerimise kava – dividendide diskonteerimise mudel |
| --- | --- |
| | Optimistlik stsenaarium
  (stsenaarium B)

  (miljonites eurodes) | Keskne stsenaarium
  (stsenaarium A)

  (miljonites eurodes) | Pessimistlik stsenaarium

  (miljonites eurodes) |
| Äriühingu väärtus dividendide diskonteerimise mudeli põhjal: | 44,7 | 36,4 | 18,2 |
| Jooksvad võlad (sh maksejõuetuse järgsed võlad töötajate ees), varade üleandmise kulud ja UNPIRi kulud | (72,5) | (68,5) | (72,2) |
| Maksud saadud tulult | (7,8) | (7,4) | (7,0) |
| Netotulu | 0 | 0 | 0 |
| Maksed võlausaldajatele |
| Töötajad | 0 | 0 | 0 |
| Tagatud nõuetega võlausaldajad, sealhulgas: | 0 | 0 | 0 |
| — | AAAS'i tagatud nõuded |

42)

Reorganiseerimise kava – dividendide diskonteerimise mudel

Optimistlik stsenaarium

(stsenaarium B)

(miljonites eurodes)

Keskne stsenaarium

(stsenaarium A)

(miljonites eurodes)

Pessimistlik stsenaarium

(miljonites eurodes)

Äriühingu väärtus dividendide diskonteerimise mudeli põhjal:

44,7

36,4

18,2

Jooksvad võlad (sh maksejõuetuse järgsed võlad töötajate ees), varade üleandmise kulud ja UNPIRi kulud

(72,5)

(68,5)

(72,2)

Maksud saadud tulult

(7,8)

(7,4)

(7,0)

Netotulu

0

0

0

Maksed võlausaldajatele

Töötajad

0

0

0

Tagatud nõuetega võlausaldajad, sealhulgas:

0

0

0

—

0

0

0

| — | Electrica tagatud nõuded |
| --- | --- |

—

0

0

0

| — | Salrom |
| --- | --- |

—

0

0

0

Maksuvõlausaldajad, sealhulgas:

0

0

0

| — | AAAS |
| --- | --- |

—

0

0

0

| — | Rumeenia veevarude haldusamet |
| --- | --- |

—

0

0

0

Maksejõuetusseaduse artikli 96 kohased tagamata võlausaldajad, sealhulgas:

0

0

0

CET Govora

0

0

0

Riigi veevarude haldusamet

0

0

0

Muud tagamata võlausaldajad

0

0

0

Salrom

0

0

0

| 43) | See dividendide diskonteerimise mudelil põhinev hindamine kinnitab, et ümberkorraldamise stsenaariumi puhul oleks turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja jõudnud järeldusele, et puuduvad ülejäävad summad, mis võimaldaksid Oltchim SPV müügi korral nõudeid tagasi saada, sest Oltchim SPV müügist saadud tuludest kaetakse üksnes osa jooksvate võlgade andjate nõuetest. |
| --- | --- |

43)

4.   Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja testi tulemused iga võlausaldajate kategooria puhul ja tundlikkusanalüüs

Tagatud nõuetega võlausaldajad

| 44) | Kokkuvõttes leitakse eelmainitud arvutuste põhjal, et tagatud nõuetega võlausaldajad saavad kõigis kolmes likvideerimismenetlusega seotud stsenaariumis tagasi 94,8–195,8 miljonit eurot, samas kui reorganiseerimise kava tulude puhul puudub ülejääk, sest EBITDA kordajate ja dividendide diskonteerimise meetodite kohaselt ei piisa tuludest jooksvate võlgade ja menetluskulude kogusumma katmiseks. Üksnes oma tagatud nõuete seisukohast oleks turumajanduse tingimustes tegutsevad tagatud nõuetega võlausaldajad seega eelistanud likvideerimismenetlust. |
| --- | --- |

44)

| 45) | Seda järeldust kinnitab järgmine tundlikkusanalüüs: isegi optimistliku EBITDA kordajaga 6,7 (vt põhjendus 20) oleks vaja olnud minimaalset EBITDAt 32,5 miljonit eurot (st umbes kolmekordset reorganiseerimise kava optimistliku stsenaariumiga seotud EBITDAt), et Oltchim SPV väärtus tõuseks summani (219 miljonit eurot), mis võimaldab tagatud nõuetega võlausaldajatel saada reorganiseerimise kava korral suuremat tulu kui likvideerimismenetluse pessimistliku stsenaariumi korral (kus tagatud nõuetega võlausaldajate tulu on 94,8 miljonit eurot). |
| --- | --- |

45)

| 46) | Turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja oleks märganud, et see 32,5 miljoni euro suurune vajalik EBITDA (millega on kava korral tagatud suurem tulu kui likvideerimise korral) oli ebarealistlik, sest see oli palju suurem eelmainitud optimistliku stsenaariumi EBITDAst (10,9 miljonit eurot), mis põhineb Oltchimi äritegevuse hindamisel. Samuti tähendas kohtu määratud pankrotihalduri hinnang, mille kohaselt kavaga kaasnevad tulud ulatuvad 295/306 miljoni euroni, et ostja oleks pidanud uskuma, et Oltchim on võimeline saavutama veel suurema EBITDA (optimistliku EBITDA kordaja 6,7 põhjal umbes 44 miljoni euro suurune EBITDA aastas), mis oli veel ebarealistlikum. |
| --- | --- |

46)

| 47) | Tagatud nõuetega võlausaldaja, kes püüab oma tulu maksimeerida, oleks seega eelistanud likvideerimismenetluse algatamist. |
| --- | --- |

47)

Maksuvõlausaldajad

| 48) | Kahe puhul kolmest stsenaariumist ei piisa likvideerimismenetlusega kaasnevast tulust maksuvõlausaldajate nõuete maksmiseks, isegi mitte osaliselt. Likvideerimismenetluse optimistliku stsenaariumi puhul saavad maksuvõlausaldajad aga tagasi 10 miljonit eurot. Reorganiseerimise kava puhul ei jaotata maksuvõlausaldajatele tulu aga ühegi stsenaariumi puhul kolmest; samuti on olemas varasemate erastamiskatsete ebaõnnestumisel põhinev oluline oht, et Oltchim SPV müük luhtub, ja oht, et maksejõuetuse järgsed jooksvad võlad suurenevad (vt põhjendus (52)). |
| --- | --- |

48)

| 49) | Isegi kui likvideerimismenetluse tulemusel saadavad tulud on väga väikesed, nagu näidatud pessimistliku ja võrdlusstsenaariumi puhul, makstakse maksuvõlausaldajatele likvideerimismenetluse korral enne maksejõuetuseelse võla tasumist maksejõuetusseaduse artikli 96 kohaste oluliste tarnijate ees, samas kui reorganiseerimise kava alusel oleks maksuvõlausaldajatele makstud neist hiljem. |
| --- | --- |

49)

| 50) | Üksnes oma maksunõuete seisukohast oleks turumajanduse tingimustes tegutsevad maksuvõlausaldajad seega eelistanud likvideerimismenetlust. |
| --- | --- |

50)

Tagamata võlausaldajad

| 51) | Tagamata kommertsvõlausaldajad, sealhulgas olulised tarnijad, ei saa tagasi mingit osa nendes kahes kategoorias esitatud nõuetest üheski likvideerimismenetlusega seotud stsenaariumis ega üheski reorganiseerimise kavaga seotud stsenaariumis. |
| --- | --- |

51)

| 52) | Isegi kui võrrelda stsenaariume, mille puhul oodatav tulu võrduks nii likvideerimise kui ja ümberkorraldamise korral nulliga, oleks turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja eelistanud likvideerimist ümberkorraldamisele, et vältida jooksvate võlgade kindlat edasist kuhjumist olukorras, kus piisava uue tulu saamine kava alusel pole kindel. See käitumine oleks olnud kooskõlas DGFP Craiova omaga võlausaldajate 2016. aasta augusti kohtumisel, kus DGFP Craiova mainis PCC sõnul oma vastuseisu reorganiseerimisperioodi pikendamisele, et vältida jooksvate võlgade suurenemist; see tõestas, et kuigi DGFP Craiova kuulus nii tagatud nõuetega kui ka maksuvõlausaldajate kategooriasse, peeti reaalseks ohtu, et jooksvad võlad reorganiseerimisperioodil suurenevad. |
| --- | --- |

52)

| 53) | Peale selle oleksid võlausaldajad kandnud reorganiseerimise kavaga seotud riskide jälgimisel suuremaid haldus- ja õiguskulusid kui likvideerimismenetluse korral, mis oli eeldavalt lühem. |
| --- | --- |

53)

| 54) | Üksnes nende nõuete seisukohast oleks turumajanduse tingimustes tegutsevad tagamata võlausaldajad seega eelistanud likvideerimismenetlust, et vältida jooksvate võlgade edasist kuhjumist. |
| --- | --- |

54)

5.   Järeldus turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja testist

| 55) | Selle turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja testi põhjal, eelkõige käesoleva tehnilise lisa põhjenduste 47 ja 50 põhjal, oleks nii tagatud nõuetega kui ka maksunõuetega AAAS pidanud eelistama likvideerimist (nagu üks teine tagatud ja maksunõuetega võlausaldaja, nimelt DGFP Craiova), kui ta oleks käitunud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana, ning seega andis ta Oltchimile 3. meetmega eelise, mis kujutas endast tema nõude osalist mahakandmist kokkulepitud summas (211–216 miljonit eurot). |
| --- | --- |

55)

| 56) | Käesoleva tehnilise lisa põhjenduste 47 ja 54 põhjal oleks nii tagatud kui ka tagamata nõuetega võlausaldaja Electrica pidanud eelistama likvideerimist, kui ta oleks käitunud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana, ning seega andis ta Oltchimile 3. meetmega eelise, mis kujutas endast tema nõude osalist mahakandmist kokkulepitud summas (110–112 miljonit eurot). |
| --- | --- |

56)

| 57) | Käesoleva tehnilise lisa põhjenduste 50 ja 54 põhjal oleks nii maksunõuetega kui ka maksejõuetusseaduse artikli 96 kohaste tagamata nõuetega Rumeenia veevarude haldusamet pidanud eelistama likvideerimist, kui ta oleks käitunud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana, ning seega andis ta Oltchimile 3. meetmega eelise, mis kujutas endast tema nõude osalist mahakandmist kokkulepitud summas (2 miljonit eurot). |
| --- | --- |

57)

| 58) | Eelmainitud kaalutlused näivad viitavat sellele, et ka Salrom oleks pidanud eelistama likvideerimist, et oma tulu maksimeerida. Üksnes neist kaalutlustest lähtudes kehtib see ka CET Govora puhul. |
| --- | --- |

58)

| 59) | CET Govora ja Salromi nõuded olid tagamata, aga lisaks sellele olid nad Oltchimiga seotud riskidele avatud maksejõuetusele järgsete jooksvate võlgade andjatena. Seega oleksid nad võinud kaaluda nõuete võimalikku sissenõudmist ka seoses oma jooksvates võlgadega. Arvutused (vt eelmainitud tabelid) näitavad, et jooksvate võlgade katmise keskmine määr oli likvideerimisstsenaariumi korral (71 %) kõrgem kui see määr reorganiseerimise kava korral (57 %). |
| --- | --- |

59)

| 60) | Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja testil põhinev järeldus Salromi kohta on, et käesoleva tehnilise lisa põhjenduste 54 ja 59 põhjal oleks ta pidanud eelistama likvideerimist, kui ta oleks käitunud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana, ning seega andis ta Oltchimile majandusliku eelise, mis kujutas endast tema nõude mahakandmist kokkulepitud summas (4 miljonit eurot). |
| --- | --- |

60)

| 61) | CET Govora puhul tuleb võtta arvesse selle võlausaldaja konkreetseid piiranguid: CET Govora olukorras turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks võtnud arvesse tulude puudumist nii likvideerimise kui ka reorganiseerimise kava korral; ta oleks võrrelnud võimalust, et avatus ettevõtjaga Oltchim SA seotud riskidele suureneb reorganiseerimise kava korral, ja erilisi asjaolusid, mis mõjutavad tema enda püsimajäämist, kuna tema ja Oltchimi vastastikune sõltuvus on suur (suurem kui Salromi ja Oltchimi oma). Seega oleks see turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja võinud eelistada reorganiseerimise kava. |
| --- | --- |

61)

| 62) | Viimast asjaolu silmas pidades on selle turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja testi järeldus, et kava poolt hääletamisel oli CET Govora käitumine kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja põhimõttega. |
| --- | --- |

62)

---

(1)  Rominsolv ja BDO selgitasid, et Winterhilli 2013. aasta aruandes mainitud Oltchim SPV aktsiate hind 306 miljonit eurot polnud õige, aga see parandati enne võlausaldajate 4. detsembri 2014. aasta koosolekut 294 miljoniks euroks.

(2)  Umbes 217 miljonit eurot, sealhulgas 171 miljonit eurot tagatiseks antud varadelt.

(3)  Umbes 140 miljonit eurot, sealhulgas 108 miljonit eurot tagatiseks antud varadelt.

(4)  Umbes 294 miljonit eurot, sealhulgas 234 miljonit eurot tagatiseks antud varadelt.

(5)  Algatamisotsus, põhjendus 47.

(6)  6,85 miljonit eurot.

(7)  Sterni ülikooli (New York) ettevõtterahanduse ja omakapitali hindamise spetsialisti professor Aswath Damodarani andmebaasi kohaselt on keemiatööstuse kapitali kaalutud keskmine hind 11,58 %, äriühingu väärtuse ja EBITDA suhe, jaanuar 2015 (http://people.stern.nyu.edu/adamodar/).

(8)  Rominsolvi ja BDO hinnangul keskmiselt 10,9 miljonit eurot 3-aastase ajavahemiku jooksul.

(9)  Vt allmärkus 7 (ülemaailmsed äriühingu väärtuse kordajad, jaanuar 2015).

(10)  50,34 miljonit eurot 30. novembril 2014.

(11)  66,36 miljonit eurot stsenaariumis A (selle turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja testi võrdlusstsenaarium) ja 69,52 miljonit eurot stsenaariumis B (selle turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja testi optimistlik stsenaarium) (BDO aruanne reorganiseerimise kava kohta, lk 97).

(12)  70,43 miljonit eurot.

(13)  Rumeenia 16. mai 2018. aasta esildise E jao II peatüki punkt 35.

(14)  Võrdlusstsenaariumis võeti arvesse 50 % neist kuludest, eeldades, et üksnes osa Oltchimi varadest võetakse nende kasutamise eesmärgil korraga üle ning ülejäänud varad müüakse eraldi.

(15)  Raiffeseni 2009. aasta hinnangu kohaselt tuleks 2008. aasta lõpus Oltchimi palgal olevate töötajate koondamise korral maksta 58 miljonit eurot hüvitismakseid. See tähendab, et 2014. aasta lõpus tuleks tasuda töötajate koondamise korral 74,3 miljoni euro väärtuses hüvitismakseid, mida on kohandatud vastavalt i) inflatsiooni aastasele kasvu liitmäärale 4,22 % ajavahemikul 2008–2014 (arvutatud Eurostati iga-aastaste inflatsiooniandmete põhjal) ning ii) Oltchimi töötajate arvu vähenemisele 4 204 töötajalt 2008. aasta lõpus 2 345 töötajale 2014. aasta lõpus (allikas: Bloomberg).

(16)  Eeldatavalt 50 % võrdlusstsenaariumi tulumaksust, võttes arvesse asjaolu, et pessimistliku stsenaariumi tulude leidmiseks jagatakse võrdlusstsenaariumi tulud kahega.

(17)  Aastase kasvu liitmäär professor Damodarani andmebaasi 5. jaanuari 2015. aasta andmete põhjal; mitmekülgse toodanguga keemiaettevõtete netotulu keskmine kogukasv oli eelneval viiel aastal 21,49 %.

Allikas: http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/New_Home_Page/dataarchived.html

(18)  
  Ibid., keskmised väljamaksed mitmekülgse toodanguga keemiaettevõtete aktsionäridele. 5. jaanuari 2015. aasta uuring.

---

| 5.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/87 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/87

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/1145,

4. juuli 2019,

millega lõpetatakse Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine ilma kehtivaid meetmeid muutmata

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eelkõige selle artikli 9 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed

Kehtivad meetmed

| (1) | Praegu kehtiv meede on lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis kehtestati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/388, (2) mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) 2016/1369 (3). |
| --- | --- |

(1)

Praegu kehtiv meede on lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis kehtestati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/388, (2) mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) 2016/1369 (3).

2

3

| (2) | Asjaomase toote suhtes kohaldatakse ka lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis kehtestati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/387 (4). |
| --- | --- |

(2)

Asjaomase toote suhtes kohaldatakse ka lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis kehtestati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/387 (4).

4

1.2.   Läbivaatamistaotlus

Läbivaatamistaotlus

| (3) | 2. märtsi 2018. aastal sai komisjon kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 (edaspidi „alusmäärus“) artikli 11 lõikega 3 taotluse dumpinguvastaste meetmete osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks, mis piirduks eksportiva tootja Electrosteel Castings Limitediga (edaspidi „Electrosteel“). Taotluse esitasid neli liidu tootjat: Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Saint-Gobain PAM España S.A. ja Duktus (Production) GmbH (edaspidi „taotluse esitajad“). |
| --- | --- |

(3)

2. märtsi 2018. aastal sai komisjon kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 (edaspidi „alusmäärus“) artikli 11 lõikega 3 taotluse dumpinguvastaste meetmete osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks, mis piirduks eksportiva tootja Electrosteel Castings Limitediga (edaspidi „Electrosteel“). Taotluse esitasid neli liidu tootjat: Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Saint-Gobain PAM España S.A. ja Duktus (Production) GmbH (edaspidi „taotluse esitajad“).

| (4) | Algse uurimise tulemusena leidis komisjon, et Electrosteeli dumpingumarginaal on 4,1 %, kuid lõplikuks dumpinguvastaseks tollimaksumääraks kehtestati 0 %, et vältida lõpliku tasakaalustava tollimaksu (9,0 %) määramisel juba arvesse võetud eksporditoetuste kahekordset arvestamist. Taotlus sisaldas piisavalt tõendeid selle kohta, et Electrosteel on meetmete kehtestamisest alates dumpingu kasutamist suurendanud ja tingimused, mille alusel olemasolevad meetmed kehtestati, on muutunud, ning need muutused on püsivat laadi. |
| --- | --- |

(4)

Algse uurimise tulemusena leidis komisjon, et Electrosteeli dumpingumarginaal on 4,1 %, kuid lõplikuks dumpinguvastaseks tollimaksumääraks kehtestati 0 %, et vältida lõpliku tasakaalustava tollimaksu (9,0 %) määramisel juba arvesse võetud eksporditoetuste kahekordset arvestamist. Taotlus sisaldas piisavalt tõendeid selle kohta, et Electrosteel on meetmete kehtestamisest alates dumpingu kasutamist suurendanud ja tingimused, mille alusel olemasolevad meetmed kehtestati, on muutunud, ning need muutused on püsivat laadi.

1.3.   Läbivaatamise algatamine

Läbivaatamise algatamine

| (5) | Komisjon otsustas kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 3 algatada osalise vahepealse läbivaatamise, milles dumpingu uurimine piirdub üksnes ettevõtjaga Electrosteel. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade“) 4. mail 2018Euroopa Liidu Teatajas (5). |
| --- | --- |

(5)

Komisjon otsustas kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 3 algatada osalise vahepealse läbivaatamise, milles dumpingu uurimine piirdub üksnes ettevõtjaga Electrosteel. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade“) 4. mail 2018Euroopa Liidu Teatajas (5).

Euroopa Liidu Teatajas

5

| (6) | Läbivaatamise kordusuurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2017 kuni 31. märtsini 2018. Algne uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2013 kuni 30. septembrini 2014. |
| --- | --- |

(6)

Läbivaatamise kordusuurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2017 kuni 31. märtsini 2018. Algne uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2013 kuni 30. septembrini 2014.

1.4.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (7) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid üles esitama oma seisukohad. Peale selle teatas komisjon spetsiaalselt taotluse esitajatele, Electrosteelile ja asjaomase riigi ametiasutustele läbivaatamisest ning kutsus neid üles osalema. |
| --- | --- |

(7)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid üles esitama oma seisukohad. Peale selle teatas komisjon spetsiaalselt taotluse esitajatele, Electrosteelile ja asjaomase riigi ametiasutustele läbivaatamisest ning kutsus neid üles osalema.

| (8) | Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Electrosteel taotles komisjonilt kolme ärakuulamist ning need talle ka võimaldati. Need ärakuulamised toimusid 15. mail 2018, 15. juunil 2018 ja 17. jaanuaril 2019. |
| --- | --- |

(8)

Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Electrosteel taotles komisjonilt kolme ärakuulamist ning need talle ka võimaldati. Need ärakuulamised toimusid 15. mail 2018, 15. juunil 2018 ja 17. jaanuaril 2019.

2.   TAOTLUSE TAGASIVÕTMINE JA MENETLUSE LÕPETAMINE

TAOTLUSE TAGASIVÕTMINE JA MENETLUSE LÕPETAMINE

| (9) | 19. aprilli ja 2. mai 2019. aasta kirjadega teatasid taotluse esitajad komisjonile, et nad võtavad oma taotluse tagasi. |
| --- | --- |

(9)

19. aprilli ja 2. mai 2019. aasta kirjadega teatasid taotluse esitajad komisjonile, et nad võtavad oma taotluse tagasi.

| (10) | Alusmääruse artikli 9 lõike 1 kohaselt võib menetluse lõpetada, kui kaebus võetakse tagasi ja kui lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(10)

Alusmääruse artikli 9 lõike 1 kohaselt võib menetluse lõpetada, kui kaebus võetakse tagasi ja kui lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega.

| (11) | Uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et menetluse lõpetamine ei oleks liidu huvides. Sellega seoses märkis komisjon, et huvitatud isikutelt ei saadud ühtegi märkust selle kohta, et see lõpetamine oleks liidu huvidega vastuolus. Seepärast leidis komisjon, et osalise vahepealse läbivaatamise menetlus tuleks lõpetada ilma ametliku otsuseta mis tahes märkimisväärse püsiva muutuse ja Electrosteeli dumpingukasutuse kohta. |
| --- | --- |

(11)

Uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et menetluse lõpetamine ei oleks liidu huvides. Sellega seoses märkis komisjon, et huvitatud isikutelt ei saadud ühtegi märkust selle kohta, et see lõpetamine oleks liidu huvidega vastuolus. Seepärast leidis komisjon, et osalise vahepealse läbivaatamise menetlus tuleks lõpetada ilma ametliku otsuseta mis tahes märkimisväärse püsiva muutuse ja Electrosteeli dumpingukasutuse kohta.

| (12) | Komisjon jõudis järeldusele, et osaline vahepealne läbivaatamine, mis piirdus dumpingu uurimisel üksnes Electrosteeliga, tuleks lõpetada kehtivaid meetmeid muutmata. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon jõudis järeldusele, et osaline vahepealne läbivaatamine, mis piirdus dumpingu uurimisel üksnes Electrosteeliga, tuleks lõpetada kehtivaid meetmeid muutmata.

| (13) | Huvitatud isikuid teavitati sellest ja neile anti võimalus esitada märkusi. |
| --- | --- |

(13)

Huvitatud isikuid teavitati sellest ja neile anti võimalus esitada märkusi.

| (14) | Käesolev otsus on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesolev otsus on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lõpetatakse nende dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine, mida kohaldatakse Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes, välja arvatud keragrafiitmalmist torud, millel puudub sisemine ja väline kattekiht (edaspidi „katmata torud“), mis kuuluvad CN-koodide ex 7303 00 10 ja ex 7303 00 90 (TARICi koodid 7303001010 ja 7303009010) alla.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 4. juuli 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Komisjoni 17. märtsi 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/388, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes (ELT L 73, 18.3.2016, lk 53).

2

(3)  Komisjoni 11. augusti 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1369, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/388, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes (ELT L 217, 12.8.2016, lk 4).

3

(4)  Komisjoni 17. märtsi 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/387, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes (ELT L 73, 18.3.2016, lk 1).

4

(5)  Teade Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 157, 4.5.2018, lk 3.)

5

---

| 5.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/89 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/89

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/1146,

4. juuli 2019,

millega lõpetatakse dumpinguvastane menetlus teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit kuumvaltsitud terasest sulundvaiade impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | 24. mail 2018 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) dumpinguvastase uurimise seoses Hiina Rahvavabariigist pärit kuumvaltsitud terasest sulundvaiade impordiga liitu ning avaldas sellekohase algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (2). |
| --- | --- |

(1)

24. mail 2018 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) dumpinguvastase uurimise seoses Hiina Rahvavabariigist pärit kuumvaltsitud terasest sulundvaiade impordiga liitu ning avaldas sellekohase algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (2).

Euroopa Liidu Teatajas

2

| (2) | Uurimine algatati kaebuse alusel, mille esitas EUROFER (edaspidi „kaebuse esitaja“) kahe liidu tootja nimel, kelle toodang moodustab 100 % liidu kuumvaltsitud terasest sulundvaiade kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tulenenud olulise kahju kohta, mida peeti piisavaks põhjuseks, et algatada uurimine. |
| --- | --- |

(2)

Uurimine algatati kaebuse alusel, mille esitas EUROFER (edaspidi „kaebuse esitaja“) kahe liidu tootja nimel, kelle toodang moodustab 100 % liidu kuumvaltsitud terasest sulundvaiade kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tulenenud olulise kahju kohta, mida peeti piisavaks põhjuseks, et algatada uurimine.

| (3) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon eraldi kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevale eksportivale tootjale ning Hiina Rahvavabariigi ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele ja kasutajatele, kauplejatele, samuti teistele teadaolevalt asjassepuutuvatele ühendustele uurimise algatamisest ja kutsus neid üles osalema. |
| --- | --- |

(3)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon eraldi kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevale eksportivale tootjale ning Hiina Rahvavabariigi ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele ja kasutajatele, kauplejatele, samuti teistele teadaolevalt asjassepuutuvatele ühendustele uurimise algatamisest ja kutsus neid üles osalema.

| (4) | 22. veebruaril 2019 teavitas komisjon kõiki huvitatud isikuid, et ta on otsustanud käesoleva juhtumi puhul mitte kohaldada ajutisi meetmeid ja jätkab uurimist. |
| --- | --- |

(4)

22. veebruaril 2019 teavitas komisjon kõiki huvitatud isikuid, et ta on otsustanud käesoleva juhtumi puhul mitte kohaldada ajutisi meetmeid ja jätkab uurimist.

2.   KAEBUSE TAGASIVÕTMINE JA MENETLUSE LÕPETAMINE

KAEBUSE TAGASIVÕTMINE JA MENETLUSE LÕPETAMINE

| (5) | 11. aprilli 2019. aasta kirjaga teatas kaebuse esitaja komisjonile, et võtab oma kaebuse tagasi. |
| --- | --- |

(5)

11. aprilli 2019. aasta kirjaga teatas kaebuse esitaja komisjonile, et võtab oma kaebuse tagasi.

| (6) | Määruse (EL) 2016/1036 artikli 9 lõike 1 kohaselt võib menetluse lõpetada, kui kaebus võetakse tagasi ja kui lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) 2016/1036 artikli 9 lõike 1 kohaselt võib menetluse lõpetada, kui kaebus võetakse tagasi ja kui lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega.

| (7) | Uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et menetluse lõpetamine ei oleks liidu huvides. Sellega seoses märkis komisjon, et algmääruse artiklis 21 mainitud isikutelt, nagu kasutajad, importijad ja tarbijad, ei saadud märkusi, mis näitaksid, et menetluse selline lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega. Seega leidis komisjon, et Hiina Rahvavabariigist pärit kuumvaltsitud terasest sulundvaiade liitu importimise suhtes algatatud uurimine tuleks lõpetada ilma ametlike järeldusteta dumpingu ja kahju olemasolu või puudumise või uurimise mis tahes muude aspektide kohta. |
| --- | --- |

(7)

Uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et menetluse lõpetamine ei oleks liidu huvides. Sellega seoses märkis komisjon, et algmääruse artiklis 21 mainitud isikutelt, nagu kasutajad, importijad ja tarbijad, ei saadud märkusi, mis näitaksid, et menetluse selline lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega. Seega leidis komisjon, et Hiina Rahvavabariigist pärit kuumvaltsitud terasest sulundvaiade liitu importimise suhtes algatatud uurimine tuleks lõpetada ilma ametlike järeldusteta dumpingu ja kahju olemasolu või puudumise või uurimise mis tahes muude aspektide kohta.

| (8) | Seepärast leidis komisjon, et dumpinguvastane menetlus Hiina Rahvavabariigist pärit kuumvaltsitud terasest sulundvaiade impordi suhtes Euroopa Liitu tuleks lõpetada meetmeid kehtestamata, |
| --- | --- |

(8)

Seepärast leidis komisjon, et dumpinguvastane menetlus Hiina Rahvavabariigist pärit kuumvaltsitud terasest sulundvaiade impordi suhtes Euroopa Liitu tuleks lõpetada meetmeid kehtestamata,

| (9) | Huvitatud isikuid teavitati sellest ja neile anti võimalus esitada märkusi. Huvitatud isikud märkusi ei esitanud. |
| --- | --- |

(9)

Huvitatud isikuid teavitati sellest ja neile anti võimalus esitada märkusi. Huvitatud isikud märkusi ei esitanud.

| (10) | Käesolev otsus on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohaselt loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesolev otsus on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohaselt loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Dumpinguvastane menetlus Hiina Rahvavabariigist pärit ning CN-koodi ex 7301 10 00 (TARICi kood 7301100010) alla kuuluvate kuumvaltsitud terasest sulundvaiade impordi suhtes Euroopa Liitu lõpetatakse.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 4. juuli 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit kuumvaltsitud terasest sulundvaiade importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta (ELT C 177, 24.5.2018, lk 6).

2

---

| 5.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/91 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/91

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/1147,

4. juuli 2019,

millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 5178 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse liidusiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaarkontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (3) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides, kus on kinnitust leidnud kõnealuse haiguse esinemine kodu- või uluksigadel (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“). Kõnealuse rakendusotsuse lisa I–IV osas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa on muudetud mitu korda, et seoses sigade Aafrika katkuga võtta arvesse epidemioloogilise olukorra muutusi liidus, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa muudeti viimati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2019/1110 (5) pärast seda, kui sigade Aafrika katku juhtum esines Poolas. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides, kus on kinnitust leidnud kõnealuse haiguse esinemine kodu- või uluksigadel (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“). Kõnealuse rakendusotsuse lisa I–IV osas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa on muudetud mitu korda, et seoses sigade Aafrika katkuga võtta arvesse epidemioloogilise olukorra muutusi liidus, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa muudeti viimati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2019/1110 (5) pärast seda, kui sigade Aafrika katku juhtum esines Poolas.

| (2) | Pärast rakendusotsuse (EL) 2019/1110 vastuvõtmise kuupäeva on Poolas ja Rumeenias esinenud kodu- ja uluksigadel sigade Aafrika katku uusi juhtumeid, mida on ka vaja kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisas. |
| --- | --- |

(2)

Pärast rakendusotsuse (EL) 2019/1110 vastuvõtmise kuupäeva on Poolas ja Rumeenias esinenud kodu- ja uluksigadel sigade Aafrika katku uusi juhtumeid, mida on ka vaja kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisas.

| (3) | 2019. aasta juunis esines kaks sigade Aafrika katku puhangut kodusigadel Poolas Olecki ja Garwoliński piirkonnas, mis on praegu esitatud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas. Need sigade Aafrika katku puhangud kodusigadel kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sigade Aafrika katku esinemist nendes Poola piirkondades tuleks vastavalt kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas, mitte selle II osas. |
| --- | --- |

(3)

2019. aasta juunis esines kaks sigade Aafrika katku puhangut kodusigadel Poolas Olecki ja Garwoliński piirkonnas, mis on praegu esitatud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas. Need sigade Aafrika katku puhangud kodusigadel kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sigade Aafrika katku esinemist nendes Poola piirkondades tuleks vastavalt kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas, mitte selle II osas.

| (4) | 2019. aasta juunis esines üks sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel Rumeenias Iași maakonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas. See sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sigade Aafrika katku esinemist selles Rumeenia piirkonnas tuleks nüüd vastavalt kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas, mitte selle lisa I osas. |
| --- | --- |

(4)

2019. aasta juunis esines üks sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel Rumeenias Iași maakonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas. See sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sigade Aafrika katku esinemist selles Rumeenia piirkonnas tuleks nüüd vastavalt kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas, mitte selle lisa I osas.

| (5) | 2019. aasta juunis esines üks sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel Rumeenias Botoșani maakonnas, mis asub rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas loetletud piirkondade vahetus läheduses. See sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sigade Aafrika katku esinemist nendes Rumeenia piirkondades tuleks vastavalt kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas, mitte selle I osas. |
| --- | --- |

(5)

2019. aasta juunis esines üks sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel Rumeenias Botoșani maakonnas, mis asub rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas loetletud piirkondade vahetus läheduses. See sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sigade Aafrika katku esinemist nendes Rumeenia piirkondades tuleks vastavalt kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas, mitte selle I osas.

| (6) | Selleks, et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Poolas ja Rumeenias piiritleda uued piisava suurusega kõrge riskiga piirkonnad ja lisada need nõuetekohaselt rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I, II ja III osa loeteludesse. Seepärast tuleks rakendusotsuse 2014/709/EL lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Selleks, et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Poolas ja Rumeenias piiritleda uued piisava suurusega kõrge riskiga piirkonnad ja lisada need nõuetekohaselt rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I, II ja III osa loeteludesse. Seepärast tuleks rakendusotsuse 2014/709/EL lisa vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 4. juuli 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  
  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

3

(4)  Komisjoni 9. oktoobri 2014. aasta rakendusotsus 2014/709/EL, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2014/178/EL (ELT L 295, 11.10.2014, lk 63).

4

(5)  Komisjoni 27. juuni 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/1110, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 175, 28.6.2019, lk 52).

5

---

LISA

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse järgmisega:

„LISA

I OSA

1.   Belgia

Järgmised piirkonnad Belgias:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | Rue Mersinhat, |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat,

| — | La N818jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N818jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| — | La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- | --- |

—

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| — | La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- | --- |

—

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| — | Le Routeux, |
| --- | --- |

—

Le Routeux,

| — | Rue d'Orgéo, |
| --- | --- |

—

Rue d'Orgéo,

| — | Rue de la Vierre, |
| --- | --- |

—

Rue de la Vierre,

| — | Rue du Bout-d'en-Bas, |
| --- | --- |

—

Rue du Bout-d'en-Bas,

| — | Rue Sous l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue Sous l'Eglise,

| — | Rue Notre-Dame, |
| --- | --- |

—

Rue Notre-Dame,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| — | La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- | --- |

—

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| — | La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411jusque son intersection avec la N40,

| — | N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois, |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois,

| — | Rue Du Pierroy, |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy,

| — | Rue Saint-Orban, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban,

| — | Rue Saint-Aubain, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain,

| — | Rue des Cottages, |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages,

| — | Rue de Relune, |
| --- | --- |

—

Rue de Relune,

| — | Rue de Rulune, |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune,

| — | Route de l'Ermitage, |
| --- | --- |

—

Route de l'Ermitage,

| — | N87: Route de Habay, |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay,

| — | Chemin des Ecoliers, |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers,

| — | Le Routy, |
| --- | --- |

—

Le Routy,

| — | Rue Burgknapp, |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp,

| — | Rue de la Halte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | Rue de l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Eglise,

| — | Rue du Marquisat, |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat,

| — | Rue de la Carrière, |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière,

| — | Rue de la Lorraine, |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine,

| — | Rue du Beynert, |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | Rue du Tram, |
| --- | --- |

—

Rue du Tram,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy,Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy,Route de Luxembourg,

| — | Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange,

| — | La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet,

| — | Rue du Fet, |
| --- | --- |

—

Rue du Fet,

| — | Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères,

| — | Rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue des Bruyères,

| — | Rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

Rue de Neufchâteau,

| — | Rue de la Motte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Motte,

| — | La N894 jusque son intersection avec laN85, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec laN85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgaaria

Järgmised piirkonnad Bulgaarias:

| in Varna the whole region excluding the villages covered in Part II; |
| --- |

in Varna the whole region excluding the villages covered in Part II;

| in Silistra region:





  whole municipality of Glavinitza, |
| --- |

in Silistra region:

whole municipality of Glavinitza,

| whole municipality of Tutrakan, |
| --- |

whole municipality of Tutrakan,

| whithinmunicipality of Dulovo:





  Boil, |
| --- |

whithinmunicipality of Dulovo:

Boil,

| Vokil, |
| --- |

Vokil,

| Grancharovo, |
| --- |

Grancharovo,

| Doletz, |
| --- |

Doletz,

| Oven, |
| --- |

Oven,

| Okorsh, |
| --- |

Okorsh,

| Oreshene, |
| --- |

Oreshene,

| Paisievo, |
| --- |

Paisievo,

| Pravda, |
| --- |

Pravda,

| Prohlada, |
| --- |

Prohlada,

| Ruyno, |
| --- |

Ruyno,

| Sekulovo, |
| --- |

Sekulovo,

| Skala, |
| --- |

Skala,

| Yarebitsa, |
| --- |

Yarebitsa,

| within municipality of Sitovo:





  Bosna, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Bosna,

| Garvan, |
| --- |

Garvan,

| Irnik, |
| --- |

Irnik,

| Iskra, |
| --- |

Iskra,

| Nova Popina, |
| --- |

Nova Popina,

| Polyana, |
| --- |

Polyana,

| Popina, |
| --- |

Popina,

| Sitovo, |
| --- |

Sitovo,

| Yastrebna, |
| --- |

Yastrebna,

| within municipality of Silistra:





  Vetren, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Vetren,

| in Dobrich region:





  whole municipality of Baltchik, |
| --- |

in Dobrich region:

whole municipality of Baltchik,

| wholemunicipality of General Toshevo, |
| --- |

wholemunicipality of General Toshevo,

| whole municipality of Dobrich, |
| --- |

whole municipality of Dobrich,

| whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka), |
| --- |

whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka),

| within municipality of Krushari:





  Severnyak, |
| --- |

within municipality of Krushari:

Severnyak,

| Abrit, |
| --- |

Abrit,

| Dobrin, |
| --- |

Dobrin,

| Alexandria, |
| --- |

Alexandria,

| Polkovnik Dyakovo, |
| --- |

Polkovnik Dyakovo,

| Poruchik Kardzhievo, |
| --- |

Poruchik Kardzhievo,

| Zagortzi, |
| --- |

Zagortzi,

| Zementsi, |
| --- |

Zementsi,

| Koriten, |
| --- |

Koriten,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Bistretz, |
| --- |

Bistretz,

| Efreytor Bakalovo, |
| --- |

Efreytor Bakalovo,

| Telerig, |
| --- |

Telerig,

| Lozenetz, |
| --- |

Lozenetz,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Severnyak, |
| --- |

Severnyak,

| Severtsi, |
| --- |

Severtsi,

| within municipality of Kavarna:





  Krupen, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Krupen,

| Belgun, |
| --- |

Belgun,

| Bilo, |
| --- |

Bilo,

| Septemvriytsi, |
| --- |

Septemvriytsi,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi, |
| --- |

whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi,

| in Ruse region:





  within municipality of Slivo pole:





  Babovo, |
| --- |

in Ruse region:

within municipality of Slivo pole:

Babovo,

| Brashlen, |
| --- |

Brashlen,

| Golyamo vranovo, |
| --- |

Golyamo vranovo,

| Malko vranovo, |
| --- |

Malko vranovo,

| Ryahovo, |
| --- |

Ryahovo,

| Slivo pole, |
| --- |

Slivo pole,

| Borisovo, |
| --- |

Borisovo,

| within municipality of Ruse:





  Sandrovo, |
| --- |

within municipality of Ruse:

Sandrovo,

| Prosena, |
| --- |

Prosena,

| Nikolovo, |
| --- |

Nikolovo,

| Marten, |
| --- |

Marten,

| Dolno Ablanovo, |
| --- |

Dolno Ablanovo,

| Ruse, |
| --- |

Ruse,

| Chervena voda, |
| --- |

Chervena voda,

| Basarbovo, |
| --- |

Basarbovo,

| within municipality of Ivanovo:





  Krasen, |
| --- |

within municipality of Ivanovo:

Krasen,

| Bozhichen, |
| --- |

Bozhichen,

| Pirgovo, |
| --- |

Pirgovo,

| Mechka, |
| --- |

Mechka,

| Trastenik, |
| --- |

Trastenik,

| within municipality of Borovo:





  Batin, |
| --- |

within municipality of Borovo:

Batin,

| Gorno Ablanovo, |
| --- |

Gorno Ablanovo,

| Ekzarh Yosif, |
| --- |

Ekzarh Yosif,

| Obretenik, |
| --- |

Obretenik,

| Batin, |
| --- |

Batin,

| within municipality of Tsenovo:





  Krivina, |
| --- |

within municipality of Tsenovo:

Krivina,

| Belyanovo, |
| --- |

Belyanovo,

| Novgrad, |
| --- |

Novgrad,

| Dzhulyunitza, |
| --- |

Dzhulyunitza,

| Beltzov, |
| --- |

Beltzov,

| Tsenovo, |
| --- |

Tsenovo,

| Piperkovo, |
| --- |

Piperkovo,

| Karamanovo, |
| --- |

Karamanovo,

| in Veliko Tarnovo region:





  within municipality of Svishtov:





  Sovata, |
| --- |

in Veliko Tarnovo region:

within municipality of Svishtov:

Sovata,

| Vardim, |
| --- |

Vardim,

| Svishtov, |
| --- |

Svishtov,

| Tzarevets, |
| --- |

Tzarevets,

| Bulgarsko Slivovo, |
| --- |

Bulgarsko Slivovo,

| Oresh, |
| --- |

Oresh,

| in Pleven region:





  within municipality of Belene:





  Dekov, |
| --- |

in Pleven region:

within municipality of Belene:

Dekov,

| Belene, |
| --- |

Belene,

| Kulina voda, |
| --- |

Kulina voda,

| Byala voda, |
| --- |

Byala voda,

| within municipality of Nikopol:





  Lozitza, |
| --- |

within municipality of Nikopol:

Lozitza,

| Dragash voyvoda, |
| --- |

Dragash voyvoda,

| Lyubenovo, |
| --- |

Lyubenovo,

| Nikopol, |
| --- |

Nikopol,

| Debovo, |
| --- |

Debovo,

| Evlogievo, |
| --- |

Evlogievo,

| Muselievo, |
| --- |

Muselievo,

| Zhernov, |
| --- |

Zhernov,

| Cherkovitza, |
| --- |

Cherkovitza,

| within municipality of Gulyantzi:





  Somovit, |
| --- |

within municipality of Gulyantzi:

Somovit,

| Dolni vit, |
| --- |

Dolni vit,

| Milkovitsa, |
| --- |

Milkovitsa,

| Shiyakovo, |
| --- |

Shiyakovo,

| Lenkovo, |
| --- |

Lenkovo,

| Kreta, |
| --- |

Kreta,

| Gulyantzi, |
| --- |

Gulyantzi,

| Brest, |
| --- |

Brest,

| Dabovan, |
| --- |

Dabovan,

| Zagrazhdan, |
| --- |

Zagrazhdan,

| Gigen, |
| --- |

Gigen,

| Iskar, |
| --- |

Iskar,

| within municipality of Dolna Mitropoliya:





  Komarevo, |
| --- |

within municipality of Dolna Mitropoliya:

Komarevo,

| Baykal, |
| --- |

Baykal,

| Slavovitsa, |
| --- |

Slavovitsa,

| Bregare, |
| --- |

Bregare,

| Orehovitsa, |
| --- |

Orehovitsa,

| Krushovene, |
| --- |

Krushovene,

| Stavertzi, |
| --- |

Stavertzi,

| Gostilya, |
| --- |

Gostilya,

| in Vratza region:





  within municipality of Oryahovo:





  Dolni vadin, |
| --- |

in Vratza region:

within municipality of Oryahovo:

Dolni vadin,

| Gorni vadin, |
| --- |

Gorni vadin,

| Ostrov, |
| --- |

Ostrov,

| Galovo, |
| --- |

Galovo,

| Leskovets, |
| --- |

Leskovets,

| Selanovtsi, |
| --- |

Selanovtsi,

| Oryahovo, |
| --- |

Oryahovo,

| within municipality of Miziya:





  Saraevo, |
| --- |

within municipality of Miziya:

Saraevo,

| Miziya, |
| --- |

Miziya,

| Voyvodovo, |
| --- |

Voyvodovo,

| Sofronievo, |
| --- |

Sofronievo,

| within municipality of Kozloduy:





  Harlets, |
| --- |

within municipality of Kozloduy:

Harlets,

| Glozhene, |
| --- |

Glozhene,

| Butan, |
| --- |

Butan,

| Kozloduy, |
| --- |

Kozloduy,

| in Montana region:





  within municipality of Valtchedram:





  Dolni Tzibar, |
| --- |

in Montana region:

within municipality of Valtchedram:

Dolni Tzibar,

| Gorni Tzibar, |
| --- |

Gorni Tzibar,

| Ignatovo, |
| --- |

Ignatovo,

| Zlatiya, |
| --- |

Zlatiya,

| Razgrad, |
| --- |

Razgrad,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Valtchedram, |
| --- |

Valtchedram,

| Mokresh, |
| --- |

Mokresh,

| within municipality Lom:





  Kovatchitza, |
| --- |

within municipality Lom:

Kovatchitza,

| Stanevo, |
| --- |

Stanevo,

| Lom, |
| --- |

Lom,

| Zemphyr, |
| --- |

Zemphyr,

| Dolno Linevo, |
| --- |

Dolno Linevo,

| Traykovo, |
| --- |

Traykovo,

| Staliyska mahala, |
| --- |

Staliyska mahala,

| Orsoya, |
| --- |

Orsoya,

| Slivata, |
| --- |

Slivata,

| Dobri dol, |
| --- |

Dobri dol,

| within municipality of Brusartsi:





  Vasilyiovtzi, |
| --- |

within municipality of Brusartsi:

Vasilyiovtzi,

| Dondukovo, |
| --- |

Dondukovo,

| in Vidin region:





  within municipality of Ruzhintsi:





  Dinkovo, |
| --- |

in Vidin region:

within municipality of Ruzhintsi:

Dinkovo,

| Topolovets, |
| --- |

Topolovets,

| Drenovets, |
| --- |

Drenovets,

| within municipality of Dimovo:





  Artchar, |
| --- |

within municipality of Dimovo:

Artchar,

| Septemvriytzi, |
| --- |

Septemvriytzi,

| Yarlovitza, |
| --- |

Yarlovitza,

| Vodnyantzi, |
| --- |

Vodnyantzi,

| Shipot, |
| --- |

Shipot,

| Izvor, |
| --- |

Izvor,

| Mali Drenovetz, |
| --- |

Mali Drenovetz,

| Lagoshevtzi, |
| --- |

Lagoshevtzi,

| Darzhanitza, |
| --- |

Darzhanitza,

| within municipality of Vidin:





  Vartop, |
| --- |

within municipality of Vidin:

Vartop,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Gaytantsi, |
| --- |

Gaytantsi,

| Tzar Simeonovo, |
| --- |

Tzar Simeonovo,

| Ivanovtsi, |
| --- |

Ivanovtsi,

| Zheglitza, |
| --- |

Zheglitza,

| Sinagovtsi, |
| --- |

Sinagovtsi,

| Dunavtsi, |
| --- |

Dunavtsi,

| Bukovets, |
| --- |

Bukovets,

| Bela Rada, |
| --- |

Bela Rada,

| Slana bara, |
| --- |

Slana bara,

| Novoseltsi, |
| --- |

Novoseltsi,

| Ruptzi, |
| --- |

Ruptzi,

| Akatsievo, |
| --- |

Akatsievo,

| Vidin, |
| --- |

Vidin,

| Inovo, |
| --- |

Inovo,

| Kapitanovtsi, |
| --- |

Kapitanovtsi,

| Pokrayna, |
| --- |

Pokrayna,

| Antimovo, |
| --- |

Antimovo,

| Kutovo, |
| --- |

Kutovo,

| Slanotran, |
| --- |

Slanotran,

| Koshava, |
| --- |

Koshava,

| Gomotartsi. |
| --- |

Gomotartsi.

3.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

4.   Ungari

Järgmised piirkonnad Ungaris:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350kódszámúvadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350kódszámúvadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660és 855850kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660és 855850kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

6.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

7.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Ruciane – Nida w powiecie piskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Ruciane – Nida w powiecie piskim,

| część gminy Miłki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr63, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

część gminy Miłki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr63, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gminy Dźwierzuty, Rozogii Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Rozogii Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na zachódod zachodniej granicy powiatu miejskiego Elbląg i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na zachódod zachodniej granicy powiatu miejskiego Elbląg i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Dywity, Jonkowo, Świątki i część gminy Jeziorany położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 593w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Dywity, Jonkowo, Świątki i część gminy Jeziorany położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 593w powiecie olsztyńskim,

| gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim,

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat zambrowski; |
| --- |

powiat zambrowski;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin, Łysei Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin, Łysei Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim, |
| --- |

gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim,

| gmina Krasne w powiecie przasnyskim, |
| --- |

gmina Krasne w powiecie przasnyskim,

| gminyBodzanów, Bulkowo, Mała Wieś, StaroźrebyiWyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminyBodzanów, Bulkowo, Mała Wieś, StaroźrebyiWyszogród w powiecie płockim,

| gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim,

| gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Płońsk z miastem Płoński Sochocin w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Płońsk z miastem Płoński Sochocin w powiecie płońskim,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówkai Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówkai Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Dobre, Stanisławów, część gminy Jakubów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2, część gminy Kałuszyn położona na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dobre, Stanisławów, część gminy Jakubów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2, część gminy Kałuszyn położona na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 w powiecie mińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim; |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim;

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Jastków, Konopnica, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Jastków, Konopnica, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim,

| gminy Adamów, Miączyn, Nielisz, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Sułów, Szczebrzeszyn, Zamość i Zwierzyniec w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Adamów, Miączyn, Nielisz, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Sułów, Szczebrzeszyn, Zamość i Zwierzyniec w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| gmina Jeziorzany i część gminy Kock położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gmina Jeziorzany i część gminy Kock położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną w powiecie lubartowskim,

| gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim,

| gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| gminy Rudnik i Żółkiewkaw powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Rudnik i Żółkiewkaw powiecie krasnostawskim,

| gminy Krynice, Rachanie i Tarnawatka w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Krynice, Rachanie i Tarnawatka w powiecie tomaszowskim,

| gminy Aleksandrów, Józefów, Łukowa, Obsza i Tereszpol w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Aleksandrów, Józefów, Łukowa, Obsza i Tereszpol w powiecie biłgorajskim,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim,

| gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim; |
| --- |

gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików, Wielki Oczy i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików, Wielki Oczy i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim,

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim; |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim;

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim,

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

8.   Rumeenia

Järgmised piirkonnad Rumeenias:

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Iași cu restul comunelor care nu sunt incluse in partea II, |
| --- | --- |

—

Județul Iași cu restul comunelor care nu sunt incluse in partea II,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Garla Mare, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Garla Mare,

| — | Hinova, |
| --- | --- |

—

Hinova,

| — | Burila Mare, |
| --- | --- |

—

Burila Mare,

| — | Gruia, |
| --- | --- |

—

Gruia,

| — | Pristol, |
| --- | --- |

—

Pristol,

| — | Dubova, |
| --- | --- |

—

Dubova,

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin, |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin,

| — | Eselnița, |
| --- | --- |

—

Eselnița,

| — | Salcia, |
| --- | --- |

—

Salcia,

| — | Devesel, |
| --- | --- |

—

Devesel,

| — | Svinița, |
| --- | --- |

—

Svinița,

| — | Gogoșu, |
| --- | --- |

—

Gogoșu,

| — | Simian, |
| --- | --- |

—

Simian,

| — | Orșova, |
| --- | --- |

—

Orșova,

| — | Obârșia Closani, |
| --- | --- |

—

Obârșia Closani,

| — | Baia de Aramă, |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă,

| — | Bala, |
| --- | --- |

—

Bala,

| — | Florești, |
| --- | --- |

—

Florești,

| — | Broșteni, |
| --- | --- |

—

Broșteni,

| — | Corcova, |
| --- | --- |

—

Corcova,

| — | Isverna, |
| --- | --- |

—

Isverna,

| — | Balta, |
| --- | --- |

—

Balta,

| — | Podeni, |
| --- | --- |

—

Podeni,

| — | Cireșu, |
| --- | --- |

—

Cireșu,

| — | Ilovița, |
| --- | --- |

—

Ilovița,

| — | Ponoarele, |
| --- | --- |

—

Ponoarele,

| — | Ilovăț, |
| --- | --- |

—

Ilovăț,

| — | Patulele, |
| --- | --- |

—

Patulele,

| — | Jiana, |
| --- | --- |

—

Jiana,

| — | Iyvoru Bârzii, |
| --- | --- |

—

Iyvoru Bârzii,

| — | Malovat, |
| --- | --- |

—

Malovat,

| — | Bălvănești, |
| --- | --- |

—

Bălvănești,

| — | Breznița Ocol, |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol,

| — | Godeanu, |
| --- | --- |

—

Godeanu,

| — | Padina Mare, |
| --- | --- |

—

Padina Mare,

| — | Corlățel, |
| --- | --- |

—

Corlățel,

| — | Vânju Mare, |
| --- | --- |

—

Vânju Mare,

| — | Vânjuleț, |
| --- | --- |

—

Vânjuleț,

| — | Obârșia de Câmp, |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Vladaia, |
| --- | --- |

—

Vladaia,

| — | Punghina, |
| --- | --- |

—

Punghina,

| — | Cujmir, |
| --- | --- |

—

Cujmir,

| — | Oprișor, |
| --- | --- |

—

Oprișor,

| — | Dârvari, |
| --- | --- |

—

Dârvari,

| — | Căzănești, |
| --- | --- |

—

Căzănești,

| — | Husnicioara, |
| --- | --- |

—

Husnicioara,

| — | Poroina Mare, |
| --- | --- |

—

Poroina Mare,

| — | Prunișor, |
| --- | --- |

—

Prunișor,

| — | Tămna, |
| --- | --- |

—

Tămna,

| — | Livezile, |
| --- | --- |

—

Livezile,

| — | Rogova, |
| --- | --- |

—

Rogova,

| — | Voloiac, |
| --- | --- |

—

Voloiac,

| — | Sisești, |
| --- | --- |

—

Sisești,

| — | Sovarna, |
| --- | --- |

—

Sovarna,

| — | Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Bălăcița,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Suceava cu restul comunelor care nu sunt incluse în partea II, |
| --- | --- |

—

Județul Suceava cu restul comunelor care nu sunt incluse în partea II,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin. |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin.

II OSA

1.   Belgia

Järgmised piirkonnad Belgias:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | La frontière avec la France au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La frontière avec la France au niveau de Florenville,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville,

| — | La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte,

| — | La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| — | La rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de Neufchâteau,

| — | La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord,

| — | La rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de l'Accord,

| — | La rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La rue du Fet,

| — | La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| — | La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgaaria

Järgmised piirkonnad Bulgaarias:

| in Varna region:





  within municipality of Beloslav:





  Razdelna, |
| --- |

in Varna region:

within municipality of Beloslav:

Razdelna,

| within municipalty of Devnya:





  Devnya, |
| --- |

within municipalty of Devnya:

Devnya,

| Povelyanovo, |
| --- |

Povelyanovo,

| Padina, |
| --- |

Padina,

| within municipality of Vetrino:





  Gabarnitsa, |
| --- |

within municipality of Vetrino:

Gabarnitsa,

| within municipality of Provadiya:





  Staroselets, |
| --- |

within municipality of Provadiya:

Staroselets,

| Petrov dol, |
| --- |

Petrov dol,

| Provadiya, |
| --- |

Provadiya,

| Dobrina, |
| --- |

Dobrina,

| Manastir, |
| --- |

Manastir,

| Zhitnitsa, |
| --- |

Zhitnitsa,

| Tutrakantsi, |
| --- |

Tutrakantsi,

| Bozveliysko, |
| --- |

Bozveliysko,

| Barzitsa, |
| --- |

Barzitsa,

| Tchayka, |
| --- |

Tchayka,

| within municipality of Avren:





  Trastikovo, |
| --- |

within municipality of Avren:

Trastikovo,

| Sindel, |
| --- |

Sindel,

| Avren, |
| --- |

Avren,

| Kazashka reka, |
| --- |

Kazashka reka,

| Yunak, |
| --- |

Yunak,

| Tsarevtsi, |
| --- |

Tsarevtsi,

| Dabravino, |
| --- |

Dabravino,

| within municipality of Dalgopol:





  Tsonevo, |
| --- |

within municipality of Dalgopol:

Tsonevo,

| Velichkovo, |
| --- |

Velichkovo,

| within municipality of Dolni chiflik:





  Nova shipka, |
| --- |

within municipality of Dolni chiflik:

Nova shipka,

| Goren chiflik, |
| --- |

Goren chiflik,

| Pchelnik, |
| --- |

Pchelnik,

| Venelin, |
| --- |

Venelin,

| in Silistra region:





  within municipality of Kaynardzha:





  Voynovo, |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Kaynardzha:

Voynovo,

| Kaynardzha, |
| --- |

Kaynardzha,

| Kranovo, |
| --- |

Kranovo,

| Zarnik, |
| --- |

Zarnik,

| Dobrudzhanka, |
| --- |

Dobrudzhanka,

| Golesh, |
| --- |

Golesh,

| Svetoslav, |
| --- |

Svetoslav,

| Polkovnik Cholakovo, |
| --- |

Polkovnik Cholakovo,

| Kamentzi, |
| --- |

Kamentzi,

| Gospodinovo, |
| --- |

Gospodinovo,

| Davidovo, |
| --- |

Davidovo,

| Sredishte, |
| --- |

Sredishte,

| Strelkovo, |
| --- |

Strelkovo,

| Poprusanovo, |
| --- |

Poprusanovo,

| Posev, |
| --- |

Posev,

| within municipality of Alfatar:





  Alfatar, |
| --- |

within municipality of Alfatar:

Alfatar,

| Alekovo, |
| --- |

Alekovo,

| Bistra, |
| --- |

Bistra,

| Kutlovitza, |
| --- |

Kutlovitza,

| Tzar Asen, |
| --- |

Tzar Asen,

| Chukovetz, |
| --- |

Chukovetz,

| Vasil Levski, |
| --- |

Vasil Levski,

| within municipality of Silistra:





  Glavan, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Glavan,

| Silistra, |
| --- |

Silistra,

| Aydemir, |
| --- |

Aydemir,

| Babuk, |
| --- |

Babuk,

| Popkralevo, |
| --- |

Popkralevo,

| Bogorovo, |
| --- |

Bogorovo,

| Bradvari, |
| --- |

Bradvari,

| Sratzimir, |
| --- |

Sratzimir,

| Bulgarka, |
| --- |

Bulgarka,

| Tsenovich, |
| --- |

Tsenovich,

| Sarpovo, |
| --- |

Sarpovo,

| Srebarna, |
| --- |

Srebarna,

| Smiletz, |
| --- |

Smiletz,

| Profesor Ishirkovo, |
| --- |

Profesor Ishirkovo,

| Polkovnik Lambrinovo, |
| --- |

Polkovnik Lambrinovo,

| Kalipetrovo, |
| --- |

Kalipetrovo,

| Kazimir, |
| --- |

Kazimir,

| Yordanovo, |
| --- |

Yordanovo,

| within municipality of Sitovo:





  Dobrotitza, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Dobrotitza,

| Lyuben, |
| --- |

Lyuben,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| within municipality of Dulovo:





  Varbino, |
| --- |

within municipality of Dulovo:

Varbino,

| Polkovnik Taslakovo, |
| --- |

Polkovnik Taslakovo,

| Kolobar, |
| --- |

Kolobar,

| Kozyak, |
| --- |

Kozyak,

| Mezhden, |
| --- |

Mezhden,

| Tcherkovna, |
| --- |

Tcherkovna,

| Dulovo, |
| --- |

Dulovo,

| Razdel, |
| --- |

Razdel,

| Tchernik, |
| --- |

Tchernik,

| Poroyno, |
| --- |

Poroyno,

| Vodno, |
| --- |

Vodno,

| Zlatoklas, |
| --- |

Zlatoklas,

| Tchernolik, |
| --- |

Tchernolik,

| in Dobrich region:





  within municipality of Krushari:





  Kapitan Dimitrovo, |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of Krushari:

Kapitan Dimitrovo,

| Ognyanovo, |
| --- |

Ognyanovo,

| Zimnitza, |
| --- |

Zimnitza,

| Gaber, |
| --- |

Gaber,

| within municipality of Dobrich-selska:





  Altsek, |
| --- |

within municipality of Dobrich-selska:

Altsek,

| Vodnyantsi, |
| --- |

Vodnyantsi,

| Feldfebel Denkovo, |
| --- |

Feldfebel Denkovo,

| Hitovo, |
| --- |

Hitovo,

| within municipality of Tervel:





  Brestnitza, |
| --- |

within municipality of Tervel:

Brestnitza,

| Kolartzi, |
| --- |

Kolartzi,

| Angelariy, |
| --- |

Angelariy,

| Balik, |
| --- |

Balik,

| Bezmer, |
| --- |

Bezmer,

| Bozhan, |
| --- |

Bozhan,

| Bonevo, |
| --- |

Bonevo,

| Voynikovo, |
| --- |

Voynikovo,

| Glavantsi, |
| --- |

Glavantsi,

| Gradnitsa, |
| --- |

Gradnitsa,

| Guslar, |
| --- |

Guslar,

| Kableshkovo, |
| --- |

Kableshkovo,

| Kladentsi, |
| --- |

Kladentsi,

| Kochmar, |
| --- |

Kochmar,

| Mali izvor, |
| --- |

Mali izvor,

| Nova Kamena, |
| --- |

Nova Kamena,

| Onogur, |
| --- |

Onogur,

| Polkovnik Savovo, |
| --- |

Polkovnik Savovo,

| Popgruevo, |
| --- |

Popgruevo,

| Profesor Zlatarski, |
| --- |

Profesor Zlatarski,

| Sartents, |
| --- |

Sartents,

| Tervel, |
| --- |

Tervel,

| Chestimenstko, |
| --- |

Chestimenstko,

| within municipality Shabla:





  Shabla, |
| --- |

within municipality Shabla:

Shabla,

| Tyulenovo, |
| --- |

Tyulenovo,

| Bozhanovo, |
| --- |

Bozhanovo,

| Gorun, |
| --- |

Gorun,

| Gorichane, |
| --- |

Gorichane,

| Prolez, |
| --- |

Prolez,

| Ezeretz, |
| --- |

Ezeretz,

| Zahari Stoyanovo, |
| --- |

Zahari Stoyanovo,

| Vaklino, |
| --- |

Vaklino,

| Granichar, |
| --- |

Granichar,

| Durankulak, |
| --- |

Durankulak,

| Krapetz, |
| --- |

Krapetz,

| Smin, |
| --- |

Smin,

| Staevtsi, |
| --- |

Staevtsi,

| Tvarditsa, |
| --- |

Tvarditsa,

| Chernomortzi, |
| --- |

Chernomortzi,

| within municipality of Kavarna:





  Balgarevo, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Balgarevo,

| Bozhurets, |
| --- |

Bozhurets,

| Vranino, |
| --- |

Vranino,

| Vidno, |
| --- |

Vidno,

| Irechek, |
| --- |

Irechek,

| Kavarna, |
| --- |

Kavarna,

| Kamen briag, |
| --- |

Kamen briag,

| Mogilishte, |
| --- |

Mogilishte,

| Neykovo, |
| --- |

Neykovo,

| Poruchik Chunchevo, |
| --- |

Poruchik Chunchevo,

| Rakovski, |
| --- |

Rakovski,

| Sveti Nikola, |
| --- |

Sveti Nikola,

| Seltse, |
| --- |

Seltse,

| Topola, |
| --- |

Topola,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| Hadzhi Dimitar, |
| --- |

Hadzhi Dimitar,

| Chelopechene. |
| --- |

Chelopechene.

3.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Ungari

Järgmised piirkonnad Ungaris:

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821,552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821,552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850,900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850,900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasts, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasts,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė: Akmenynų, Liubavo, Kalvarijos seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 131 ir į pietus nuo kelio Nr. 200 ir Sangrūdos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė: Akmenynų, Liubavo, Kalvarijos seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 131 ir į pietus nuo kelio Nr. 200 ir Sangrūdos seniūnijos,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė: Jankų, Plutiškių seniūnijos ir Kazlų Rudos seniūnijos dalis nuo kelio Nr. 2613 į šiaurę, kelio Nr. 183 į rytus ir kelio Nr. 230 į šiaurę, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė: Jankų, Plutiškių seniūnijos ir Kazlų Rudos seniūnijos dalis nuo kelio Nr. 2613 į šiaurę, kelio Nr. 183 į rytus ir kelio Nr. 230 į šiaurę,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Krosnos, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Krosnos, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Degučių,Gudelių, Mokolų ir Narto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Degučių,Gudelių, Mokolų ir Narto seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos,Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos,Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Sintautų, Slavikų. Sudargo, Žvirgždaičių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 140 ir į pietvakarius nuo kelio Nr. 137 |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Sintautų, Slavikų. Sudargo, Žvirgždaičių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 140 ir į pietvakarius nuo kelio Nr. 137

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė:Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė:Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 oraz na południe i na południowy wschód od granicy powiatu miejskiego Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 oraz na południe i na południowy wschód od granicy powiatu miejskiego Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| część gminy Miłki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na zachód od zachodniej linii brzegowej jeziora Kisajno i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnacą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżyckow powiecie giżyckim, |
| --- |

część gminy Miłki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na zachód od zachodniej linii brzegowej jeziora Kisajno i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnacą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżyckow powiecie giżyckim,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| gmina Wieliczki w powiecie oleckim, |
| --- |

gmina Wieliczki w powiecie oleckim,

| gminy Orzysz, Biała Piska i Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i Pisz w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Bisztynekw powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Bisztynekw powiecie bartoszyckim,

| gmina Kolno i część gminy Jeziorany położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 593w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gmina Kolno i część gminy Jeziorany położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 593w powiecie olsztyńskim,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszeli część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszeli część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim; |
| --- |

część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim;

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminyŁomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminyŁomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, i Siemiatycze z miastem Siemiatyczew powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, i Siemiatycze z miastem Siemiatyczew powiecie siemiatyckim,

| gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gminy Kobylin-Borzymyi Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymyi Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| miasto Bielsk Podlaski, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski oraz na północ i północny zachód od granicy miasta Bielsk Podlaski, część gminy Boćki położona na zachód od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

miasto Bielsk Podlaski, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski oraz na północ i północny zachód od granicy miasta Bielsk Podlaski, część gminy Boćki położona na zachód od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok; |
| --- |

powiat miejski Białystok;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| gminy Czerwińsk nad Wisłą, Joniec, Naruszewo Nowe Miasto i Załuskiw powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Joniec, Naruszewo Nowe Miasto i Załuskiw powiecie płońskim,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Jakubów położona na południe od linii wyznaczoenj przez drogę nr A2, część gminy Kałuszyn położona na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Jakubów położona na południe od linii wyznaczoenj przez drogę nr A2, część gminy Kałuszyn położona na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warkaw powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warkaw powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa; |
| --- |

powiat miejski Warszawa;

| w województwie lubelskim:





  gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów i część gminy Kock położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów i część gminy Kock położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną, w powiecie lubartowskim,

| gminy Jabłonna, Krzczonów, Niemce, Garbów, Głusk i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Jabłonna, Krzczonów, Niemce, Garbów, Głusk i Wólka w powiecie lubelskim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Mełgiew, Rybczewice, Piaski i miasto Świdnik w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Mełgiew, Rybczewice, Piaski i miasto Świdnik w powiecie świdnickim,

| gminy Fajsławice, Gorzków, iczęść gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Fajsławice, Gorzków, iczęść gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Łaszczów, Susiec, Telatyn, Tomaszów Lubelski z miastem Tomaszów Lubelski, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Łaszczów, Susiec, Telatyn, Tomaszów Lubelski z miastem Tomaszów Lubelski, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Grabowiec i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Grabowiec i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843w powiecie zamojskim,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim,

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim,

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim, |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim,

| gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim; |
| --- |

gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim,

| gminy Horyniec-Zdrój i Narol w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

gminy Horyniec-Zdrój i Narol w powiecie lubaczowskim.

8.   Rumeenia

Järgmised piirkonnad Rumeenias:

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus,

| — | Comuna Moisei, |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei,

| — | Comuna Borșa, |
| --- | --- |

—

Comuna Borșa,

| — | Comuna Oarța de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos,

| — | Comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus,

| — | Comuna Coroieni, |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni,

| — | Comuna Târgu Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Târgu Lăpuș,

| — | Comuna Vima Mică, |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică,

| — | Comuna Boiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare,

| — | Comuna Valea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului,

| — | Comuna Ulmeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni,

| — | Comuna Băsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești,

| — | Comuna Baia Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Mare,

| — | Comuna Tăuții Magherăuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Magherăuș,

| — | Comuna Cicărlău, |
| --- | --- |

—

Comuna Cicărlău,

| — | Comuna Seini, |
| --- | --- |

—

Comuna Seini,

| — | Comuna Ardusat, |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat,

| — | Comuna Farcasa, |
| --- | --- |

—

Comuna Farcasa,

| — | Comuna Salsig, |
| --- | --- |

—

Comuna Salsig,

| — | Comuna Asuaju de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus,

| — | Comuna Băița de sub Codru, |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru,

| — | Comuna Bicaz, |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz,

| — | Comuna Grosi, |
| --- | --- |

—

Comuna Grosi,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Baia Sprie, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Sprie,

| — | Comuna Sisesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Sisesti,

| — | Comuna Cernesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Cernesti,

| — | Copalnic Mănăstur, |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăstur,

| — | Comuna Dumbrăvița, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița,

| — | Comuna Cupseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Cupseni,

| — | Comuna Șomcuța Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Șomcuța Mare,

| — | Comuna Sacaleșeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Sacaleșeni,

| — | Comuna Remetea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului,

| — | Comuna Mireșu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare,

| — | Comuna Ariniș, |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș,

| — | Județul Bistrița-Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița-Năsăud,

| — | Județul Iași cu următoarele comune:






  — | Bivolari, |
| --- | --- | --- |

—

Județul Iași cu următoarele comune:

—

Bivolari,

| — | Tătăruși, |
| --- | --- |

—

Tătăruși,

| — | Cristești, |
| --- | --- |

—

Cristești,

| — | Valea Seacă, |
| --- | --- |

—

Valea Seacă,

| — | Lespezi, |
| --- | --- |

—

Lespezi,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Sirețel, |
| --- | --- |

—

Sirețel,

| — | Deleni, |
| --- | --- |

—

Deleni,

| — | Trifești, |
| --- | --- |

—

Trifești,

| — | Probota, |
| --- | --- |

—

Probota,

| — | Movileni, |
| --- | --- |

—

Movileni,

| — | Țigănași, |
| --- | --- |

—

Țigănași,

| — | Popricani, |
| --- | --- |

—

Popricani,

| — | Victoria, |
| --- | --- |

—

Victoria,

| — | Golăești, |
| --- | --- |

—

Golăești,

| — | Aroneanu, |
| --- | --- |

—

Aroneanu,

| — | Iași, |
| --- | --- |

—

Iași,

| — | Rediu, |
| --- | --- |

—

Rediu,

| — | Miroslava, |
| --- | --- |

—

Miroslava,

| — | Bârnova, |
| --- | --- |

—

Bârnova,

| — | Ciurea, |
| --- | --- |

—

Ciurea,

| — | Mogosești, |
| --- | --- |

—

Mogosești,

| — | Grajduri, |
| --- | --- |

—

Grajduri,

| — | Scânteia, |
| --- | --- |

—

Scânteia,

| — | Scheia, |
| --- | --- |

—

Scheia,

| — | Dobrovăț, |
| --- | --- |

—

Dobrovăț,

| — | Schitu Duca, |
| --- | --- |

—

Schitu Duca,

| — | Tuțora, |
| --- | --- |

—

Tuțora,

| — | Tomești, |
| --- | --- |

—

Tomești,

| — | Bosia, |
| --- | --- |

—

Bosia,

| — | Prisăcani, |
| --- | --- |

—

Prisăcani,

| — | Osoi, |
| --- | --- |

—

Osoi,

| — | Costuleni, |
| --- | --- |

—

Costuleni,

| — | Răducăneni, |
| --- | --- |

—

Răducăneni,

| — | Dolhești, |
| --- | --- |

—

Dolhești,

| — | Gorban, |
| --- | --- |

—

Gorban,

| — | Ciortești, |
| --- | --- |

—

Ciortești,

| — | Moșna, |
| --- | --- |

—

Moșna,

| — | Cozmești, |
| --- | --- |

—

Cozmești,

| — | Grozești, |
| --- | --- |

—

Grozești,

| — | Holboca, |
| --- | --- |

—

Holboca,

| — | Județul Suceava cu următoarele comune:






  — | Siret, |
| --- | --- | --- |

—

Județul Suceava cu următoarele comune:

—

Siret,

| — | Bălcăuți, |
| --- | --- |

—

Bălcăuți,

| — | Calafindești, |
| --- | --- |

—

Calafindești,

| — | Grămești, |
| --- | --- |

—

Grămești,

| — | Zamostea, |
| --- | --- |

—

Zamostea,

| — | Zvoriștea, |
| --- | --- |

—

Zvoriștea,

| — | Mitocul Dragormirnei, |
| --- | --- |

—

Mitocul Dragormirnei,

| — | Adâncata, |
| --- | --- |

—

Adâncata,

| — | Simnicea, |
| --- | --- |

—

Simnicea,

| — | Dumbrăveni, |
| --- | --- |

—

Dumbrăveni,

| — | Salcea, |
| --- | --- |

—

Salcea,

| — | Suceava, |
| --- | --- |

—

Suceava,

| — | Ipotești, |
| --- | --- |

—

Ipotești,

| — | Bosanci, |
| --- | --- |

—

Bosanci,

| — | Udești, |
| --- | --- |

—

Udești,

| — | Fântânele, |
| --- | --- |

—

Fântânele,

| — | Liteni, |
| --- | --- |

—

Liteni,

| — | Plesești, |
| --- | --- |

—

Plesești,

| — | Dolheștii Mari, |
| --- | --- |

—

Dolheștii Mari,

| — | Preuțești, |
| --- | --- |

—

Preuțești,

| — | Bunești, |
| --- | --- |

—

Bunești,

| — | Rădășeni, |
| --- | --- |

—

Rădășeni,

| — | Vadu Moldovei, |
| --- | --- |

—

Vadu Moldovei,

| — | Boroaia, |
| --- | --- |

—

Boroaia,

| — | Bogdănești, |
| --- | --- |

—

Bogdănești,

| — | Forăști, |
| --- | --- |

—

Forăști,

| — | Drăgușeni, |
| --- | --- |

—

Drăgușeni,

| — | Verești, |
| --- | --- |

—

Verești,

| — | Fălticeni, |
| --- | --- |

—

Fălticeni,

| — | Dolhasca, |
| --- | --- |

—

Dolhasca,

| — | Băineț. |
| --- | --- |

—

Băineț.

III OSA

1.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

2.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė:Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė:Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos,

| — | Kalvarijos savivaldybė: Kalvarijos seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 131 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 200, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė: Kalvarijos seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 131 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 200,

| — | Kazlų Rudos savivaldybė: Antanavo seniūnija ir Kazlų Rudos seniūnijos dalis nuo kelio Nr. 2613 į pietus, kelio Nr. 183 į vakarus ir kelio Nr. 230 į pietus, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rudos savivaldybė: Antanavo seniūnija ir Kazlų Rudos seniūnijos dalis nuo kelio Nr. 2613 į pietus, kelio Nr. 183 į vakarus ir kelio Nr. 230 į pietus,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Liudvinavo, Marijampolės,Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Liudvinavo, Marijampolės,Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137,

| — | Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos.

3.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Stare Juchy w powiecie ełckim, |
| --- |

gmina Stare Juchy w powiecie ełckim,

| gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim, |
| --- |

gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim,

| gminy Budry, Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gminy Budry, Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| gminy Kruklanki, Wydminy, część gminy Giżycko położona na wschód od zachodniej linii brzegowej jeziora Kisajno do granic miasta Giżycko oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr nr 63 biegnącą od południowo-wchodniej granicy miasta Giżycko do południowej granicy gminy Giżycko i miasto Giżyckow powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Kruklanki, Wydminy, część gminy Giżycko położona na wschód od zachodniej linii brzegowej jeziora Kisajno do granic miasta Giżycko oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr nr 63 biegnącą od południowo-wchodniej granicy miasta Giżycko do południowej granicy gminy Giżycko i miasto Giżyckow powiecie giżyckim,

| w województwie podlaskim:





  gmina Orla, część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Orla, część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim,

| gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gmina Milejczyce w powiecie siemiatyckim; |
| --- |

gmina Milejczyce w powiecie siemiatyckim;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim,

| gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gminy Izbica, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Izbica, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17w powiecie krasnostawskim,

| gmina Stary Zamość i część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Stary Zamość i część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim,

| gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim,

| gminy Ostrów Lubelski, Serniki iUścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Ostrów Lubelski, Serniki iUścimów w powiecie lubartowskim,

| gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

4.   Rumeenia

Järgmised piirkonnad Rumeenias:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:






  — | Comuna Petrova, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova,

| — | Comuna Bistra, |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra,

| — | Comuna Repedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea,

| — | Comuna Poienile de sub Munte, |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte,

| — | Comuna Vișeu e Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu e Jos,

| — | Comuna Ruscova, |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova,

| — | Comuna Leordina, |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina,

| — | Comuna Rozavlea, |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea,

| — | Comuna Strâmtura, |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura,

| — | Comuna Bârsana, |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana,

| — | Comuna Rona de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus,

| — | Comuna Rona de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos,

| — | Comuna Bocoiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare,

| — | Comuna Sighetu Marmației, |
| --- | --- |

—

Comuna Sighetu Marmației,

| — | Comuna Sarasau, |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasau,

| — | Comuna Câmpulung la Tisa, |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa,

| — | Comuna Săpânța, |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța,

| — | Comuna Remeti, |
| --- | --- |

—

Comuna Remeti,

| — | Comuna Giulești, |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești,

| — | Comuna Ocna Șugatag, |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag,

| — | Comuna Desești, |
| --- | --- |

—

Comuna Desești,

| — | Comuna Budești, |
| --- | --- |

—

Comuna Budești,

| — | Comuna Băiuț, |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț,

| — | Comuna Cavnic, |
| --- | --- |

—

Comuna Cavnic,

| — | Comuna Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș,

| — | Comuna Dragomirești, |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești,

| — | Comuna Ieud, |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud,

| — | Comuna Saliștea de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Saliștea de Sus,

| — | Comuna Săcel, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel,

| — | Comuna Călinești, |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești,

| — | Comuna Vadu Izei, |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei,

| — | Comuna Botiza, |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza,

| — | Comuna Bogdan Vodă, |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă,

| — | Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:






  — | Comuna Strehaia, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia,

| — | Comuna Greci, |
| --- | --- |

—

Comuna Greci,

| — | Comuna Brejnita Motru, |
| --- | --- |

—

Comuna Brejnita Motru,

| — | Comuna Butoiești, |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești,

| — | Comuna Stângăceaua, |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua,

| — | Comuna Grozesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Grozesti,

| — | Comuna Dumbrava de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos,

| — | Comuna Băcles, |
| --- | --- |

—

Comuna Băcles,

| — | Comuna Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea. |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea.

IV OSA

Itaalia

Järgmised piirkonnad Itaalias:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Parandused

| 5.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/123 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/123

---

Parandus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta direktiivis (EL) 2016/1629, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded, muudetakse direktiivi 2009/100/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2006/87/EÜ

(
  Euroopa Liidu Teataja L 252, 16. september 2016
  )

Leheküljel 133, artiklis 28

asendatakse

„Käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvad dokumendid, mille liikmesriikide pädevad asutused on välja andnud direktiivi 2006/87/EÜ kohaselt enne : 6. oktoobrit 2016 , kehtivad kuni oma kehtivustähtaja lõpuni.“

järgmisega:

„Käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvad dokumendid, mille liikmesriikide pädevad asutused on välja andnud direktiivi 2006/87/EÜ kohaselt enne 6. oktoobrit 2018, kehtivad kuni oma kehtivustähtaja lõpuni.“

---