# Euroopan unionin L 181/2019

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 181 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 62. vuosikerta5. heinäkuu 2019 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 181

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

62. vuosikerta5. heinäkuu 2019

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | * | Ilmoitus Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Kiinan kansantasavallan hallituksen välisen meriliikennesopimuksen muuttamista koskevan pöytäkirjan voimaantulosta | 1 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2019/1143, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2019, delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 muuttamisesta tiettyjen arvoltaan vähäisten lähetysten ilmoittamisen osalta | 2 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission päätös (EU) 2019/1144, annettu 17 päivänä joulukuuta 2018, valtiontuesta SA.36086 (2016/C) (ex 2016/NN), jonka Romania on toteuttanut Oltchim SA:n hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2018) 8592)

   (
  1
  ) | 13 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1145, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2019, Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuontiin sovellettavia polkumyyntitoimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun päättämisestä | 87 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1146, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2019, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan kuumavalssatun ponttiteräksen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä | 89 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1147, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2019, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2019) 5178)

   (
  1
  ) | 91 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

*

Ilmoitus Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Kiinan kansantasavallan hallituksen välisen meriliikennesopimuksen muuttamista koskevan pöytäkirjan voimaantulosta

1

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2019/1143, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2019, delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 muuttamisesta tiettyjen arvoltaan vähäisten lähetysten ilmoittamisen osalta

2

PÄÄTÖKSET

*

Komission päätös (EU) 2019/1144, annettu 17 päivänä joulukuuta 2018, valtiontuesta SA.36086 (2016/C) (ex 2016/NN), jonka Romania on toteuttanut Oltchim SA:n hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2018) 8592)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2018) 8592)

1

13

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1145, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2019, Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuontiin sovellettavia polkumyyntitoimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun päättämisestä

87

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1146, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2019, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan kuumavalssatun ponttiteräksen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä

89

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1147, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2019, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2019) 5178)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2019) 5178)

1

91

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin (EU) 2016/1629, annettu 14 päivänä syyskuuta 2016, sisävesialusten teknisistä vaatimuksista, direktiivin 2009/100/EY muuttamisesta ja direktiivin 2006/87/EY kumoamisesta ( EUVL L 252, 16.9.2016 ) | 123 |

Oikaisuja

*

Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin (EU) 2016/1629, annettu 14 päivänä syyskuuta 2016, sisävesialusten teknisistä vaatimuksista, direktiivin 2009/100/EY muuttamisesta ja direktiivin 2006/87/EY kumoamisesta ( EUVL L 252, 16.9.2016 )

( EUVL L 252, 16.9.2016 )

123

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 5.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 181/1

---

Ilmoitus Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Kiinan kansantasavallan hallituksen välisen meriliikennesopimuksen muuttamista koskevan pöytäkirjan voimaantulosta

Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Kiinan kansantasavallan hallituksen välisen meriliikennesopimuksen muuttamista koskeva pöytäkirja (1), joka allekirjoitettiin Brysselissä 21. joulukuuta 2018, tuli voimaan 24. toukokuuta 2019 pöytäkirjan 3 artiklan mukaisesti, koska viimeinen ilmoitus vastaanotettiin 24. toukokuuta 2019.

1

---

(1)  
  EUVL L 112, 26.4.2019, s. 5.

1

---

ASETUKSET

| 5.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 181/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 181/2

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2019/1143,

annettu 14 päivänä maaliskuuta 2019,

delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 muuttamisesta tiettyjen arvoltaan vähäisten lähetysten ilmoittamisen osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon unionin tullikoodeksista 9 päivänä lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan a alakohdan ja 160 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EU) N:o 952/2013, jäljempänä ’koodeksi’, mukaan tulli-ilmoitukset voidaan erityistapauksissa tehdä käyttämällä muita kuin sähköisiä tiedonkäsittelymenetelmiä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EU) N:o 952/2013, jäljempänä ’koodeksi’, mukaan tulli-ilmoitukset voidaan erityistapauksissa tehdä käyttämällä muita kuin sähköisiä tiedonkäsittelymenetelmiä.

| (2) | Komission delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 (2) mukaan tavaroista, joiden todellinen arvo on enintään 22 euroa, voidaan tehdä väliaikainen ilmoitus vain esittämällä ne tullille eikä niistä tarvitse tehdä tulli-ilmoitusta. Yksi syy tähän on se, että jäsenvaltiot voivat vapauttaa useimpien enintään 22 euron arvoisten tavaroiden tuonnin arvonlisäverosta neuvoston direktiivin 2009/132/EY (3) 23 artiklan nojalla. Nämä tavarat voidaan vapauttaa myös tuontitullista neuvoston asetuksen (EY) N:o 1186/2009 (4) nojalla. |
| --- | --- |

(2)

Komission delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 (2) mukaan tavaroista, joiden todellinen arvo on enintään 22 euroa, voidaan tehdä väliaikainen ilmoitus vain esittämällä ne tullille eikä niistä tarvitse tehdä tulli-ilmoitusta. Yksi syy tähän on se, että jäsenvaltiot voivat vapauttaa useimpien enintään 22 euron arvoisten tavaroiden tuonnin arvonlisäverosta neuvoston direktiivin 2009/132/EY (3) 23 artiklan nojalla. Nämä tavarat voidaan vapauttaa myös tuontitullista neuvoston asetuksen (EY) N:o 1186/2009 (4) nojalla.

| (3) | Tällä hetkellä mahdollisuus ilmoittaa enintään 22 euron arvoiset tavarat esittämällä ne tullille on voimassa vain siihen asti, kun jäsenvaltiot ovat päivittäneet komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/578 (5) liitteessä tarkoitetut kansalliset tuontijärjestelmänsä. Lisäksi neuvoston direktiivillä (EU) 2017/2455 (6) poistetaan enintään 22 euron arvoisten tavaroiden alv-vapautus 1 päivästä tammikuuta 2021. Tästä seuraa, että jäsenvaltioissa, joiden kansallinen tuontijärjestelmä on päivitetty ennen 1 päivää tammikuuta 2021, mahdollisuus ilmoittaa nämä tavarat vain esittämällä ne tullille, poistuu ja tavaroista edellytetään vakiomuotoista tulli-ilmoitusta, vaikka niistä ei tarvitsisi periä arvonlisäveroa ja ne on vapautettu tullimaksuista. Sen vuoksi delegoitua asetusta (EU) 2015/2446 olisi muutettava sen varmistamiseksi, että mahdollisuus ilmoittaa tavarat, joiden todellinen arvo on enintään 22 euroa, esittämällä ne tullille, on käytettävissä, kunnes 22 euron raja alv-tarkoituksia varten poistetaan. |
| --- | --- |

(3)

Tällä hetkellä mahdollisuus ilmoittaa enintään 22 euron arvoiset tavarat esittämällä ne tullille on voimassa vain siihen asti, kun jäsenvaltiot ovat päivittäneet komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2016/578 (5) liitteessä tarkoitetut kansalliset tuontijärjestelmänsä. Lisäksi neuvoston direktiivillä (EU) 2017/2455 (6) poistetaan enintään 22 euron arvoisten tavaroiden alv-vapautus 1 päivästä tammikuuta 2021. Tästä seuraa, että jäsenvaltioissa, joiden kansallinen tuontijärjestelmä on päivitetty ennen 1 päivää tammikuuta 2021, mahdollisuus ilmoittaa nämä tavarat vain esittämällä ne tullille, poistuu ja tavaroista edellytetään vakiomuotoista tulli-ilmoitusta, vaikka niistä ei tarvitsisi periä arvonlisäveroa ja ne on vapautettu tullimaksuista. Sen vuoksi delegoitua asetusta (EU) 2015/2446 olisi muutettava sen varmistamiseksi, että mahdollisuus ilmoittaa tavarat, joiden todellinen arvo on enintään 22 euroa, esittämällä ne tullille, on käytettävissä, kunnes 22 euron raja alv-tarkoituksia varten poistetaan.

| (4) | Delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 liitteessä B määritellään tulli-ilmoituksiin sovellettavat tietovaatimukset. Sähköisen kaupankäynnin lisääntyminen on paljastanut, että tietovaatimukset eivät ole riittäviä ilmoituksissa, jotka koskevat todelliselta arvoltaan enintään 150 euron lähetyksiin sisältyvien tavaroiden tuontia tai yksityishenkilöiden lahjoja yksityishenkilöille (arvoltaan vähäiset lähetykset). Ensinnäkin osa liitteessä B vaadituista tiedoista ei ole tarpeen tässä yhteydessä, koska asetuksen (EY) N:o 1186/2009 23 ja 25 artiklan nojalla useimmat arvoltaan vähäisissä lähetyksissä tuodut tavarat on vapautettu tullimaksuista. Toiseksi, näiden tavaroiden tulli-ilmoitus tarvitaan enimmäkseen siksi, että noudatettaisiin direktiivillä (EU) 2017/2455 käyttöön otettuja alv-sääntöjä, jotka koskevat todelliselta arvoltaan enintään 150 euron lähetyksiin sisältyvien tavaroiden tuontia, eli alv-sääntöjä, jotka liittyvät neuvoston direktiivin 2006/112/EY (7) XII osaston 6 luvun 4 jaksossa esitettyyn kolmansilta alueilta tai kolmansista maista tuotujen tavaroiden etämyyntiä koskevaan laajennetun arvonlisäveron erityisjärjestelmään, tai arvonlisäveron kantamista koskevia sääntöjä saman direktiivin XII osaston 7 luvun mukaisten tuonnin arvonlisäveron ilmoittamista ja maksamista koskevien erityisjärjestelyiden nojalla. Kolmanneksi, arvoltaan vähäisten lähetysten suuren määrän vuoksi on tarpeen mukauttaa mahdollisimman suuressa määrin tullausta varten vaadittu tietosisältö toimijan tavaroiden lähetyspaikasta (eli kolmannesta maasta) lähettämien sähköisten tietojen mukaiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 liitteessä B määritellään tulli-ilmoituksiin sovellettavat tietovaatimukset. Sähköisen kaupankäynnin lisääntyminen on paljastanut, että tietovaatimukset eivät ole riittäviä ilmoituksissa, jotka koskevat todelliselta arvoltaan enintään 150 euron lähetyksiin sisältyvien tavaroiden tuontia tai yksityishenkilöiden lahjoja yksityishenkilöille (arvoltaan vähäiset lähetykset). Ensinnäkin osa liitteessä B vaadituista tiedoista ei ole tarpeen tässä yhteydessä, koska asetuksen (EY) N:o 1186/2009 23 ja 25 artiklan nojalla useimmat arvoltaan vähäisissä lähetyksissä tuodut tavarat on vapautettu tullimaksuista. Toiseksi, näiden tavaroiden tulli-ilmoitus tarvitaan enimmäkseen siksi, että noudatettaisiin direktiivillä (EU) 2017/2455 käyttöön otettuja alv-sääntöjä, jotka koskevat todelliselta arvoltaan enintään 150 euron lähetyksiin sisältyvien tavaroiden tuontia, eli alv-sääntöjä, jotka liittyvät neuvoston direktiivin 2006/112/EY (7) XII osaston 6 luvun 4 jaksossa esitettyyn kolmansilta alueilta tai kolmansista maista tuotujen tavaroiden etämyyntiä koskevaan laajennetun arvonlisäveron erityisjärjestelmään, tai arvonlisäveron kantamista koskevia sääntöjä saman direktiivin XII osaston 7 luvun mukaisten tuonnin arvonlisäveron ilmoittamista ja maksamista koskevien erityisjärjestelyiden nojalla. Kolmanneksi, arvoltaan vähäisten lähetysten suuren määrän vuoksi on tarpeen mukauttaa mahdollisimman suuressa määrin tullausta varten vaadittu tietosisältö toimijan tavaroiden lähetyspaikasta (eli kolmannesta maasta) lähettämien sähköisten tietojen mukaiseksi.

| (5) | Sen vuoksi on tarpeen muuttaa delegoitua asetusta (EU) 2015/2446, jotta voidaan ottaa käyttöön mahdollisuus ilmoittaa tullausta varten arvoltaan vähäisiä lähetyksiä käyttämällä eri tietosisältöä eli sellaista, johon sisältyy vähemmän elementtejä kuin vakiomuotoisen tulli-ilmoituksen tietosisältöön. Tämä mahdollisuus olisi oltava käytettävissä siitä päivästä lähtien, jona ryhdytään soveltamaan direktiivissä (EU) 2017/2455 vahvistettuja alv-sääntöjä, jotka koskevat todelliselta arvoltaan enintään 150 euron lähetyksiin sisältyvien tavaroiden tuontia. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi on tarpeen muuttaa delegoitua asetusta (EU) 2015/2446, jotta voidaan ottaa käyttöön mahdollisuus ilmoittaa tullausta varten arvoltaan vähäisiä lähetyksiä käyttämällä eri tietosisältöä eli sellaista, johon sisältyy vähemmän elementtejä kuin vakiomuotoisen tulli-ilmoituksen tietosisältöön. Tämä mahdollisuus olisi oltava käytettävissä siitä päivästä lähtien, jona ryhdytään soveltamaan direktiivissä (EU) 2017/2455 vahvistettuja alv-sääntöjä, jotka koskevat todelliselta arvoltaan enintään 150 euron lähetyksiin sisältyvien tavaroiden tuontia.

| (6) | Mahdollisuutta ilmoittaa arvoltaan vähäiset lähetykset käyttämällä supistettua tietosisältöä ei kuitenkaan voida soveltaa kieltojen tai rajoitusten kohteena oleviin tavaroihin. Tällaiset tavarat olisi edelleen ilmoitettava vakiomuotoisella tulli-ilmoituksella, joka sisältää kaikki asiaankuuluvat tiedot. Supistettua tietosisältöä ei pitäisi myöskään käyttää sellaisten tavaroiden ilmoittamiseen, joiden tuonti on vapautettu arvonlisäverosta direktiivin 2006/112/EY 143 artiklan 1 kohdan d alakohdan nojalla (tullimenettelykoodit 42 ja 63). Supistetun tietosisällön käyttö on suunniteltu sellaisia tapauksia varten, joissa arvonlisävero on jo ilmoitettu direktiivin 2006/112/EY XII osaston 6 luvun 4 jaksossa esitetyn kolmansilta alueilta tai kolmansista maista tuotujen tavaroiden etämyyntiä koskevan laajennetun arvonlisäveron erityisjärjestelmän mukaisesti, jolloin tuonnin yhteydessä ei ole tarpeen kantaa arvonlisäveroa; supistettu tietosisältö on tarkoitettu myös sellaisia tapauksia varten, joissa tuontijäsenvaltio on myös kulutusjäsenvaltio alv-tarkoituksia varten ja näin ollen jäsenvaltio, joka kantaa arvonlisäveron. Tullimenettelyjen 42 ja 63 nojalla maahantuodut tavarat sen sijaan tuodaan muuhun jäsenvaltioon kuin siihen, joka kantaa arvonlisäveron, ja tällöin supistettuun tietosisältöön ei sisälly riittävästi tietoa, jotta voitaisiin noudattaa kaikkia näissä tapauksissa sovellettavia arvonlisäverovaatimuksia. |
| --- | --- |

(6)

Mahdollisuutta ilmoittaa arvoltaan vähäiset lähetykset käyttämällä supistettua tietosisältöä ei kuitenkaan voida soveltaa kieltojen tai rajoitusten kohteena oleviin tavaroihin. Tällaiset tavarat olisi edelleen ilmoitettava vakiomuotoisella tulli-ilmoituksella, joka sisältää kaikki asiaankuuluvat tiedot. Supistettua tietosisältöä ei pitäisi myöskään käyttää sellaisten tavaroiden ilmoittamiseen, joiden tuonti on vapautettu arvonlisäverosta direktiivin 2006/112/EY 143 artiklan 1 kohdan d alakohdan nojalla (tullimenettelykoodit 42 ja 63). Supistetun tietosisällön käyttö on suunniteltu sellaisia tapauksia varten, joissa arvonlisävero on jo ilmoitettu direktiivin 2006/112/EY XII osaston 6 luvun 4 jaksossa esitetyn kolmansilta alueilta tai kolmansista maista tuotujen tavaroiden etämyyntiä koskevan laajennetun arvonlisäveron erityisjärjestelmän mukaisesti, jolloin tuonnin yhteydessä ei ole tarpeen kantaa arvonlisäveroa; supistettu tietosisältö on tarkoitettu myös sellaisia tapauksia varten, joissa tuontijäsenvaltio on myös kulutusjäsenvaltio alv-tarkoituksia varten ja näin ollen jäsenvaltio, joka kantaa arvonlisäveron. Tullimenettelyjen 42 ja 63 nojalla maahantuodut tavarat sen sijaan tuodaan muuhun jäsenvaltioon kuin siihen, joka kantaa arvonlisäveron, ja tällöin supistettuun tietosisältöön ei sisälly riittävästi tietoa, jotta voitaisiin noudattaa kaikkia näissä tapauksissa sovellettavia arvonlisäverovaatimuksia.

| (7) | Sen vuoksi delegoitua asetusta (EU) 2015/2446 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(7)

Sen vuoksi delegoitua asetusta (EU) 2015/2446 olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan delegoitu asetus (EU) 2015/2446 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 141 artiklan 5 kohta seuraavasti:

  ”5.   Siihen päivään asti, joka edeltää neuvoston direktiivin (EU) 2017/2455 (*1) 4 artiklan 1 kohdan neljännessä alakohdassa vahvistettua päivää, tavarat, joiden todellinen arvo on enintään 22 euroa, on katsottava ilmoitetuiksi vapaaseen liikkeeseen luovutettaviksi, kun ne esitetään tullille koodeksin 139 artiklan mukaisesti, jos tulliviranomaiset hyväksyvät vaadittavat tiedot


  (*1)  Neuvoston direktiivi (EU) 2017/2455, annettu 5 päivänä joulukuuta 2017, direktiivin 2006/112/EY ja direktiivin 2009/132/EY muuttamisesta palvelujen suorituksia ja tavaroiden etämyyntiä koskevien tiettyjen arvonlisäverovelvoitteiden osalta (EUVL L 348, 29.12.2017, s. 7).”;" |
| --- | --- |

1)

Korvataan 141 artiklan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Siihen päivään asti, joka edeltää neuvoston direktiivin (EU) 2017/2455 (*1) 4 artiklan 1 kohdan neljännessä alakohdassa vahvistettua päivää, tavarat, joiden todellinen arvo on enintään 22 euroa, on katsottava ilmoitetuiksi vapaaseen liikkeeseen luovutettaviksi, kun ne esitetään tullille koodeksin 139 artiklan mukaisesti, jos tulliviranomaiset hyväksyvät vaadittavat tiedot

(*1)  Neuvoston direktiivi (EU) 2017/2455, annettu 5 päivänä joulukuuta 2017, direktiivin 2006/112/EY ja direktiivin 2009/132/EY muuttamisesta palvelujen suorituksia ja tavaroiden etämyyntiä koskevien tiettyjen arvonlisäverovelvoitteiden osalta (EUVL L 348, 29.12.2017, s. 7).”;"

*1

| 2) | Lisätään 143 a artikla seuraavasti:

  ”143 a artikla
  Arvoltaan vähäisten lähetysten tulli-ilmoitus
  (Koodeksin 6 artiklan 2 kohta)

  1.   Direktiivin (EU) 2017/2455 4 artiklan 1 kohdan neljännessä alakohdassa säädetystä päivästä lähtien henkilö voi tehdä vapaaseen liikkeeseen luovuttamista koskevan tulli-ilmoituksen, joka sisältää liitteessä B tarkoitetun erityisen tietosisällön, lähetyksestä, johon sovelletaan tuontitullista vapautusta asetuksen (EY) N:o 1186/2009 23 artiklan 1 kohdan tai 25 artiklan 1 kohdan mukaisesti sillä edellytyksellä, että lähetyksen tavaroihin ei kohdistu kieltoja tai rajoituksia.


  2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, arvoltaan vähäisten lähetysten erityistä tietosisältöä ei käytetä seuraavista:






  a) | sellaisten tavaroiden vapaaseen liikkeeseen luovutus, jotka on vapautettu arvonlisäverosta direktiiviin 2006/112/EY 143 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti ja joihin sovelletaan tarvittaessa välikaista valmisteverottomuutta direktiivin 2008/118/EY 17 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

2)

Lisätään 143 a artikla seuraavasti:

”143 a artikla

Arvoltaan vähäisten lähetysten tulli-ilmoitus

(Koodeksin 6 artiklan 2 kohta)

1.   Direktiivin (EU) 2017/2455 4 artiklan 1 kohdan neljännessä alakohdassa säädetystä päivästä lähtien henkilö voi tehdä vapaaseen liikkeeseen luovuttamista koskevan tulli-ilmoituksen, joka sisältää liitteessä B tarkoitetun erityisen tietosisällön, lähetyksestä, johon sovelletaan tuontitullista vapautusta asetuksen (EY) N:o 1186/2009 23 artiklan 1 kohdan tai 25 artiklan 1 kohdan mukaisesti sillä edellytyksellä, että lähetyksen tavaroihin ei kohdistu kieltoja tai rajoituksia.

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, arvoltaan vähäisten lähetysten erityistä tietosisältöä ei käytetä seuraavista:

a)

sellaisten tavaroiden vapaaseen liikkeeseen luovutus, jotka on vapautettu arvonlisäverosta direktiiviin 2006/112/EY 143 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti ja joihin sovelletaan tarvittaessa välikaista valmisteverottomuutta direktiivin 2008/118/EY 17 artiklan mukaisesti;

| b) | sellaisten tavaroiden jälleentuonti ja vapaaseen liikkeeseen luovutus, jotka on vapautettu arvonlisäverosta direktiiviin 2006/112/EY 143 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti ja joihin sovelletaan tarvittaessa välikaista valmisteverottomuutta direktiivin 2008/118/EY 17 artiklan mukaisesti.”; |
| --- | --- |

b)

sellaisten tavaroiden jälleentuonti ja vapaaseen liikkeeseen luovutus, jotka on vapautettu arvonlisäverosta direktiiviin 2006/112/EY 143 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti ja joihin sovelletaan tarvittaessa välikaista valmisteverottomuutta direktiivin 2008/118/EY 17 artiklan mukaisesti.”;

| 3) | Muutetaan liite B tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

3)

Muutetaan liite B tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä maaliskuuta 2019.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2015/2446, annettu 28 päivänä heinäkuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 täydentämisestä tiettyjä unionin tullikoodeksin säännöksiä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen osalta (EUVL L 343, 29.12.2015, s. 1).

2

(3)  Neuvoston direktiivi 2009/132/EY, annettu 19 päivänä lokakuuta 2009, direktiivin 2006/112/EY 143 artiklan b ja c alakohdan soveltamisalasta vapautettaessa tietty tavaroiden lopullinen maahantuonti arvonlisäverosta (EUVL L 292, 10.11.2009, s. 5).

3

(4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1186/2009, annettu 16 päivänä marraskuuta 2009, yhteisön tullittomuusjärjestelmän luomisesta (EUVL L 324, 10.12.2009, s. 23).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/578, annettu 11 päivänä huhtikuuta 2016, unionin tullikoodeksissa säädettyjen sähköisten järjestelmien kehittämistä ja käyttöönottoa koskevan työohjelman vahvistamisesta (EUVL L 99, 15.4.2016, s. 6).

5

(6)  Neuvoston direktiivi (EU) 2017/2455, annettu 5 päivänä joulukuuta 2017, direktiivin 2006/112/EY ja direktiivin 2009/132/EY muuttamisesta palvelujen suorituksia ja tavaroiden etämyyntiä koskevien tiettyjen arvonlisäverovelvoitteiden osalta (EUVL L 348, 29.12.2017, s. 7).

6

(7)  Neuvoston direktiivi 2006/112/EY, annettu 28 päivänä marraskuuta 2006, yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä (EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1).

7

---

LIITE

Muutetaan delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 liite B seuraavasti:

| 1) | Muutetaan I osasto seuraavasti:






  a) | Lisätään 2 luvun 1 jaksossa sarakkeeseen H6 liittyvän rivin jälkeen rivi seuraavasti:







  ”H7 | Vapaaseen liikkeeseen luovuttamista koskeva tulli-ilmoitus lähetyksestä, johon sovelletaan tuontitullista vapautusta asetuksen (EY) N:o 1186/2009 23 artiklan 1 kohdan tai 25 artiklan 1 kohdan mukaisesti | Koodeksin 5 artiklan 12 kohta, 162 ja 201 artikla” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Muutetaan I osasto seuraavasti:

a)

Lisätään 2 luvun 1 jaksossa sarakkeeseen H6 liittyvän rivin jälkeen rivi seuraavasti:

”H7

Vapaaseen liikkeeseen luovuttamista koskeva tulli-ilmoitus lähetyksestä, johon sovelletaan tuontitullista vapautusta asetuksen (EY) N:o 1186/2009 23 artiklan 1 kohdan tai 25 artiklan 1 kohdan mukaisesti

Koodeksin 5 artiklan 12 kohta, 162 ja 201 artikla”

| b) | Muutetaan 3 luvun 1 jakso seuraavasti:






  1) | Lisätään ryhmään 1 sarakkeiden H6 ja I1 väliin sarake seuraavasti: | | ”H |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| TE:n numero | TE:n nimi | 7 |
| 1/1 | Ilmoitustyyppi | |
| 1/2 | Lisäilmoitustyyppi | |
| 1/3 | Passitusilmoituksen / tullioikeudellista asemaa koskevan todisteen tyyppi | |
| 1/4 | Lomakkeet | |
| 1/5 | Tavaraluettelot | |
| 1/6 | Tavaraerittelyn järjestysnumero | A
  X |
| 1/7 | Erityisolosuhteet | |
| 1/8 | Allekirjoitus/Varmennus | |
| 1/9 | Tavaraerittelyjen kokonaismäärä | |
| 1/10 | Menettely | |
| 1/11 | Lisämenettely | A
  X” |

b)

Muutetaan 3 luvun 1 jakso seuraavasti:

1)

Lisätään ryhmään 1 sarakkeiden H6 ja I1 väliin sarake seuraavasti:

”H

TE:n numero

TE:n nimi

7

1/1

Ilmoitustyyppi

1/2

Lisäilmoitustyyppi

1/3

Passitusilmoituksen / tullioikeudellista asemaa koskevan todisteen tyyppi

1/4

Lomakkeet

1/5

Tavaraluettelot

1/6

Tavaraerittelyn järjestysnumero

A

X

1/7

Erityisolosuhteet

1/8

Allekirjoitus/Varmennus

1/9

Tavaraerittelyjen kokonaismäärä

1/10

Menettely

1/11

Lisämenettely

A

X”

| 2) | Lisätään ryhmään 2 sarakkeiden H6 ja I1 väliin sarake seuraavasti: | | ”H |
| --- | --- | --- | --- |
| TE:n numero | TE:n nimi | 7 |
| 2/1 | Yksinkertaistettu ilmoitus / Edeltävät asiakirjat | A
  [7]
  XY |
| 2/2 | Lisätiedot | C
  XY |
| 2/3 | Esitetyt asiakirjat, todistukset ja luvat, lisäviitteet | A
  [7]
  X |
| 2/4 | Viitenumero/UCR | C
  XY |
| 2/5 | LRN | |
| 2/6 | Maksunlykkäys | B
  [53]
  Y |
| 2/7 | Varaston tunnistetiedot” | |

2)

Lisätään ryhmään 2 sarakkeiden H6 ja I1 väliin sarake seuraavasti:

”H

TE:n numero

TE:n nimi

7

2/1

Yksinkertaistettu ilmoitus / Edeltävät asiakirjat

A

[7]

XY

2/2

Lisätiedot

C

XY

2/3

Esitetyt asiakirjat, todistukset ja luvat, lisäviitteet

A

[7]

X

2/4

Viitenumero/UCR

C

XY

2/5

LRN

2/6

Maksunlykkäys

B

[53]

Y

2/7

Varaston tunnistetiedot”

| 3) | Lisätään ryhmään 3 sarakkeiden H6 ja I1 väliin sarake seuraavasti: | | ”H |
| --- | --- | --- | --- |
| TE:n numero | TE:n nimi | 7 |
| 3/1 | Viejä | A
  XY |
| 3/2 | Viejän tunnistenumero | |
| 3/3 | Lähettäjä – pääasiallinen kuljetussopimus | |
| 3/4 | Lähettäjän tunnistenumero – pääasiallinen kuljetussopimus | |
| 3/5 | Lähettäjä – alemman tason kuljetussopimus | |
| 3/6 | Lähettäjän tunnistenumero – alemman tason kuljetussopimus | |
| 3/7 | Lähettäjä | |
| 3/8 | Lähettäjän tunnistenumero | |
| 3/9 | Vastaanottaja | |
| 3/10 | Vastaanottajan tunnistenumero | |
| 3/11 | Vastaanottaja – pääasiallinen kuljetussopimus | |
| 3/12 | Vastaanottajan tunnistenumero – pääasiallinen kuljetussopimus | |
| 3/13 | Vastaanottaja – alemman tason kuljetussopimus | |
| 3/14 | Vastaanottajan tunnistenumero – alemman tason kuljetussopimus | |
| 3/15 | Tuoja | A
  [12]
  Y |
| 3/16 | Tuojan tunnistenumero | A
  [14]
  Y |
| 3/17 | Ilmoittaja | A
  [12]
  Y |
| 3/18 | Ilmoittajan tunnistenumero | A
  Y |
| 3/19 | Edustaja | A
  [12]
  Y |
| 3/20 | Edustajan tunnistenumero | A
  Y |
| 3/21 | Edustajan asemaa koskeva koodi | A
  Y |
| 3/22 | Passitusmenettelyn haltija | |
| 3/23 | Passitusmenettelyn haltijan tunnistenumero | |
| 3/24 | Myyjä | |
| 3/25 | Myyjän tunnistenumero | |
| 3/26 | Ostaja | |
| 3/27 | Ostajan tunnistenumero | |
| 3/28 | Saapumisesta ilmoittavan henkilön tunnistenumero | |
| 3/29 | Reitinmuutoksesta ilmoittavan henkilön tunnistenumero | |
| 3/30 | Tavarat tullille esittävän henkilön tunnistenumero | |
| 3/31 | Liikenteenharjoittaja | |
| 3/32 | Liikenteenharjoittajan tunnistenumero | |
| 3/33 | Osapuoli, jolle tiedot on annettava – pääasiallinen kuljetussopimus | |
| 3/34 | Osapuolen, jolle tiedot on annettava, tunnistenumero – pääasiallinen kuljetussopimus | |
| 3/35 | Osapuoli, jolle tiedot on annettava – alemman tason kuljetussopimus | |
| 3/36 | Osapuolen, jolle tiedot on annettava, tunnistenumero – alemman tason kuljetussopimus | |
| 3/37 | Toimitusketjun lisätoimijan/lisätoimijoiden tunnistenumero | |
| 3/38 | Saapumisen yleisilmoituksen lisätietojen antajan tunnistenumero | |
| 3/39 | Luvanhaltijan tunnistenumero | |
| 3/40 | Verotuksellisten lisätietojen tunnistenumero | A
  [54]
  XY |
| 3/41 | Tavarat tullille esittävän henkilön tunnistenumero ilmoittajan kirjanpitoon tehtävän merkinnän tai ennalta annetun tulli-ilmoituksen tapauksessa | |
| 3/42 | Tullikäyttöön tarkoitetun tavaraluettelon antavan henkilön tunnistenumero | |
| 3/43 | Henkilön, joka pyytää todistetta unionitavaran tullioikeudellisesta asemasta, tunnistenumero | |
| 3/44 | Henkilön, joka ilmoittaa tavaroiden saapumisesta väliaikaisessa varastoinnissa siirtämisen jälkeen, tunnistenumero | |
| 3/45 | Vakuuden antavan henkilön tunnistenumero | |
| 3/46 | Tullin maksavan henkilön tunnistenumero” | |

3)

Lisätään ryhmään 3 sarakkeiden H6 ja I1 väliin sarake seuraavasti:

”H

TE:n numero

TE:n nimi

7

3/1

Viejä

A

XY

3/2

Viejän tunnistenumero

3/3

Lähettäjä – pääasiallinen kuljetussopimus

3/4

Lähettäjän tunnistenumero – pääasiallinen kuljetussopimus

3/5

Lähettäjä – alemman tason kuljetussopimus

3/6

Lähettäjän tunnistenumero – alemman tason kuljetussopimus

3/7

Lähettäjä

3/8

Lähettäjän tunnistenumero

3/9

Vastaanottaja

3/10

Vastaanottajan tunnistenumero

3/11

Vastaanottaja – pääasiallinen kuljetussopimus

3/12

Vastaanottajan tunnistenumero – pääasiallinen kuljetussopimus

3/13

Vastaanottaja – alemman tason kuljetussopimus

3/14

Vastaanottajan tunnistenumero – alemman tason kuljetussopimus

3/15

Tuoja

A

[12]

Y

3/16

Tuojan tunnistenumero

A

[14]

Y

3/17

Ilmoittaja

A

[12]

Y

3/18

Ilmoittajan tunnistenumero

A

Y

3/19

Edustaja

A

[12]

Y

3/20

Edustajan tunnistenumero

A

Y

3/21

Edustajan asemaa koskeva koodi

A

Y

3/22

Passitusmenettelyn haltija

3/23

Passitusmenettelyn haltijan tunnistenumero

3/24

Myyjä

3/25

Myyjän tunnistenumero

3/26

Ostaja

3/27

Ostajan tunnistenumero

3/28

Saapumisesta ilmoittavan henkilön tunnistenumero

3/29

Reitinmuutoksesta ilmoittavan henkilön tunnistenumero

3/30

Tavarat tullille esittävän henkilön tunnistenumero

3/31

Liikenteenharjoittaja

3/32

Liikenteenharjoittajan tunnistenumero

3/33

Osapuoli, jolle tiedot on annettava – pääasiallinen kuljetussopimus

3/34

Osapuolen, jolle tiedot on annettava, tunnistenumero – pääasiallinen kuljetussopimus

3/35

Osapuoli, jolle tiedot on annettava – alemman tason kuljetussopimus

3/36

Osapuolen, jolle tiedot on annettava, tunnistenumero – alemman tason kuljetussopimus

3/37

Toimitusketjun lisätoimijan/lisätoimijoiden tunnistenumero

3/38

Saapumisen yleisilmoituksen lisätietojen antajan tunnistenumero

3/39

Luvanhaltijan tunnistenumero

3/40

Verotuksellisten lisätietojen tunnistenumero

A

[54]

XY

3/41

Tavarat tullille esittävän henkilön tunnistenumero ilmoittajan kirjanpitoon tehtävän merkinnän tai ennalta annetun tulli-ilmoituksen tapauksessa

3/42

Tullikäyttöön tarkoitetun tavaraluettelon antavan henkilön tunnistenumero

3/43

Henkilön, joka pyytää todistetta unionitavaran tullioikeudellisesta asemasta, tunnistenumero

3/44

Henkilön, joka ilmoittaa tavaroiden saapumisesta väliaikaisessa varastoinnissa siirtämisen jälkeen, tunnistenumero

3/45

Vakuuden antavan henkilön tunnistenumero

3/46

Tullin maksavan henkilön tunnistenumero”

| 4) | Korvataan ryhmässä 3 tietoelementtiin 3/1 liittyvällä rivillä sarakkeissa H1, H3, H4, H5, H6 ja I1 kirjain ”B” ilmaisulla ”A[12]”; |
| --- | --- |

4)

Korvataan ryhmässä 3 tietoelementtiin 3/1 liittyvällä rivillä sarakkeissa H1, H3, H4, H5, H6 ja I1 kirjain ”B” ilmaisulla ”A[12]”;

| 5) | Korvataan ryhmässä 3 tietoelementtiin 3/2 liittyvällä rivillä sarakkeissa H1, H3, H4, H5, H6 ja I1 kirjain ”B” ilmaisulla ”A[14]”; |
| --- | --- |

5)

Korvataan ryhmässä 3 tietoelementtiin 3/2 liittyvällä rivillä sarakkeissa H1, H3, H4, H5, H6 ja I1 kirjain ”B” ilmaisulla ”A[14]”;

| 6) | Lisätään ryhmään 4 sarakkeiden H6 ja I1 väliin sarake seuraavasti: | | ”H |
| --- | --- | --- | --- |
| TE:n numero | TE:n nimi | 7 |
| 4/1 | Toimitusehdot | |
| 4/2 | Kuljetuksen maksutapa | |
| 4/3 | Verojen laskeminen – verolaji | |
| 4/4 | Verojen laskeminen – veroperuste | |
| 4/5 | Verojen laskeminen – verokanta | |
| 4/6 | Verojen laskeminen – maksettavan veron määrä | |
| 4/7 | Verojen laskeminen – kokonaismäärä | |
| 4/8 | Verojen laskeminen – maksutapa | B
  [53]
  X |
| 4/9 | Lisäykset ja vähennykset | |
| 4/10 | Valuuttalaji | |
| 4/11 | Laskutettu kokonaissumma | |
| 4/12 | Sisäinen valuuttayksikkö | |
| 4/13 | Arvonmäärityksen indikaattorit | |
| 4/14 | Hinta / määrä | |
| 4/15 | Valuuttakurssi | |
| 4/16 | Arvonmääritysmenetelmä | |
| 4/17 | Etuuskohtelu | |
| 4/18 | Arvo | A
  X |
| 4/19 | Kuljetuskustannukset lopulliseen määräpaikkaan | A
  XY” |

6)

Lisätään ryhmään 4 sarakkeiden H6 ja I1 väliin sarake seuraavasti:

”H

TE:n numero

TE:n nimi

7

4/1

Toimitusehdot

4/2

Kuljetuksen maksutapa

4/3

Verojen laskeminen – verolaji

4/4

Verojen laskeminen – veroperuste

4/5

Verojen laskeminen – verokanta

4/6

Verojen laskeminen – maksettavan veron määrä

4/7

Verojen laskeminen – kokonaismäärä

4/8

Verojen laskeminen – maksutapa

B

[53]

X

4/9

Lisäykset ja vähennykset

4/10

Valuuttalaji

4/11

Laskutettu kokonaissumma

4/12

Sisäinen valuuttayksikkö

4/13

Arvonmäärityksen indikaattorit

4/14

Hinta / määrä

4/15

Valuuttakurssi

4/16

Arvonmääritysmenetelmä

4/17

Etuuskohtelu

4/18

Arvo

A

X

4/19

Kuljetuskustannukset lopulliseen määräpaikkaan

A

XY”

| 7) | Korvataan ryhmässä 4 tietoelementtiin 4/18 liittyvällä rivillä sarakkeessa ”TE:n nimi” ilmaisu ”Postiarvo” ilmaisulla ”Arvo”; |
| --- | --- |

7)

Korvataan ryhmässä 4 tietoelementtiin 4/18 liittyvällä rivillä sarakkeessa ”TE:n nimi” ilmaisu ”Postiarvo” ilmaisulla ”Arvo”;

| 8) | Korvataan ryhmässä 4 tietoelementtiin 4/19 liittyvällä rivillä sarakkeessa ”TE:n nimi” ilmaisu ”Postimaksut” ilmaisulla ”Kuljetuskustannukset määräpaikkaan”; |
| --- | --- |

8)

Korvataan ryhmässä 4 tietoelementtiin 4/19 liittyvällä rivillä sarakkeessa ”TE:n nimi” ilmaisu ”Postimaksut” ilmaisulla ”Kuljetuskustannukset määräpaikkaan”;

| 9) | Lisätään ryhmään 6 sarakkeiden H6 ja I1 väliin sarake seuraavasti: | | ”H |
| --- | --- | --- | --- |
| TE:n numero | TE:n nimi | 7 |
| 6/1 | Nettopaino (kg) | |
| 6/2 | Lisäpaljousyksiköt | A
  [55]
  X |
| 6/3 | Bruttopaino (kg) – pääasiallinen kuljetussopimus | |
| 6/4 | Bruttopaino (kg) – alemman tason kuljetussopimus | |
| 6/5 | Bruttopaino (kg) | A
  XY |
| 6/6 | Tavaran kuvaus – pääasiallinen kuljetussopimus | |
| 6/7 | Tavaran kuvaus – alemman tason kuljetussopimus | |
| 6/8 | Tavaran kuvaus | A
  X |
| 6/9 | Kollien laji | |
| 6/10 | Kolliluku | A
  [52]
  X |
| 6/11 | Lähetysmerkinnät | |
| 6/12 | Vaarallisten tavaroiden koodi (YK) | |
| 6/13 | CUS-koodi | |
| 6/14 | Tavaran koodi – yhdistetyn nimikkeistön koodi | A
  X |
| 6/15 | Tavaran koodi – Taric-koodi | |
| 6/16 | Tavaran koodi – Taric-lisäkoodi(t) | |
| 6/17 | Tavaran koodi – kansallinen/kansalliset lisäkoodi(t) | |
| 6/18 | Kollimäärä | |
| 6/19 | Tavaralaji” | |

9)

Lisätään ryhmään 6 sarakkeiden H6 ja I1 väliin sarake seuraavasti:

”H

TE:n numero

TE:n nimi

7

6/1

Nettopaino (kg)

6/2

Lisäpaljousyksiköt

A

[55]

X

6/3

Bruttopaino (kg) – pääasiallinen kuljetussopimus

6/4

Bruttopaino (kg) – alemman tason kuljetussopimus

6/5

Bruttopaino (kg)

A

XY

6/6

Tavaran kuvaus – pääasiallinen kuljetussopimus

6/7

Tavaran kuvaus – alemman tason kuljetussopimus

6/8

Tavaran kuvaus

A

X

6/9

Kollien laji

6/10

Kolliluku

A

[52]

X

6/11

Lähetysmerkinnät

6/12

Vaarallisten tavaroiden koodi (YK)

6/13

CUS-koodi

6/14

Tavaran koodi – yhdistetyn nimikkeistön koodi

A

X

6/15

Tavaran koodi – Taric-koodi

6/16

Tavaran koodi – Taric-lisäkoodi(t)

6/17

Tavaran koodi – kansallinen/kansalliset lisäkoodi(t)

6/18

Kollimäärä

6/19

Tavaralaji”

| c) | Lisätään 3 luvun 2 jaksoon huomautukset seuraavasti:






  Huomautuksen numero | Huomautuksen kuvaus |
| --- | --- | --- |
| ”[52] | Tätä tietoa ei vaadita postilähetyksistä. |
| [53] | Tätä tietoa ei vaadita






  a) | jos tavarat ilmoitetaan vapaaseen liikkeeseen luovutettaviksi direktiivin 2006/112/EY XII osaston 6 luvun 4 jaksossa esitetyn kolmansilta alueilta tai kolmansista maista tuotujen tavaroiden etämyyntiä koskevan laajennetun arvonlisäveron erityisjärjestelmän nojalla; tai |

c)

Lisätään 3 luvun 2 jaksoon huomautukset seuraavasti:

Huomautuksen numero

Huomautuksen kuvaus

”[52]

Tätä tietoa ei vaadita postilähetyksistä.

[53]

Tätä tietoa ei vaadita

a)

jos tavarat ilmoitetaan vapaaseen liikkeeseen luovutettaviksi direktiivin 2006/112/EY XII osaston 6 luvun 4 jaksossa esitetyn kolmansilta alueilta tai kolmansista maista tuotujen tavaroiden etämyyntiä koskevan laajennetun arvonlisäveron erityisjärjestelmän nojalla; tai

| b) | jos tavarat ovat muita kuin kaupallisia tavaroita, jotka yksityishenkilöt ovat lähettäneet kolmannesta maasta muille yksityishenkilöille johonkin jäsenvaltioon ja jotka on vapautettu arvonlisäverosta neuvoston direktiivin 2006/79/EY (*1) 1 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

b)

jos tavarat ovat muita kuin kaupallisia tavaroita, jotka yksityishenkilöt ovat lähettäneet kolmannesta maasta muille yksityishenkilöille johonkin jäsenvaltioon ja jotka on vapautettu arvonlisäverosta neuvoston direktiivin 2006/79/EY (*1) 1 artiklan nojalla.

[54]

Tämä tieto vaaditaan vain, jos tavarat ilmoitetaan vapaaseen liikkeeseen luovutettaviksi direktiivin 2006/112/EY XII osaston 6 luvun 4 jaksossa esitetyn kolmansilta alueilta tai kolmansista maista tuotujen tavaroiden etämyyntiä koskevan laajennetun arvonlisäveron erityisjärjestelmän nojalla.

[55]

Tämä tieto vaaditaan vain, jos ilmoitus koskee asetuksen (EY) N:o 1186/2009 27 artiklassa tarkoitettuja tavaroita.

| 2) | Muutetaan II osasto seuraavasti:






  a) | Korvataan tietoelementtiä 1/6 (”Tavaraerittelyn järjestysnumero”) koskevissa huomautuksissa ilmaisu ”Tietovaatimustaulukon sarakkeet A1–A3, B1–B4, C1, D1, D2, E1, E2, F1a–F1d, F2a–F2c, F3a, F4a, F4b, F4d, F5, G4, G5, H1–H6 ja I1:” ilmaisulla ”Tietovaatimustaulukon sarakkeet A1–A3, B1–B4, C1, D1, D2, E1, E2, F1a–F1d, F2a–F2c, F3a, F4a, F4b, F4d, F5, G4, G5, H1–H7 ja I1:”; |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan II osasto seuraavasti:

a)

Korvataan tietoelementtiä 1/6 (”Tavaraerittelyn järjestysnumero”) koskevissa huomautuksissa ilmaisu ”Tietovaatimustaulukon sarakkeet A1–A3, B1–B4, C1, D1, D2, E1, E2, F1a–F1d, F2a–F2c, F3a, F4a, F4b, F4d, F5, G4, G5, H1–H6 ja I1:” ilmaisulla ”Tietovaatimustaulukon sarakkeet A1–A3, B1–B4, C1, D1, D2, E1, E2, F1a–F1d, F2a–F2c, F3a, F4a, F4b, F4d, F5, G4, G5, H1–H7 ja I1:”;

| b) | Lisätään tietoelementtiä 2/1 (”Yksinkertaistettu ilmoitus / edeltävät asiakirjat”) koskeviin huomautuksiin teksti seuraavasti:

  ”
  Tietovaatimustaulukon sarake H7:

  Jos saapumisen yleisilmoitus ja tulli-ilmoitus tehdään erikseen, merkitään saapumisen yleisilmoituksen tai muun edeltävän asiakirjan MRN-numero käyttämällä unionin koodia.”; |
| --- | --- |

b)

Lisätään tietoelementtiä 2/1 (”Yksinkertaistettu ilmoitus / edeltävät asiakirjat”) koskeviin huomautuksiin teksti seuraavasti:

”
  Tietovaatimustaulukon sarake H7:

Jos saapumisen yleisilmoitus ja tulli-ilmoitus tehdään erikseen, merkitään saapumisen yleisilmoituksen tai muun edeltävän asiakirjan MRN-numero käyttämällä unionin koodia.”;

| c) | Lisätään tietoelementtiä 2/2 (”Lisätiedot”) koskeviin huomautuksiin teksti seuraavasti:

  ”
  Tietovaatimustaulukon sarake H7:

  Kaikki ilmoittajan toimittamat tiedot, jotka voivat olla hyödyllisiä kyseisen tavaran vapaaseen liikkeeseen luovuttamisen kannalta.”; |
| --- | --- |

c)

Lisätään tietoelementtiä 2/2 (”Lisätiedot”) koskeviin huomautuksiin teksti seuraavasti:

”
  Tietovaatimustaulukon sarake H7:

Kaikki ilmoittajan toimittamat tiedot, jotka voivat olla hyödyllisiä kyseisen tavaran vapaaseen liikkeeseen luovuttamisen kannalta.”;

| d) | Lisätään tietoelementtiä 2/4 (”Viitenumero/UCR”) koskeviin huomautuksiin teksti seuraavasti:

  ”
  Tietovaatimustaulukon sarake H7:

  Tähän kohtaan voidaan merkitä tapahtumatunnus, jos tavarat ilmoitetaan vapaaseen liikkeeseen luovutettaviksi direktiivin 2006/112/EY XII osaston 6 luvun 4 jaksossa esitetyn kolmansilta alueilta tai kolmansista maista tuotujen tavaroiden etämyyntiä koskevan laajennetun arvonlisäveron erityisjärjestelmän nojalla.”; |
| --- | --- |

d)

Lisätään tietoelementtiä 2/4 (”Viitenumero/UCR”) koskeviin huomautuksiin teksti seuraavasti:

”
  Tietovaatimustaulukon sarake H7:

Tähän kohtaan voidaan merkitä tapahtumatunnus, jos tavarat ilmoitetaan vapaaseen liikkeeseen luovutettaviksi direktiivin 2006/112/EY XII osaston 6 luvun 4 jaksossa esitetyn kolmansilta alueilta tai kolmansista maista tuotujen tavaroiden etämyyntiä koskevan laajennetun arvonlisäveron erityisjärjestelmän nojalla.”;

| e) | Muutetaan tietoelementtiä 3/1 (”Viejä”) koskevia huomautuksia seuraavasti:






  1) | Korvataan ilmaisu ”Kaikki asiaa koskevat tietovaatimustaulukon käytetyt sarakkeet:” ilmaisulla ”Tietovaatimustaulukon sarakkeet B1–B4, C1 ja E1:”; |
| --- | --- | --- |

e)

Muutetaan tietoelementtiä 3/1 (”Viejä”) koskevia huomautuksia seuraavasti:

1)

Korvataan ilmaisu ”Kaikki asiaa koskevat tietovaatimustaulukon käytetyt sarakkeet:” ilmaisulla ”Tietovaatimustaulukon sarakkeet B1–B4, C1 ja E1:”;

| 2) | Lisätään teksti seuraavasti:

  ”
  Tietovaatimustaulukon sarakkeet H6 ja H7:

  Merkitään kuljetuksen tilanneen osapuolen kuljetussopimuksessa osoittaman tavarat lähettävän henkilön täydellinen nimi ja osoite.”; |
| --- | --- |

2)

Lisätään teksti seuraavasti:

”
  Tietovaatimustaulukon sarakkeet H6 ja H7:

Merkitään kuljetuksen tilanneen osapuolen kuljetussopimuksessa osoittaman tavarat lähettävän henkilön täydellinen nimi ja osoite.”;

| f) | Korvataan tietoelementtiä 3/17 ”Ilmoittaja” koskevissa huomautuksissa ilmaisu ”Tietovaatimustaulukon sarakkeet H1–H6 ja I1:” ilmaisulla ”Tietovaatimustaulukon sarakkeet H1–H7 ja I1:”; |
| --- | --- |

f)

Korvataan tietoelementtiä 3/17 ”Ilmoittaja” koskevissa huomautuksissa ilmaisu ”Tietovaatimustaulukon sarakkeet H1–H6 ja I1:” ilmaisulla ”Tietovaatimustaulukon sarakkeet H1–H7 ja I1:”;

| g) | Korvataan tietoelementtiä 3/18 ”Ilmoittajan tunnistenumero” koskevissa huomautuksissa ilmaisu ”Tietovaatimustaulukon sarakkeet B1–B4, C1, G4, H1–H5 ja I1:” ilmaisulla ”Tietovaatimustaulukon sarakkeet B1–B4, C1, G4, H1–H7 ja I1:”; |
| --- | --- |

g)

Korvataan tietoelementtiä 3/18 ”Ilmoittajan tunnistenumero” koskevissa huomautuksissa ilmaisu ”Tietovaatimustaulukon sarakkeet B1–B4, C1, G4, H1–H5 ja I1:” ilmaisulla ”Tietovaatimustaulukon sarakkeet B1–B4, C1, G4, H1–H7 ja I1:”;

| h) | Lisätään tietoelementtiä 3/40 (”Verotuksellisten lisätietojen tunnistenumero”) koskeviin huomautuksiin teksti seuraavasti:

  ”Jos tavarat ilmoitetaan vapaaseen liikkeeseen luovutettaviksi direktiivin 2006/112/EY XII osaston 6 luvun 4 jaksossa esitetyn kolmansilta alueilta tai kolmansista maista tuotujen tavaroiden etämyyntiä koskevan laajennetun arvonlisäveron erityisjärjestelmän nojalla, on ilmoitettava tämän järjestelmän käyttöä varten annettu erityinen alv-numero.”; |
| --- | --- |

h)

Lisätään tietoelementtiä 3/40 (”Verotuksellisten lisätietojen tunnistenumero”) koskeviin huomautuksiin teksti seuraavasti:

”Jos tavarat ilmoitetaan vapaaseen liikkeeseen luovutettaviksi direktiivin 2006/112/EY XII osaston 6 luvun 4 jaksossa esitetyn kolmansilta alueilta tai kolmansista maista tuotujen tavaroiden etämyyntiä koskevan laajennetun arvonlisäveron erityisjärjestelmän nojalla, on ilmoitettava tämän järjestelmän käyttöä varten annettu erityinen alv-numero.”;

| i) | Muutetaan tietoelementtiä 4/18 (”Postiarvo”) koskevia huomautuksia seuraavasti:






  1) | Korvataan ilmaisu ”Postiarvo” ilmaisulla ”Arvo”; |
| --- | --- | --- |

i)

Muutetaan tietoelementtiä 4/18 (”Postiarvo”) koskevia huomautuksia seuraavasti:

1)

Korvataan ilmaisu ”Postiarvo” ilmaisulla ”Arvo”;

| 2) | Korvataan ilmaisu ”Kaikki asiaa koskevat tietovaatimustaulukon käytetyt sarakkeet:” ilmaisulla ”Tietovaatimustaulukon sarake H6:”; |
| --- | --- |

2)

Korvataan ilmaisu ”Kaikki asiaa koskevat tietovaatimustaulukon käytetyt sarakkeet:” ilmaisulla ”Tietovaatimustaulukon sarake H6:”;

| 3) | Lisätään teksti seuraavasti:

  ”
  Tietovaatimustaulukon sarake H7:

  Tavaroiden todellinen arvo erää kohti laskutusvaluutassa.”; |
| --- | --- |

3)

Lisätään teksti seuraavasti:

”
  Tietovaatimustaulukon sarake H7:

Tavaroiden todellinen arvo erää kohti laskutusvaluutassa.”;

| j) | Muutetaan tietoelementtiä 4/19 (”Postimaksut”) koskevia huomautuksia seuraavasti:






  1) | Korvataan ilmaisu ”Postimaksut” ilmaisulla ”Kuljetuskustannukset määräpaikkaan”; |
| --- | --- | --- |

j)

Muutetaan tietoelementtiä 4/19 (”Postimaksut”) koskevia huomautuksia seuraavasti:

1)

Korvataan ilmaisu ”Postimaksut” ilmaisulla ”Kuljetuskustannukset määräpaikkaan”;

| 2) | Korvataan ilmaisu ”Kaikki asiaa koskevat tietovaatimustaulukon käytetyt sarakkeet:” ilmaisulla ”Tietovaatimustaulukon sarake H6:”; |
| --- | --- |

2)

Korvataan ilmaisu ”Kaikki asiaa koskevat tietovaatimustaulukon käytetyt sarakkeet:” ilmaisulla ”Tietovaatimustaulukon sarake H6:”;

| 3) | Lisätään teksti seuraavasti:

  ”
  Tietovaatimustaulukon sarake H7:

  Kuljetuskustannukset määräpaikkaan laskutusvaluutassa.”; |
| --- | --- |

3)

Lisätään teksti seuraavasti:

”
  Tietovaatimustaulukon sarake H7:

Kuljetuskustannukset määräpaikkaan laskutusvaluutassa.”;

| k) | Korvataan tietoelementtiä 6/8 ”Tavaran kuvaus” koskevissa huomautuksissa ilmaisu ”Tietovaatimustaulukon sarakkeet D3, G4, G5 ja H6:” ilmaisulla ”Tietovaatimustaulukon sarakkeet D3, G4, G5, H6 ja H7:”; |
| --- | --- |

k)

Korvataan tietoelementtiä 6/8 ”Tavaran kuvaus” koskevissa huomautuksissa ilmaisu ”Tietovaatimustaulukon sarakkeet D3, G4, G5 ja H6:” ilmaisulla ”Tietovaatimustaulukon sarakkeet D3, G4, G5, H6 ja H7:”;

| l) | Lisätään tietoelementtiä 6/14 (”Tavaran koodi – yhdistetyn nimikkeistön koodi”) koskeviin huomautuksiin teksti seuraavasti:

  ”
  Tietovaatimustaulukon sarake H7:

  Merkitään ilmoitettujen tavaroiden 6-numeroinen harmonoidun järjestelmän koodi.”. |
| --- | --- |

l)

Lisätään tietoelementtiä 6/14 (”Tavaran koodi – yhdistetyn nimikkeistön koodi”) koskeviin huomautuksiin teksti seuraavasti:

”
  Tietovaatimustaulukon sarake H7:

Merkitään ilmoitettujen tavaroiden 6-numeroinen harmonoidun järjestelmän koodi.”.

---

(*1)  Neuvoston direktiivi 2006/79/EY, annettu 5 päivänä lokakuuta 2006, tavaroiden maahantuonnissa pieninä muina kuin kaupallisina lähetyksinä kolmansista maista sovellettavista verovapautuksista (EUVL L 286, 17.10.2006, s. 15).”;

---

PÄÄTÖKSET

| 5.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 181/13 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 181/13

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2019/1144,

annettu 17 päivänä joulukuuta 2018,

valtiontuesta SA.36086 (2016/C) (ex 2016/NN), jonka Romania on toteuttanut Oltchim SA:n hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla C(2018) 8592)

(Ainoastaan romaniankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen määräysten mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Romanian viranomaiset ilmoittivat 17 päivänä heinäkuuta 2009 komissiolle suunnitelmasta muuntaa Oltchim SA:n (jäljempänä ’Oltchim’) julkinen velka osakkeiksi. Asiassa SA.29041 – Tukitoimet Oltchim SA Râmnicu Vâlcean hyväksi 7 päivänä maaliskuuta 2012 annetussa komission päätöksessä 2013/246/EU (2) (jäljempänä ’vuoden 2012 komission päätös’) komissio päätteli, ettei 1 049 miljoonan Romanian leun (231 miljoonan euron) velan muuntamiseen sisältynyt valtiontukea. Tämä päätelmä perustui Romanian hallituksen vakaaseen sitoumukseen yksityistää Oltchim täysin, mukaan lukien koko osakeosuus, jonka julkiset viranomaiset olivat saaneet omistukseensa velan muuntamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(1)

Romanian viranomaiset ilmoittivat 17 päivänä heinäkuuta 2009 komissiolle suunnitelmasta muuntaa Oltchim SA:n (jäljempänä ’Oltchim’) julkinen velka osakkeiksi. Asiassa SA.29041 – Tukitoimet Oltchim SA Râmnicu Vâlcean hyväksi 7 päivänä maaliskuuta 2012 annetussa komission päätöksessä 2013/246/EU (2) (jäljempänä ’vuoden 2012 komission päätös’) komissio päätteli, ettei 1 049 miljoonan Romanian leun (231 miljoonan euron) velan muuntamiseen sisältynyt valtiontukea. Tämä päätelmä perustui Romanian hallituksen vakaaseen sitoumukseen yksityistää Oltchim täysin, mukaan lukien koko osakeosuus, jonka julkiset viranomaiset olivat saaneet omistukseensa velan muuntamisen jälkeen.

2

| (2) | Kun Oltchimin yksityistäminen epäonnistui, Romanian viranomaiset käynnistivät yhteydenpidon komission kanssa lokakuussa 2012 Oltchimin pelastamistukea koskevan virallisen ilmoituksen laatimiseksi (asia rekisteröity numerolla SA.35558). |
| --- | --- |

(2)

Kun Oltchimin yksityistäminen epäonnistui, Romanian viranomaiset käynnistivät yhteydenpidon komission kanssa lokakuussa 2012 Oltchimin pelastamistukea koskevan virallisen ilmoituksen laatimiseksi (asia rekisteröity numerolla SA.35558).

| (3) | Marraskuussa 2012 lehdistössä kirjoitettiin, että Romanian viranomaiset olivat päässeet Oltchimin velkojapankkien kanssa sopimukseen Oltchimin tuotannon jatkamisen rahoittamisesta. Tämän seurauksena komissio päätti aloittaa asian tutkinnan viran puolesta (asia rekisteröity numerolla SA.36086) ja pyysi Romaniaa 18 päivänä tammikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä toimittamaan tietoja. Romania vastasi pyyntöön 7 päivänä helmikuuta 2013. Komissio pyysi lisätietoja 18 päivänä helmikuuta 2013, ja Romania vastasi pyyntöön 11 päivänä maaliskuuta 2013. Romania toimitti lisätietoja kesäkuussa 2013 pidetyssä kokouksessa ja 25 päivänä syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(3)

Marraskuussa 2012 lehdistössä kirjoitettiin, että Romanian viranomaiset olivat päässeet Oltchimin velkojapankkien kanssa sopimukseen Oltchimin tuotannon jatkamisen rahoittamisesta. Tämän seurauksena komissio päätti aloittaa asian tutkinnan viran puolesta (asia rekisteröity numerolla SA.36086) ja pyysi Romaniaa 18 päivänä tammikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä toimittamaan tietoja. Romania vastasi pyyntöön 7 päivänä helmikuuta 2013. Komissio pyysi lisätietoja 18 päivänä helmikuuta 2013, ja Romania vastasi pyyntöön 11 päivänä maaliskuuta 2013. Romania toimitti lisätietoja kesäkuussa 2013 pidetyssä kokouksessa ja 25 päivänä syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä.

| (4) | Komissio pyysi lisätietoja 5 päivänä elokuuta 2014, 16 päivänä lokakuuta 2014 ja 3 päivänä maaliskuuta 2015 päivätyillä kirjeillä, joihin Romania vastasi 15 päivänä syyskuuta 2014, 26 päivänä marraskuuta 2014, 26 päivänä maaliskuuta 2015 ja 16 päivänä huhtikuuta 2015. Komissio pyysi 11 päivänä toukokuuta 2015 lisätietoja, jotka Romania toimitti 26 päivänä toukokuuta 2015 pidetyssä kokouksessa ja 10 päivänä kesäkuuta 2015 ja 25 päivänä kesäkuuta 2015 päivätyillä kirjeillä. Komissio pyysi 3 päivänä syyskuuta 2015 lisätietoja, jotka Romania toimitti 10 päivänä syyskuuta 2015. Romania toimitti tietoja myös oma-aloitteisesti 22 päivänä lokakuuta 2015 ja pyysi kokouksia, jotka pidettiin 23 päivänä lokakuuta 2015 ja 22 päivänä tammikuuta 2016. |
| --- | --- |

(4)

Komissio pyysi lisätietoja 5 päivänä elokuuta 2014, 16 päivänä lokakuuta 2014 ja 3 päivänä maaliskuuta 2015 päivätyillä kirjeillä, joihin Romania vastasi 15 päivänä syyskuuta 2014, 26 päivänä marraskuuta 2014, 26 päivänä maaliskuuta 2015 ja 16 päivänä huhtikuuta 2015. Komissio pyysi 11 päivänä toukokuuta 2015 lisätietoja, jotka Romania toimitti 26 päivänä toukokuuta 2015 pidetyssä kokouksessa ja 10 päivänä kesäkuuta 2015 ja 25 päivänä kesäkuuta 2015 päivätyillä kirjeillä. Komissio pyysi 3 päivänä syyskuuta 2015 lisätietoja, jotka Romania toimitti 10 päivänä syyskuuta 2015. Romania toimitti tietoja myös oma-aloitteisesti 22 päivänä lokakuuta 2015 ja pyysi kokouksia, jotka pidettiin 23 päivänä lokakuuta 2015 ja 22 päivänä tammikuuta 2016.

| (5) | Komissio ilmoitti 8 päivänä huhtikuuta 2016 päivätyllä kirjeellä Romanialle päättäneensä aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn asiassa SA.36086. Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa tuesta. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ilmoitti 8 päivänä huhtikuuta 2016 päivätyllä kirjeellä Romanialle päättäneensä aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn asiassa SA.36086. Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa tuesta.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

3

| (6) | Komissio sai alustavia huomautuksia Romanialta (15 päivänä kesäkuuta 2016) ja neljältä asianomaiselta osapuolelta. Kolmansien osapuolten huomautukset välitettiin Romanialle, jolla oli tilaisuus ottaa niihin kantaa; sen huomautukset saatiin 28 päivänä marraskuuta 2016 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio sai alustavia huomautuksia Romanialta (15 päivänä kesäkuuta 2016) ja neljältä asianomaiselta osapuolelta. Kolmansien osapuolten huomautukset välitettiin Romanialle, jolla oli tilaisuus ottaa niihin kantaa; sen huomautukset saatiin 28 päivänä marraskuuta 2016 päivätyllä kirjeellä.

| (7) | Romania ehdotti 29 päivänä heinäkuuta 2016 päivätyssä kirjeessä muutosta Oltchimin myyntiprosessiin taloudellisen toiminnan lopettamiseksi. Romanian viranomaiset toimittivat lisätietoja (14 päivänä syyskuuta 2016, 4 päivänä marraskuuta 2016 ja 5 päivänä joulukuuta 2016) ja muuttivat alkuperäisen myyntiprosessin ehtoja. |
| --- | --- |

(7)

Romania ehdotti 29 päivänä heinäkuuta 2016 päivätyssä kirjeessä muutosta Oltchimin myyntiprosessiin taloudellisen toiminnan lopettamiseksi. Romanian viranomaiset toimittivat lisätietoja (14 päivänä syyskuuta 2016, 4 päivänä marraskuuta 2016 ja 5 päivänä joulukuuta 2016) ja muuttivat alkuperäisen myyntiprosessin ehtoja.

| (8) | Edellä mainitun yhteydenpidon jälkeen konsultointiyritys AT Kearney toimitti Oltchimin (jäljempänä ’myyjä’) edustajana Oltchimin omaisuuserien myynnin edistymisestä perättäisiä raportteja 27 päivänä tammikuuta 2017, 4 päivänä huhtikuuta 2017, 25 päivänä heinäkuuta 2017, 15 päivänä syyskuuta 2017, 21 päivänä marraskuuta 2017, 18 päivänä tammikuuta 2018 ja 16 päivänä heinäkuuta 2018 (4). |
| --- | --- |

(8)

Edellä mainitun yhteydenpidon jälkeen konsultointiyritys AT Kearney toimitti Oltchimin (jäljempänä ’myyjä’) edustajana Oltchimin omaisuuserien myynnin edistymisestä perättäisiä raportteja 27 päivänä tammikuuta 2017, 4 päivänä huhtikuuta 2017, 25 päivänä heinäkuuta 2017, 15 päivänä syyskuuta 2017, 21 päivänä marraskuuta 2017, 18 päivänä tammikuuta 2018 ja 16 päivänä heinäkuuta 2018 (4).

4

| (9) | Myyntiprosessiin osallistui useita kolmansia osapuolia, ja Romanian viranomaiset toimittivat huomautuksia kustakin tällaisesta osallistumisesta. |
| --- | --- |

(9)

Myyntiprosessiin osallistui useita kolmansia osapuolia, ja Romanian viranomaiset toimittivat huomautuksia kustakin tällaisesta osallistumisesta.

| (10) | Romanialle lähetettiin 26 päivänä tammikuuta 2018 lisätietopyyntö, johon Romania vastasi 16 päivänä toukokuuta 2018. |
| --- | --- |

(10)

Romanialle lähetettiin 26 päivänä tammikuuta 2018 lisätietopyyntö, johon Romania vastasi 16 päivänä toukokuuta 2018.

2.   TAUSTA

TAUSTA

2.1   Tuensaaja

Tuensaaja

| (11) | Oltchim on yksi suurimmista petrokemian yrityksistä Romaniassa ja Kaakkois-Euroopassa. Romanian valtiolla on (tällä hetkellä talousministeriön kautta) määräysvalta yrityksessä 54,8 prosentin omistusosuudella. |
| --- | --- |

(11)

Oltchim on yksi suurimmista petrokemian yrityksistä Romaniassa ja Kaakkois-Euroopassa. Romanian valtiolla on (tällä hetkellä talousministeriön kautta) määräysvalta yrityksessä 54,8 prosentin omistusosuudella.

| (12) | Oltchim tuottaa pääasiassa nestemäistä natriumhydroksidia, propeenioksidipolyoleja, pehmitteitä ja oksoalkoholeja. Oltchim on suurin nestemäisen natriumhydroksidin tuottaja Euroopan markkinoilla (sen osuus EU:n markkinoista oli 41 prosenttia vuonna 2015), Keski-Euroopan ainoa natriumhydroksidirakeiden tuottaja sekä Romanian ainoa ja Euroopan kolmanneksi suurin polyvinyylikloridin ja polyeetterien tuottaja. Oltchim vie yli 74 prosenttia tuotteistaan muualle Eurooppaan ja Euroopan ulkopuolelle (5). |
| --- | --- |

(12)

Oltchim tuottaa pääasiassa nestemäistä natriumhydroksidia, propeenioksidipolyoleja, pehmitteitä ja oksoalkoholeja. Oltchim on suurin nestemäisen natriumhydroksidin tuottaja Euroopan markkinoilla (sen osuus EU:n markkinoista oli 41 prosenttia vuonna 2015), Keski-Euroopan ainoa natriumhydroksidirakeiden tuottaja sekä Romanian ainoa ja Euroopan kolmanneksi suurin polyvinyylikloridin ja polyeetterien tuottaja. Oltchim vie yli 74 prosenttia tuotteistaan muualle Eurooppaan ja Euroopan ulkopuolelle (5).

5

| (13) | Oltchim on suurin teollisuuden alan työnantaja Romanian Vâlceassa (alueella, joka saa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua tukea). Vuonna 2015 Oltchim työllisti 2 208 henkilöä, joista 1 982 henkilöä työskenteli Râmnicu Vâlcean laitoksessa ja 226 henkilöä Piteștin petrokemian yksikössä Bradussa. |
| --- | --- |

(13)

Oltchim on suurin teollisuuden alan työnantaja Romanian Vâlceassa (alueella, joka saa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua tukea). Vuonna 2015 Oltchim työllisti 2 208 henkilöä, joista 1 982 henkilöä työskenteli Râmnicu Vâlcean laitoksessa ja 226 henkilöä Piteștin petrokemian yksikössä Bradussa.

2.2   Tosiseikat

Tosiseikat

2.2.1   Oltchimin julkinen velka ja epäonnistuneet yksityistämisyritykset (1995–2011)

Oltchimin julkinen velka ja epäonnistuneet yksityistämisyritykset (1995–2011)

| (14) | Oltchimilla on ollut taloudellisia vaikeuksia pitkään. Vuosina 1995–2000 se otti useita kaupallisia lainoja, jotka taattiin valtiontakauksilla. Oltchim ei kyennyt maksamaan lainojaan takaisin, ja pankit ottivat valtiontakaukset käyttöön. Vuonna 2002 valtiovarainministeriö siirsi Oltchimin valtiontakauksista aiheutuneen velan Romanian yksityistämisvirastolle (jäljempänä ’AAAS’ (6)). Valtiovarainministeriö jatkoi valtiontakauksista johtuvien maksujen suorittamista joulukuuhun 2006 saakka ja siirsi jälleen AAASille kaikki käyttöön otettujen takausten perusteella suoritetuista maksuista aiheutuvat saatavat. |
| --- | --- |

(14)

Oltchimilla on ollut taloudellisia vaikeuksia pitkään. Vuosina 1995–2000 se otti useita kaupallisia lainoja, jotka taattiin valtiontakauksilla. Oltchim ei kyennyt maksamaan lainojaan takaisin, ja pankit ottivat valtiontakaukset käyttöön. Vuonna 2002 valtiovarainministeriö siirsi Oltchimin valtiontakauksista aiheutuneen velan Romanian yksityistämisvirastolle (jäljempänä ’AAAS’ (6)). Valtiovarainministeriö jatkoi valtiontakauksista johtuvien maksujen suorittamista joulukuuhun 2006 saakka ja siirsi jälleen AAASille kaikki käyttöön otettujen takausten perusteella suoritetuista maksuista aiheutuvat saatavat.

6

| (15) | Vuosina 2007–2012 Oltchimin taloustilanne heikkeni ja sen tilinpäätösten mukaan liiketappio kasvoi jatkuvasti, tappiot kertyivät ja omat varat olivat negatiiviset. Oltchimin tilinpäätös 31 päivänä joulukuuta 2012 (ennen maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamista) osoitti, että liiketappio oli 62,9 miljoonaa euroa, nettotappio 127,8 miljoonaa euroa ja kertyneet tappiot 383 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(15)

Vuosina 2007–2012 Oltchimin taloustilanne heikkeni ja sen tilinpäätösten mukaan liiketappio kasvoi jatkuvasti, tappiot kertyivät ja omat varat olivat negatiiviset. Oltchimin tilinpäätös 31 päivänä joulukuuta 2012 (ennen maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamista) osoitti, että liiketappio oli 62,9 miljoonaa euroa, nettotappio 127,8 miljoonaa euroa ja kertyneet tappiot 383 miljoonaa euroa.

| (16) | Romania yritti moneen otteeseen yksityistää Oltchimin (vuosina 2001, 2003, 2006, 2007 ja 2008), mutta kaikki yritykset epäonnistuivat. |
| --- | --- |

(16)

Romania yritti moneen otteeseen yksityistää Oltchimin (vuosina 2001, 2003, 2006, 2007 ja 2008), mutta kaikki yritykset epäonnistuivat.

| (17) | Vuonna 2001 valtio neuvotteli ja allekirjoitti kanadalaisen kaivosyrityksen Exall Resourcesin kanssa sopimuksen 53,2 prosentin omistusosuuden myynnistä. Ostaja ei kuitenkaan maksanut osakkeiden hintaa (10 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli noin 8,9 miljoonaa euroa (7)) eikä pystynyt takaamaan luvattuja teknologiaan ja ympäristöön liittyviä investointeja, joten sopimusneuvottelut kariutuivat (8). Vuonna 2002 valtio päätti yrittää yksityistämistä uudella tarjouskilpailulla ja turvautumalla AVASin (AAASin edeltäjän) velan muuntamiseen osakkeiksi. Tarjousten esittämiselle asetettua määräaikaa lykättiin kuitenkin kahdesti, ja koska eräs mahdollinen sijoittaja ja vähemmistöosakkaat vastustivat hanketta ja nostivat asiassa myös oikeuskanteen, tarjouskilpailu peruutettiin vuonna 2003 (9). Myöhemmin sen jälkeen, kun alun perin vuonna 2003 hyväksytty päätös velan muuntamisesta oli kumottu vuonna 2006, Romanian viranomaiset yrittivät jälleen yksityistää Oltchimia velkoineen vuonna 2006 ja vuonna 2008. Romanian viranomaisten mukaan yksikään sijoittaja ei kuitenkaan ollut kiinnostunut ostamaan Oltchimia tällaisilla ehdoilla (10). |
| --- | --- |

(17)

Vuonna 2001 valtio neuvotteli ja allekirjoitti kanadalaisen kaivosyrityksen Exall Resourcesin kanssa sopimuksen 53,2 prosentin omistusosuuden myynnistä. Ostaja ei kuitenkaan maksanut osakkeiden hintaa (10 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli noin 8,9 miljoonaa euroa (7)) eikä pystynyt takaamaan luvattuja teknologiaan ja ympäristöön liittyviä investointeja, joten sopimusneuvottelut kariutuivat (8). Vuonna 2002 valtio päätti yrittää yksityistämistä uudella tarjouskilpailulla ja turvautumalla AVASin (AAASin edeltäjän) velan muuntamiseen osakkeiksi. Tarjousten esittämiselle asetettua määräaikaa lykättiin kuitenkin kahdesti, ja koska eräs mahdollinen sijoittaja ja vähemmistöosakkaat vastustivat hanketta ja nostivat asiassa myös oikeuskanteen, tarjouskilpailu peruutettiin vuonna 2003 (9). Myöhemmin sen jälkeen, kun alun perin vuonna 2003 hyväksytty päätös velan muuntamisesta oli kumottu vuonna 2006, Romanian viranomaiset yrittivät jälleen yksityistää Oltchimia velkoineen vuonna 2006 ja vuonna 2008. Romanian viranomaisten mukaan yksikään sijoittaja ei kuitenkaan ollut kiinnostunut ostamaan Oltchimia tällaisilla ehdoilla (10).

7

8

9

10

2.2.2   Vuoden 2012 komission päätös

Vuoden 2012 komission päätös

| (18) | Vuoden 2012 komission päätöksessä komissio päätti, ettei suunnitelmaan muuntaa AAASille suoritettava 1 049 miljoonan Romanian leun (11) (noin 231 miljoonan euron) velka osakkeiksi sisältynyt valtiontukea. Tämä päätös perustui Romanian vakaaseen sitoumukseen yksityistää velan muuntamisesta syntyvä julkinen osakeomistus kokonaisuudessaan viimeistään toukokuun 2012 lopulla – tämä ilmenee tuolloisten pääministerien toimittamista kahdesta kirjeestä (12). |
| --- | --- |

(18)

Vuoden 2012 komission päätöksessä komissio päätti, ettei suunnitelmaan muuntaa AAASille suoritettava 1 049 miljoonan Romanian leun (11) (noin 231 miljoonan euron) velka osakkeiksi sisältynyt valtiontukea. Tämä päätös perustui Romanian vakaaseen sitoumukseen yksityistää velan muuntamisesta syntyvä julkinen osakeomistus kokonaisuudessaan viimeistään toukokuun 2012 lopulla – tämä ilmenee tuolloisten pääministerien toimittamista kahdesta kirjeestä (12).

11

12

| (19) | Komissio päätyi tähän näkemykseen analysoituaan kriittisesti raportteja, joita riippumattomat konsultit laativat (13) ja Romanian viranomaiset toimittivat menettelyn aikana. Näissä raporteissa verrattiin Oltchimin selvitystilasta saatavia tuloja yksityistämisestä saataviin tuloihin. Selvitystilaskenaariossa Oltchimin omaisuuserien arvoksi arvioitiin 692 055 000 Romanian leuta (152,2 miljoonaa euroa), joista pantattuja varoja oli 264 119 000 Romanian leuta ja panttaamattomia varoja 427 936 000 Romanian leuta (14). |
| --- | --- |

(19)

Komissio päätyi tähän näkemykseen analysoituaan kriittisesti raportteja, joita riippumattomat konsultit laativat (13) ja Romanian viranomaiset toimittivat menettelyn aikana. Näissä raporteissa verrattiin Oltchimin selvitystilasta saatavia tuloja yksityistämisestä saataviin tuloihin. Selvitystilaskenaariossa Oltchimin omaisuuserien arvoksi arvioitiin 692 055 000 Romanian leuta (152,2 miljoonaa euroa), joista pantattuja varoja oli 264 119 000 Romanian leuta ja panttaamattomia varoja 427 936 000 Romanian leuta (14).

13

14

| (20) | Vuoden 2011 Raiffeisenin raportin mukaan AAAS olisi saanut selvitystilaskenaariossa noin 105,4 miljoonaa Romanian leuta (noin 23 miljoonaa euroa), joka on 12 prosenttia sen kokonaissaatavasta. |
| --- | --- |

(20)

Vuoden 2011 Raiffeisenin raportin mukaan AAAS olisi saanut selvitystilaskenaariossa noin 105,4 miljoonaa Romanian leuta (noin 23 miljoonaa euroa), joka on 12 prosenttia sen kokonaissaatavasta.

| (21) | Tätä määrää verrattiin AAASin saatavan arvoon skenaariossa, jossa velka muunnetaan ja yritys yksityistetään. Tässä skenaariossa Oltchimin markkina-arvon arvioitiin olevan 28–97 miljoonaa euroa sen mukaan, mitä menetelmää yritysarvon arvioinnissa käytettiin. Sen jälkeen, kun velka olisi muunnettu osakkeiksi ja Oltchim yksityistetty, AAAS saisi 22,9–79,5 miljoonaa euroa (15). |
| --- | --- |

(21)

Tätä määrää verrattiin AAASin saatavan arvoon skenaariossa, jossa velka muunnetaan ja yritys yksityistetään. Tässä skenaariossa Oltchimin markkina-arvon arvioitiin olevan 28–97 miljoonaa euroa sen mukaan, mitä menetelmää yritysarvon arvioinnissa käytettiin. Sen jälkeen, kun velka olisi muunnettu osakkeiksi ja Oltchim yksityistetty, AAAS saisi 22,9–79,5 miljoonaa euroa (15).

15

| (22) | Tämän vertailun perusteella komissio päätteli seuraavaa: ”jos yritys yksityistetään kokonaisuudessaan pian velan muuntamisen jälkeen, ilmoitettu toimenpide (velan muuntaminen ja sen jälkeinen täydellinen yksityistäminen) ei anna etua Oltchimille, koska toimenpiteen ansiosta julkinen velkoja AVAS [AAAS] pystyy saamaan takaisin enemmän kuin jos se päättäisi asettaa yrityksen selvitystilaan. Tältä osin komissio panee merkille Romanian viranomaisten antaman sitoumuksen yksityistää yritys kokonaisuudessaan 31 päivään toukokuuta 2012 mennessä” (16). |
| --- | --- |

(22)

Tämän vertailun perusteella komissio päätteli seuraavaa: ”jos yritys yksityistetään kokonaisuudessaan pian velan muuntamisen jälkeen, ilmoitettu toimenpide (velan muuntaminen ja sen jälkeinen täydellinen yksityistäminen) ei anna etua Oltchimille, koska toimenpiteen ansiosta julkinen velkoja AVAS [AAAS] pystyy saamaan takaisin enemmän kuin jos se päättäisi asettaa yrityksen selvitystilaan. Tältä osin komissio panee merkille Romanian viranomaisten antaman sitoumuksen yksityistää yritys kokonaisuudessaan 31 päivään toukokuuta 2012 mennessä” (16).

16

| (23) | Oltchim ei kuitenkaan toteuttanut vuoden 2012 komission päätöksessä hyväksyttyä AAASin velan muuntamista osakkeiksi. Tuotanto oli juuri keskeytetty elokuussa 2012 sen jälkeen, kun Oltchimin pääasiallinen sähköntoimittaja Electrica SA (jäljempänä ’Electrica’) oli kieltäytynyt tarjoamasta palveluitaan saamatta niistä maksua. |
| --- | --- |

(23)

Oltchim ei kuitenkaan toteuttanut vuoden 2012 komission päätöksessä hyväksyttyä AAASin velan muuntamista osakkeiksi. Tuotanto oli juuri keskeytetty elokuussa 2012 sen jälkeen, kun Oltchimin pääasiallinen sähköntoimittaja Electrica SA (jäljempänä ’Electrica’) oli kieltäytynyt tarjoamasta palveluitaan saamatta niistä maksua.

| (24) | Heti sen jälkeen, kun Oltchimin toiminta oli keskeytynyt, Romanian viranomaiset alkoivat antaa julkisuuteen selkeitä viestejä siitä, että he olivat valmiita tekemään kaiken mahdollisen Oltchimin pelastamiseksi. Vain muutama päivä ennen yksityistämisajankohtaa Romanian silloinen talousministeri totesi, että Oltchimin tuotanto aloitettaisiin uudelleen 2–4 viikon kuluessa. Hänen kerrottiin sanoneen, että hän oli ”keskustellut yhtiön johdon kanssa” ja että ”johdolla on suunnitelma laitosten käynnistämiseksi uudelleen” (17). |
| --- | --- |

(24)

Heti sen jälkeen, kun Oltchimin toiminta oli keskeytynyt, Romanian viranomaiset alkoivat antaa julkisuuteen selkeitä viestejä siitä, että he olivat valmiita tekemään kaiken mahdollisen Oltchimin pelastamiseksi. Vain muutama päivä ennen yksityistämisajankohtaa Romanian silloinen talousministeri totesi, että Oltchimin tuotanto aloitettaisiin uudelleen 2–4 viikon kuluessa. Hänen kerrottiin sanoneen, että hän oli ”keskustellut yhtiön johdon kanssa” ja että ”johdolla on suunnitelma laitosten käynnistämiseksi uudelleen” (17).

17

| (25) | Yksityistämisprosessi epäonnistui 22 päivänä syyskuuta 2012, jolloin kansallisissa tuomioistuimissa oli vielä käsiteltävänä muutamia yksityistämisprosessiin liittyviä asioita (18). |
| --- | --- |

(25)

Yksityistämisprosessi epäonnistui 22 päivänä syyskuuta 2012, jolloin kansallisissa tuomioistuimissa oli vielä käsiteltävänä muutamia yksityistämisprosessiin liittyviä asioita (18).

18

2.2.3   Oltchimin tilanne yksityistämisen epäonnistuttua 22 päivänä syyskuuta 2012

Oltchimin tilanne yksityistämisen epäonnistuttua 22 päivänä syyskuuta 2012

| (26) | Yksityistämisen epäonnistumisen jälkeen Oltchimin taloudellinen tilanne heikkeni entisestään. Heti yksityistämisen epäonnistumisen jälkeen Romanian viranomaiset totesivat jälleen olevansa valmiita tekemään tarvittavan Oltchimin pelastamiseksi (19). |
| --- | --- |

(26)

Yksityistämisen epäonnistumisen jälkeen Oltchimin taloudellinen tilanne heikkeni entisestään. Heti yksityistämisen epäonnistumisen jälkeen Romanian viranomaiset totesivat jälleen olevansa valmiita tekemään tarvittavan Oltchimin pelastamiseksi (19).

19

| (27) | Lokakuun 1 päivänä 2012 Oltchimin toimintaa varten laadittiin uusi strategia, johon kuului pelastamistukena annettavaa rahoitustukea. Tuolloin ilmestyneessä lehtiartikkelissa Romanian silloinen pääministeri selitti, että yksityistämismenettely oli epäonnistunut, ja lisäsi, että ”meidän on nyt selostettava, millaisella varasuunnitelmalla toimintaa jatketaan, työpaikat pelastetaan ja uusi yksityistämismenettely valmistellaan hyvin toisenlaisissa, merkittävästi parantuneissa olosuhteissa” (20). Pääministeri jatkoi ilmoittamalla, että eri velkojien kanssa tultaisiin tekemään sopimus yrityksen pelastamisesta: ”Suunnitelma Oltchimin toiminnan aloittamisesta uudelleen esitellään torstaina, ja siinä esitetään, miten Vâlcean laitoksella seuraavaksi edetään [- -] talous-, kauppa- ja yritysympäristöministeri [- -] ja valtiovarainministeri aloittavat viralliset neuvottelut kaikkien päävelkojien kanssa: Oltchimin päävelkojia ovat AVAS, Electrica ja kolme pankkia eli BCR, Banca Transilvania ja CEC. Esittelemme yhdessä velkojien kanssa torstaina suunnitelman Oltchimin toiminnan käynnistämiseksi uudelleen. Siinä määrätään selkeästi tarvittavista toimenpiteistä, jotka Oltchimin uuden johdon on toteutettava tuotannon uudelleenaloituksen rahoittamiseksi, toiminnan kestosta, maksamatta olevien palkkojen maksamisesta ja todennäköisimmin vuoden 2013 aikana toteutettavan yksityistämisen valmistelemisesta toisilla ehdoilla kuin tähän saakka.” (21) |
| --- | --- |

(27)

Lokakuun 1 päivänä 2012 Oltchimin toimintaa varten laadittiin uusi strategia, johon kuului pelastamistukena annettavaa rahoitustukea. Tuolloin ilmestyneessä lehtiartikkelissa Romanian silloinen pääministeri selitti, että yksityistämismenettely oli epäonnistunut, ja lisäsi, että ”meidän on nyt selostettava, millaisella varasuunnitelmalla toimintaa jatketaan, työpaikat pelastetaan ja uusi yksityistämismenettely valmistellaan hyvin toisenlaisissa, merkittävästi parantuneissa olosuhteissa” (20). Pääministeri jatkoi ilmoittamalla, että eri velkojien kanssa tultaisiin tekemään sopimus yrityksen pelastamisesta: ”Suunnitelma Oltchimin toiminnan aloittamisesta uudelleen esitellään torstaina, ja siinä esitetään, miten Vâlcean laitoksella seuraavaksi edetään [- -] talous-, kauppa- ja yritysympäristöministeri [- -] ja valtiovarainministeri aloittavat viralliset neuvottelut kaikkien päävelkojien kanssa: Oltchimin päävelkojia ovat AVAS, Electrica ja kolme pankkia eli BCR, Banca Transilvania ja CEC. Esittelemme yhdessä velkojien kanssa torstaina suunnitelman Oltchimin toiminnan käynnistämiseksi uudelleen. Siinä määrätään selkeästi tarvittavista toimenpiteistä, jotka Oltchimin uuden johdon on toteutettava tuotannon uudelleenaloituksen rahoittamiseksi, toiminnan kestosta, maksamatta olevien palkkojen maksamisesta ja todennäköisimmin vuoden 2013 aikana toteutettavan yksityistämisen valmistelemisesta toisilla ehdoilla kuin tähän saakka.” (21)

20

21

| (28) | Talousministeriön valtiosihteeri ilmoitti 17 päivänä lokakuuta 2012 lehdistölle, että osissa Oltchimia toiminta aloitettaisiin uudelleen lähipäivinä ja että hallitus aikoi myöntää Oltchimille 20 miljoonan euron pelastamistuen (22). |
| --- | --- |

(28)

Talousministeriön valtiosihteeri ilmoitti 17 päivänä lokakuuta 2012 lehdistölle, että osissa Oltchimia toiminta aloitettaisiin uudelleen lähipäivinä ja että hallitus aikoi myöntää Oltchimille 20 miljoonan euron pelastamistuen (22).

22

| (29) | Oltchim onnistui aloittamaan tuotantonsa uudelleen 24 päivänä lokakuuta 2012 sen ansiosta, että kaksi julkista tavarantoimittajaa (CET Govora ja kansallinen suolayhtiö Salrom) myöntyi muuttamaan Oltchimiin sovellettavia kaupankäynnin ehtoja (23):






  — | CET Govora allekirjoitti Oltchimin kanssa uuden sähkösopimuksen 15 päivänä syyskuuta 2012 ja suostui sitten kasvattamaan sähköntoimituksia (alun perin 25 päivästä lokakuuta 2012, myöhemmin 12 päivästä marraskuuta 2012) ja jatkamaan toimituksia edelleen 1 päivästä tammikuuta 2013. Näyttää siltä, että nämä muutokset Oltchimin sopimussuhteessa on toteutettu panemalla täytäntöön useita Vâlcean lääninvaltuuston päätöksiä (24), joilla on pyritty varmistamaan Oltchimin sähkönsaanti. |
| --- | --- | --- |

(29)

Oltchim onnistui aloittamaan tuotantonsa uudelleen 24 päivänä lokakuuta 2012 sen ansiosta, että kaksi julkista tavarantoimittajaa (CET Govora ja kansallinen suolayhtiö Salrom) myöntyi muuttamaan Oltchimiin sovellettavia kaupankäynnin ehtoja (23):

23

—

CET Govora allekirjoitti Oltchimin kanssa uuden sähkösopimuksen 15 päivänä syyskuuta 2012 ja suostui sitten kasvattamaan sähköntoimituksia (alun perin 25 päivästä lokakuuta 2012, myöhemmin 12 päivästä marraskuuta 2012) ja jatkamaan toimituksia edelleen 1 päivästä tammikuuta 2013. Näyttää siltä, että nämä muutokset Oltchimin sopimussuhteessa on toteutettu panemalla täytäntöön useita Vâlcean lääninvaltuuston päätöksiä (24), joilla on pyritty varmistamaan Oltchimin sähkönsaanti.

24

| — | Kansallinen suolayhtiö Salrom (jäljempänä ’Salrom’) suostui siihen, että maksut sen toimituksista lykkääntyvät. |
| --- | --- |

—

Kansallinen suolayhtiö Salrom (jäljempänä ’Salrom’) suostui siihen, että maksut sen toimituksista lykkääntyvät.

| (30) | Talousministeri antoi 15 päivänä marraskuuta 2012 lehdistölle lausuntoja hallituksen sitoutumisesta pitämään Oltchim toiminnassa: ”Ajatus maksukyvyttömyydestä ei ole ajankohtainen, kunhan pääsemme sopimukseen päävelkojien kanssa. Siksi olemme tehneet Oltchimin suurten velkojien kanssa tervehdyttämissopimuksen yrityksen hallitusta rakenneuudistuksesta. Tällä pyrimme välttämään ajautumisen tilanteeseen, jossa suuret velkojat – pankit, yksityiset velkojat, kaupan alan toimijat, raaka-aineiden toimittajat – vaatisivat Oltchimin toteamista maksukyvyttömäksi. Tämän sopimuksen tarkoituksena on voida aloittaa Oltchimin toiminta uudelleen, pelastaa yritys ja uudistaa sen rakenne hallitusti yhteisymmärryksessä velkojien kanssa.” (25) |
| --- | --- |

(30)

Talousministeri antoi 15 päivänä marraskuuta 2012 lehdistölle lausuntoja hallituksen sitoutumisesta pitämään Oltchim toiminnassa: ”Ajatus maksukyvyttömyydestä ei ole ajankohtainen, kunhan pääsemme sopimukseen päävelkojien kanssa. Siksi olemme tehneet Oltchimin suurten velkojien kanssa tervehdyttämissopimuksen yrityksen hallitusta rakenneuudistuksesta. Tällä pyrimme välttämään ajautumisen tilanteeseen, jossa suuret velkojat – pankit, yksityiset velkojat, kaupan alan toimijat, raaka-aineiden toimittajat – vaatisivat Oltchimin toteamista maksukyvyttömäksi. Tämän sopimuksen tarkoituksena on voida aloittaa Oltchimin toiminta uudelleen, pelastaa yritys ja uudistaa sen rakenne hallitusti yhteisymmärryksessä velkojien kanssa.” (25)

25

| (31) | Valtiovarainministeriö, talousministeriö, liikenne- ja infrastruktuuriministeriö, AAAS ja OPSPI (26) ja Oltchimin velkojat eli tietyt yksityiset ja valtion omistamat pankit sekä valtion omistamat yritykset, kuten Electrica, Salrom ja CFR Marfă SA, allekirjoittivat 23 päivänä marraskuuta 2012 yhteistyöpöytäkirjan. Yhteistyöpöytäkirjan osapuolet sopivat, että talousministeriö ja OPSPI rekisteröisivät velattoman ja yksinomaan valtion pääomaa sisältävän erillisyhtiön (special purpose vehicle, SPV) (Oltchim SPV) viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2013, jotta pankit voisivat turvallisesti tarjota tarvittavaa rahoitustukea Oltchimin tuotannon jatkamiseen. Tätä varten hallitus antoi kiireellisenä annetulla hallituksen asetuksella nro 59/2012 talousministeriölle tehtäväksi aloittaa oikeusmenettelyt erillisyhtiön perustamiseksi. |
| --- | --- |

(31)

Valtiovarainministeriö, talousministeriö, liikenne- ja infrastruktuuriministeriö, AAAS ja OPSPI (26) ja Oltchimin velkojat eli tietyt yksityiset ja valtion omistamat pankit sekä valtion omistamat yritykset, kuten Electrica, Salrom ja CFR Marfă SA, allekirjoittivat 23 päivänä marraskuuta 2012 yhteistyöpöytäkirjan. Yhteistyöpöytäkirjan osapuolet sopivat, että talousministeriö ja OPSPI rekisteröisivät velattoman ja yksinomaan valtion pääomaa sisältävän erillisyhtiön (special purpose vehicle, SPV) (Oltchim SPV) viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2013, jotta pankit voisivat turvallisesti tarjota tarvittavaa rahoitustukea Oltchimin tuotannon jatkamiseen. Tätä varten hallitus antoi kiireellisenä annetulla hallituksen asetuksella nro 59/2012 talousministeriölle tehtäväksi aloittaa oikeusmenettelyt erillisyhtiön perustamiseksi.

26

| (32) | Vaikka yhteistyöpöytäkirja ja sen tavoitteet pidettiin voimassa, talousministeriö kuitenkin luopui tilapäisesti suunnitelmista perustaa lyhyellä aikavälillä erillisyhtiö Oltchim SPV. Sen sijaan Oltchim pyysi itse päästä maksukyvyttömyysmenettelyyn, jota säädellään lailla nro 85/2006 (jäljempänä ’maksukyvyttömyyslaki’), 30 päivänä tammikuuta 2013. |
| --- | --- |

(32)

Vaikka yhteistyöpöytäkirja ja sen tavoitteet pidettiin voimassa, talousministeriö kuitenkin luopui tilapäisesti suunnitelmista perustaa lyhyellä aikavälillä erillisyhtiö Oltchim SPV. Sen sijaan Oltchim pyysi itse päästä maksukyvyttömyysmenettelyyn, jota säädellään lailla nro 85/2006 (jäljempänä ’maksukyvyttömyyslaki’), 30 päivänä tammikuuta 2013.

2.2.4   Oltchimin 30 päivänä tammikuuta 2013 alkanut maksukyvyttömyysmenettely

Oltchimin 30 päivänä tammikuuta 2013 alkanut maksukyvyttömyysmenettely

2.2.4.1   Oikeudellinen kehys: Romanian maksukyvyttömyyslaki

Oikeudellinen kehys: Romanian maksukyvyttömyyslaki

| (33) | Maksukyvyttömyyslaissa määritellään kollektiivinen menettely maksukyvyttömän velallisen velkojen kattamiseksi. |
| --- | --- |

(33)

Maksukyvyttömyyslaissa määritellään kollektiivinen menettely maksukyvyttömän velallisen velkojen kattamiseksi.

| (34) | Kun yrityksen kollektiivinen maksukyvyttömyysmenettely alkaa, valta päättää asianomaisen yrityksen hallintotoimista siirtyy osakkeenomistajilta erityiselle pesän hallinnoijalle, jonka tulisi toimia yrityksen parhaan edun mukaisesti (27). Kun hallinnointivaltuudet on peruutettu, yritystä edustaa ja johtaa tuomioistuimen nimittämä pesänhoitaja tai pesänselvittäjä sen mukaan, mikä vaihtoehto valitaan. Erityisen pesän hallinnoijan tehtäväksi jää tämän jälkeen osakkeenomistajien parhaiden etujen edustaminen. |
| --- | --- |

(34)

Kun yrityksen kollektiivinen maksukyvyttömyysmenettely alkaa, valta päättää asianomaisen yrityksen hallintotoimista siirtyy osakkeenomistajilta erityiselle pesän hallinnoijalle, jonka tulisi toimia yrityksen parhaan edun mukaisesti (27). Kun hallinnointivaltuudet on peruutettu, yritystä edustaa ja johtaa tuomioistuimen nimittämä pesänhoitaja tai pesänselvittäjä sen mukaan, mikä vaihtoehto valitaan. Erityisen pesän hallinnoijan tehtäväksi jää tämän jälkeen osakkeenomistajien parhaiden etujen edustaminen.

27

| (35) | Yrityksen yhtiökokous nimittää erityisen pesänhoitajan, jonka tulee olla tuomioistuimen hyväksymä (niin sanotusti tuomioistuimen nimittämä pesänhoitaja). Tuomioistuimen nimittämän pesänhoitajan taikka pesänselvittäjän on laadittava ja toimitettava raportti velallisen maksukyvyttömyyteen johtaneista syistä ja olosuhteista erityistuomarille (judecâtor sindic, tuomari, jolla on erityisvaltuudet toimia konkurssi- ja maksukyvyttömyysmenettelyissä) asianomaisen erityistuomarin asettamassa määräajassa (28). Raportissa on mainittava, onko velallisen toiminnan tervehdyttämiseen mitään mahdollisuutta tai onko olemassa syitä, joiden takia tervehdyttäminen ei ole mahdollinen. Viimeksi mainitussa tapauksessa tuomioistuimen nimittämän pesänhoitajan tulisi ehdottaa konkurssimenettelyn aloittamista. Jos tuomioistuimen nimittämä pesänhoitaja katsoo, että velallisen toiminta olisi mahdollista elvyttää oikeudellisessa uudelleenjärjestelyssä laadittavalla tervehdyttämissuunnitelmalla (jäljempänä ’tervehdyttämissuunnitelma’ tai ’suunnitelma’), sen on nimettävä tervehdyttämissuunnitelman laatija (velallinen tai tuomioistuimen nimittämä pesänhoitaja yksin tai yhdessä yhden tai useamman velallisen kanssa). |
| --- | --- |

(35)

Yrityksen yhtiökokous nimittää erityisen pesänhoitajan, jonka tulee olla tuomioistuimen hyväksymä (niin sanotusti tuomioistuimen nimittämä pesänhoitaja). Tuomioistuimen nimittämän pesänhoitajan taikka pesänselvittäjän on laadittava ja toimitettava raportti velallisen maksukyvyttömyyteen johtaneista syistä ja olosuhteista erityistuomarille (judecâtor sindic, tuomari, jolla on erityisvaltuudet toimia konkurssi- ja maksukyvyttömyysmenettelyissä) asianomaisen erityistuomarin asettamassa määräajassa (28). Raportissa on mainittava, onko velallisen toiminnan tervehdyttämiseen mitään mahdollisuutta tai onko olemassa syitä, joiden takia tervehdyttäminen ei ole mahdollinen. Viimeksi mainitussa tapauksessa tuomioistuimen nimittämän pesänhoitajan tulisi ehdottaa konkurssimenettelyn aloittamista. Jos tuomioistuimen nimittämä pesänhoitaja katsoo, että velallisen toiminta olisi mahdollista elvyttää oikeudellisessa uudelleenjärjestelyssä laadittavalla tervehdyttämissuunnitelmalla (jäljempänä ’tervehdyttämissuunnitelma’ tai ’suunnitelma’), sen on nimettävä tervehdyttämissuunnitelman laatija (velallinen tai tuomioistuimen nimittämä pesänhoitaja yksin tai yhdessä yhden tai useamman velallisen kanssa).

28

| (36) | Menettelyn aloittamisen jälkeen velkojien kaikki saatavat jäädytetään eikä uusia voida synnyttää (29). Kaikilla palveluntarjoajilla (sähkö, kaasu, vesi, puhelinyhteydet) ei ole oikeutta muuttaa, kieltäytyä tarjoamasta tai keskeyttää tilapäisesti velalliselle tarjottavaa palvelua, mikäli viimeksi mainittu on luonteeltaan pakkokuluttaja (30). |
| --- | --- |

(36)

Menettelyn aloittamisen jälkeen velkojien kaikki saatavat jäädytetään eikä uusia voida synnyttää (29). Kaikilla palveluntarjoajilla (sähkö, kaasu, vesi, puhelinyhteydet) ei ole oikeutta muuttaa, kieltäytyä tarjoamasta tai keskeyttää tilapäisesti velalliselle tarjottavaa palvelua, mikäli viimeksi mainittu on luonteeltaan pakkokuluttaja (30).

29

30

| (37) | Tuomioistuimen nimittämä pesänhoitaja ilmoittaa velkojille, että niiden on esitettävä korvausvaatimus velalliselta perittävistä saatavista oikeudellisessa määräajassa, joka on vahvistettu erityistuomarin päätöksellä maksukyvyttömyysmenettelyn alussa. Tämän perusteella tuomioistuimen nimittämä pesänhoitaja laatii niin sanotun alustavan velkojaluettelon. Tällaiseen luetteloon sisällytettävät velkojat jakautuvat kahteen pääluokkaan, vakuusvelkojiin (velkojat, joiden saatavat ovat yhteisöillä, joilla on vakuuksia velallisen omaisuuteen kuuluvista tavaroista, riippumatta siitä, onko kyseessä päävelallinen vai kolmas osapuoli, joka toimii takaajana henkilöille, joilla on vakuuksia) ja vakuudettomiin velkojiin (velkojat, joiden saatavia ei ole turvattu minkäänlaisilla takauksilla velallisen omaisuudesta). Muita luetteloon sisällytettäviä saatavien luokkia ovat palkat ja talousarviovelkojat. |
| --- | --- |

(37)

Tuomioistuimen nimittämä pesänhoitaja ilmoittaa velkojille, että niiden on esitettävä korvausvaatimus velalliselta perittävistä saatavista oikeudellisessa määräajassa, joka on vahvistettu erityistuomarin päätöksellä maksukyvyttömyysmenettelyn alussa. Tämän perusteella tuomioistuimen nimittämä pesänhoitaja laatii niin sanotun alustavan velkojaluettelon. Tällaiseen luetteloon sisällytettävät velkojat jakautuvat kahteen pääluokkaan, vakuusvelkojiin (velkojat, joiden saatavat ovat yhteisöillä, joilla on vakuuksia velallisen omaisuuteen kuuluvista tavaroista, riippumatta siitä, onko kyseessä päävelallinen vai kolmas osapuoli, joka toimii takaajana henkilöille, joilla on vakuuksia) ja vakuudettomiin velkojiin (velkojat, joiden saatavia ei ole turvattu minkäänlaisilla takauksilla velallisen omaisuudesta). Muita luetteloon sisällytettäviä saatavien luokkia ovat palkat ja talousarviovelkojat.

| (38) | Velallisella, velkojilla ja kaikilla muilla asianomaisilla osapuolilla on oikeus valittaa erityistuomarille alustavasta velkojaluettelosta (31). Sen jälkeen, kun kaikki valitukset on ratkaistu, tuomioistuimen nimittämä pesänhoitaja laatii lopullisen velkojaluettelon, jossa esitetään kunkin saatavan määrä, etuoikeusasema ja asema (vakuudellinen tai vakuudeton), ja lähettää luettelon tuomioistuimen hyväksyttäväksi. Kun kaikki valitukset on ratkaistu, luettelosta tulee lopullinen. |
| --- | --- |

(38)

Velallisella, velkojilla ja kaikilla muilla asianomaisilla osapuolilla on oikeus valittaa erityistuomarille alustavasta velkojaluettelosta (31). Sen jälkeen, kun kaikki valitukset on ratkaistu, tuomioistuimen nimittämä pesänhoitaja laatii lopullisen velkojaluettelon, jossa esitetään kunkin saatavan määrä, etuoikeusasema ja asema (vakuudellinen tai vakuudeton), ja lähettää luettelon tuomioistuimen hyväksyttäväksi. Kun kaikki valitukset on ratkaistu, luettelosta tulee lopullinen.

31

| (39) | Maksukyvyttömyyslaissa säädetään kahdesta vaihtoehtoisesta menettelystä:






  a) | oikeudellisessa uudelleenjärjestelyssä (maksukyvyttömyyslain 94–105 §, joissa sovelletaan yleistä menettelyä koskevia sääntöjä) pyritään elvyttämään velallisen toiminta, jotta saatavat voidaan maksaa saatavien maksusuunnitelman mukaisesti, ja |
| --- | --- | --- |

(39)

Maksukyvyttömyyslaissa säädetään kahdesta vaihtoehtoisesta menettelystä:

a)

oikeudellisessa uudelleenjärjestelyssä (maksukyvyttömyyslain 94–105 §, joissa sovelletaan yleistä menettelyä koskevia sääntöjä) pyritään elvyttämään velallisen toiminta, jotta saatavat voidaan maksaa saatavien maksusuunnitelman mukaisesti, ja

oikeudellisessa uudelleenjärjestelyssä

| b) | konkurssimenettelyssä (maksukyvyttömyyslain 107–129 §, joissa sovelletaan yksinkertaistettua menettelyä koskevia sääntöjä) velallisen toiminta rajoitetaan yksinomaan selvitystilan kannalta välttämättömiin toimenpiteisiin, jotta velat saadaan maksettua myymällä yrityksen omaisuus ja perimällä saatavat. |
| --- | --- |

b)

konkurssimenettelyssä (maksukyvyttömyyslain 107–129 §, joissa sovelletaan yksinkertaistettua menettelyä koskevia sääntöjä) velallisen toiminta rajoitetaan yksinomaan selvitystilan kannalta välttämättömiin toimenpiteisiin, jotta velat saadaan maksettua myymällä yrityksen omaisuus ja perimällä saatavat.

konkurssimenettelyssä

| (40) | Oikeudellinen uudelleenjärjestely on menettely, jota sovelletaan velalliseen, jotta tämä voi maksaa velkansa toimintansa tervehdyttämisen jälkeen maksusuunnitelman mukaisesti. Tähän menettelyyn kuuluu tervehdyttämissuunnitelman laatiminen, hyväksyminen, toteuttaminen ja seuraaminen. Suunnitelmassa määrätään yhdessä tai erikseen seuraavista näkökohdista: a) velallisen toiminta- ja/tai taloudellisen rakenteen uudistaminen; b) yrityksen rakenteen uudistaminen muuttamalla osakepääomarakennetta; tai c) toiminnan rajaaminen likvidoimalla tiettyjä omaisuuseriä. |
| --- | --- |

(40)

Oikeudellinen uudelleenjärjestely on menettely, jota sovelletaan velalliseen, jotta tämä voi maksaa velkansa toimintansa tervehdyttämisen jälkeen maksusuunnitelman mukaisesti. Tähän menettelyyn kuuluu tervehdyttämissuunnitelman laatiminen, hyväksyminen, toteuttaminen ja seuraaminen. Suunnitelmassa määrätään yhdessä tai erikseen seuraavista näkökohdista: a) velallisen toiminta- ja/tai taloudellisen rakenteen uudistaminen; b) yrityksen rakenteen uudistaminen muuttamalla osakepääomarakennetta; tai c) toiminnan rajaaminen likvidoimalla tiettyjä omaisuuseriä.

| (41) | Tuomioistuimen nimittämä pesänhoitaja laatii tervehdyttämissuunnitelman yhdessä velkojaluettelon kanssa ja toimittaa suunnitelman tuomioistuimen hyväksyttäväksi. Velkojien on myös neuvoteltava suunnitelmasta ja hyväksyttävä se. Maksukyvyttömyyslaissa säädetään seuraavista erillisistä saatavien luokista, joissa velkojat äänestävät erikseen: a) vakuudelliset saatavat, b) palkkasaatavat, c) talousarviosaatavat, d) 96 §:n 1 momentissa tarkoitetut vakuudettomat saatavat eli niin sanotut välttämättömät tavarantoimittajat, e) muut vakuudettomat saatavat (32). |
| --- | --- |

(41)

Tuomioistuimen nimittämä pesänhoitaja laatii tervehdyttämissuunnitelman yhdessä velkojaluettelon kanssa ja toimittaa suunnitelman tuomioistuimen hyväksyttäväksi. Velkojien on myös neuvoteltava suunnitelmasta ja hyväksyttävä se. Maksukyvyttömyyslaissa säädetään seuraavista erillisistä saatavien luokista, joissa velkojat äänestävät erikseen: a) vakuudelliset saatavat, b) palkkasaatavat, c) talousarviosaatavat, d) 96 §:n 1 momentissa tarkoitetut vakuudettomat saatavat eli niin sanotut välttämättömät tavarantoimittajat, e) muut vakuudettomat saatavat (32).

32

| (42) | Maksukyvyttömyyslain 100 ja 101 §:n mukaan:






  a) | Suunnitelma katsotaan hyväksytyksi, jos velkojaluokkien ehdoton enemmistö äänestää suunnitelman hyväksymisen puolesta, edellyttäen, että ainakin yksi huonossa asemassa olevien velkojien luokka (33) hyväksyy suunnitelman. |
| --- | --- | --- |

(42)

Maksukyvyttömyyslain 100 ja 101 §:n mukaan:

a)

Suunnitelma katsotaan hyväksytyksi, jos velkojaluokkien ehdoton enemmistö äänestää suunnitelman hyväksymisen puolesta, edellyttäen, että ainakin yksi huonossa asemassa olevien velkojien luokka (33) hyväksyy suunnitelman.

33

| b) | Velkojaluokan katsotaan hyväksyneen suunnitelman, jos asianomaisessa luokassa suunnitelman hyväksyneet velkojat edustavat ehdotonta enemmistöä luokkaan kuuluvien saatavien arvosta. |
| --- | --- |

b)

Velkojaluokan katsotaan hyväksyneen suunnitelman, jos asianomaisessa luokassa suunnitelman hyväksyneet velkojat edustavat ehdotonta enemmistöä luokkaan kuuluvien saatavien arvosta.

| c) | Kuhunkin saatavaan liittyy äänioikeus, jota saatavan velkoja käyttää siinä saatavien luokassa, johon asianomainen saatava kuuluu. |
| --- | --- |

c)

Kuhunkin saatavaan liittyy äänioikeus, jota saatavan velkoja käyttää siinä saatavien luokassa, johon asianomainen saatava kuuluu.

| d) | Kaikkia huonossa asemassa olevien velkojien luokkia, joissa suunnitelma hylätään, kohdellaan suunnitelmassa oikeudenmukaisesti ja tasapuolisesti. |
| --- | --- |

d)

Kaikkia huonossa asemassa olevien velkojien luokkia, joissa suunnitelma hylätään, kohdellaan suunnitelmassa oikeudenmukaisesti ja tasapuolisesti.

| (43) | Maksukyvyttömyyslain 3 §:n 21 kohdan mukaisesti ilmauksella ”huonossa asemassa olevien velkojien luokka” tarkoitetaan saatavien luokkaa, jonka osaksi tervehdyttämissuunnitelmassa määrätään vähintään yksi seuraavista muutoksista:






  a) | saatavan määrän pienentäminen; |
| --- | --- | --- |

(43)

Maksukyvyttömyyslain 3 §:n 21 kohdan mukaisesti ilmauksella ”huonossa asemassa olevien velkojien luokka” tarkoitetaan saatavien luokkaa, jonka osaksi tervehdyttämissuunnitelmassa määrätään vähintään yksi seuraavista muutoksista:

a)

saatavan määrän pienentäminen;

| b) | vakuuksien tai muiden näkökohtien heikentäminen, kuten maksuaikataulun muuttaminen velkojalle epäedullisella tavalla; |
| --- | --- |

b)

vakuuksien tai muiden näkökohtien heikentäminen, kuten maksuaikataulun muuttaminen velkojalle epäedullisella tavalla;

| c) | kun arvo päivitetään Romanian valtionpankin viitekorolla (ellei kyseistä saatavaa koskevassa sopimuksessa tai erityislaeissa muuta määrätä), se on pienempi kuin konsolidoituun saatavien luetteloon kirjattu arvo. |
| --- | --- |

c)

kun arvo päivitetään Romanian valtionpankin viitekorolla (ellei kyseistä saatavaa koskevassa sopimuksessa tai erityislaeissa muuta määrätä), se on pienempi kuin konsolidoituun saatavien luetteloon kirjattu arvo.

| (44) | Kun suunnitelman vahvistava päätös tulee voimaan, velallisen toiminta tervehdytetään suunnitelman mukaisesti ja velkojien ja muiden asianomaisten osapuolten saatavia ja oikeuksia muutetaan suunnitelmassa määrätyllä tavalla. Jos minkäänlaista suunnitelmaa ei vahvisteta, erityistuomari määrää konkurssimenettelyn välittömästä aloittamisesta. |
| --- | --- |

(44)

Kun suunnitelman vahvistava päätös tulee voimaan, velallisen toiminta tervehdytetään suunnitelman mukaisesti ja velkojien ja muiden asianomaisten osapuolten saatavia ja oikeuksia muutetaan suunnitelmassa määrätyllä tavalla. Jos minkäänlaista suunnitelmaa ei vahvisteta, erityistuomari määrää konkurssimenettelyn välittömästä aloittamisesta.

| (45) | Konkurssimenettely tarkoittaa velallisen omaisuuden likvidointia velkojen kattamiseksi ja velallisen poistamista rekisteristä. |
| --- | --- |

(45)

Konkurssimenettely tarkoittaa velallisen omaisuuden likvidointia velkojen kattamiseksi ja velallisen poistamista rekisteristä.

| (46) | Maksukyvyttömyyslain 107 §:n mukaan velallinen päätyy konkurssimenettelyyn seuraavissa tapauksissa:






  a) | omasta pyynnöstään esittämällä erityistuomarille ilmoituksen hakeutumisesta suoraan konkurssiin tai |
| --- | --- | --- |

(46)

Maksukyvyttömyyslain 107 §:n mukaan velallinen päätyy konkurssimenettelyyn seuraavissa tapauksissa:

a)

omasta pyynnöstään esittämällä erityistuomarille ilmoituksen hakeutumisesta suoraan konkurssiin tai

| b) | silloin, jos velallinen on alun perin ilmoittanut aikovansa ryhtyä toiminnan tervehdyttämiseen mutta ei ole ehdottanut tervehdyttämissuunnitelmaa tai jos ehdotettua suunnitelmaa ei ole hyväksytty ja vahvistettu. |
| --- | --- |

b)

silloin, jos velallinen on alun perin ilmoittanut aikovansa ryhtyä toiminnan tervehdyttämiseen mutta ei ole ehdottanut tervehdyttämissuunnitelmaa tai jos ehdotettua suunnitelmaa ei ole hyväksytty ja vahvistettu.

| (47) | Konkurssimenettelyssä myytävät omaisuuserät jakautuvat kahteen luokkaan (pantatut/vakuudelliset varat ja panttaamattomat/vakuudettomat varat), ja näin ollen tässä menettelyssä on kaksi tapaa jakaa myynnistä saadut rahamäärät velkojien kesken (121 §:ää sovelletaan pantattuihin varoihin ja 123 §:ää panttaamattomiin varoihin ja mahdolliseen pantattujen varojen myynnistä syntyneeseen ylijäämään). Likvidointi alkaa välittömästi sen jälkeen, kun pesänselvittäjä on saanut päätökseen velallisen omaisuuden inventoinnin. Omaisuuserät voidaan myydä yhdessä – käyttövalmiina ryhmänä – tai erikseen. Tapauksen olosuhteiden mukaan ja sikäli, kuin on mahdollista, velallisen omaisuuserien arvo määritetään yksitellen ja kokonaisuutena niin, että ne muodostavat toiminnallisen ryhmän. |
| --- | --- |

(47)

Konkurssimenettelyssä myytävät omaisuuserät jakautuvat kahteen luokkaan (pantatut/vakuudelliset varat ja panttaamattomat/vakuudettomat varat), ja näin ollen tässä menettelyssä on kaksi tapaa jakaa myynnistä saadut rahamäärät velkojien kesken (121 §:ää sovelletaan pantattuihin varoihin ja 123 §:ää panttaamattomiin varoihin ja mahdolliseen pantattujen varojen myynnistä syntyneeseen ylijäämään). Likvidointi alkaa välittömästi sen jälkeen, kun pesänselvittäjä on saanut päätökseen velallisen omaisuuden inventoinnin. Omaisuuserät voidaan myydä yhdessä – käyttövalmiina ryhmänä – tai erikseen. Tapauksen olosuhteiden mukaan ja sikäli, kuin on mahdollista, velallisen omaisuuserien arvo määritetään yksitellen ja kokonaisuutena niin, että ne muodostavat toiminnallisen ryhmän.

| (48) | Maksukyvyttömyyslain 121 §:n mukaan velallisen pantattujen varojen myynnistä saatujen varojen jaossa sovelletaan seuraavaa järjestystä: 1) verot, leimaverot ja muut tällaisten omaisuuserien myyntiin liittyvät kulut, mukaan lukien tällaisten omaisuuserien säilytyksestä ja hallinnoinnista aiheutuvat kulut sekä pesänselvittäjien palkkio; ja 2) vakuusvelkojien saatavat. |
| --- | --- |

(48)

Maksukyvyttömyyslain 121 §:n mukaan velallisen pantattujen varojen myynnistä saatujen varojen jaossa sovelletaan seuraavaa järjestystä: 1) verot, leimaverot ja muut tällaisten omaisuuserien myyntiin liittyvät kulut, mukaan lukien tällaisten omaisuuserien säilytyksestä ja hallinnoinnista aiheutuvat kulut sekä pesänselvittäjien palkkio; ja 2) vakuusvelkojien saatavat.

| (49) | Jos pantattujen varojen myynnistä saaduilla rahamäärillä vakuusvelkojien saatavia ei saada maksettua kokonaan, vakuusvelkojat ottavat erotuksen vakuudettomina saatavina. Jos varoja jää yli sen jälkeen, kun rahamäärät on maksettu vakuusvelkojille, tämä ylijäämä jaetaan vakuudettomien velkojien kesken. |
| --- | --- |

(49)

Jos pantattujen varojen myynnistä saaduilla rahamäärillä vakuusvelkojien saatavia ei saada maksettua kokonaan, vakuusvelkojat ottavat erotuksen vakuudettomina saatavina. Jos varoja jää yli sen jälkeen, kun rahamäärät on maksettu vakuusvelkojille, tämä ylijäämä jaetaan vakuudettomien velkojien kesken.

| (50) | Maksukyvyttömyyslain 123 §:n mukaan saatavat maksetaan seuraavasti: 1) verot, leimaverot ja muut menettelyyn liittyvät kulut, 2) palkkasaatavat, 3) luotot, joita luottolaitokset ovat myöntäneet menettelyn aloittamisen jälkeen, sekä saatavat, jotka ovat aiheutuneet velallisen toiminnan ylläpitämisestä menettelyn aloittamisen jälkeen (lyhytaikaiset velat), 4) talousarviosaatavat, 5–7) muut saatavat (kuten lapsenetuudet, perhelisät, pankkilainat), 8) muut vakuudettomat saatavat. |
| --- | --- |

(50)

Maksukyvyttömyyslain 123 §:n mukaan saatavat maksetaan seuraavasti: 1) verot, leimaverot ja muut menettelyyn liittyvät kulut, 2) palkkasaatavat, 3) luotot, joita luottolaitokset ovat myöntäneet menettelyn aloittamisen jälkeen, sekä saatavat, jotka ovat aiheutuneet velallisen toiminnan ylläpitämisestä menettelyn aloittamisen jälkeen (lyhytaikaiset velat), 4) talousarviosaatavat, 5–7) muut saatavat (kuten lapsenetuudet, perhelisät, pankkilainat), 8) muut vakuudettomat saatavat.

2.2.4.2   Oltchimin tervehdyttämissuunnitelman laatiminen ja hyväksyminen

Oltchimin tervehdyttämissuunnitelman laatiminen ja hyväksyminen

| (51) | Velkojien 15 päivänä huhtikuuta 2013 pidetyssä kokouksessa tekemällä päätöksellä Rominsolv S.p.r.l ja B.D.O. – Business Restructuring S.p.r.l. (jäljempänä ’R/BDO’) nimitettiin Oltchimin pesänhoitajiksi (jäljempänä ’konsortio’). Tuomioistuin vahvisti tämän nimityksen 13 päivänä toukokuuta 2013. |
| --- | --- |

(51)

Velkojien 15 päivänä huhtikuuta 2013 pidetyssä kokouksessa tekemällä päätöksellä Rominsolv S.p.r.l ja B.D.O. – Business Restructuring S.p.r.l. (jäljempänä ’R/BDO’) nimitettiin Oltchimin pesänhoitajiksi (jäljempänä ’konsortio’). Tuomioistuin vahvisti tämän nimityksen 13 päivänä toukokuuta 2013.

| (52) | Tuomioistuimen istunnossa 19 päivänä kesäkuuta 2013 Oltchim ilmoitti aikovansa hakeutua oikeudelliseen uudelleenjärjestelyyn ja maksaa saatavat tervehdyttämissuunnitelman avulla. Tämä pyyntö perustui konsortion maksukyvyttömyyslain 59 §:n 1–3 momentin mukaisesti laatimaan ”Raporttiin maksukyvyttömyyden syistä”. Raportissa maksukyvyttömyyden syistä todettiin, että oli olemassa varteenotettava mahdollisuus velallisen toiminnan tehokkaaseen tervehdyttämiseen noudattamalla tuomioistuimen valvonnassa tervehdyttämissuunnitelmaa, jonka konsortio aikoi laatia ja esittää tuomioistuimelle. |
| --- | --- |

(52)

Tuomioistuimen istunnossa 19 päivänä kesäkuuta 2013 Oltchim ilmoitti aikovansa hakeutua oikeudelliseen uudelleenjärjestelyyn ja maksaa saatavat tervehdyttämissuunnitelman avulla. Tämä pyyntö perustui konsortion maksukyvyttömyyslain 59 §:n 1–3 momentin mukaisesti laatimaan ”Raporttiin maksukyvyttömyyden syistä”. Raportissa maksukyvyttömyyden syistä todettiin, että oli olemassa varteenotettava mahdollisuus velallisen toiminnan tehokkaaseen tervehdyttämiseen noudattamalla tuomioistuimen valvonnassa tervehdyttämissuunnitelmaa, jonka konsortio aikoi laatia ja esittää tuomioistuimelle.

| (53) | Tuomioistuimen nimittämät pesänhoitajat nimittivät 3 päivänä kesäkuuta 2013 Winterhill S.r.l.:n arvioimaan Oltchimin varojen markkina-arvon ja likvidaatioarvon (jäljempänä ’Winterhillin raportti’), sillä tämä oli välttämätöntä maksusuunnitelman laatimiseksi. |
| --- | --- |

(53)

Tuomioistuimen nimittämät pesänhoitajat nimittivät 3 päivänä kesäkuuta 2013 Winterhill S.r.l.:n arvioimaan Oltchimin varojen markkina-arvon ja likvidaatioarvon (jäljempänä ’Winterhillin raportti’), sillä tämä oli välttämätöntä maksusuunnitelman laatimiseksi.

| (54) | Winterhill S.r.l. määritti Oltchimin varojen markkina-arvon ja likvidaatioarvon kansainvälisten arvonmääritysstandardien mukaisesti seuraavasti:






  a) | markkina-arvo: ”Määrä, jolla omaisuus voisi arviointiajankohtana vaihtaa omistajaa halukkaan ostajan ja halukkaan myyjän välillä objektiivisesti määritetyllä hinnalla asianmukaisen kaupanpitämisjakson jälkeen liiketoimessa, jossa sekä myyjä että ostaja toimivat asiantuntevasti, varovaisesti ja vapaaehtoisesti”; |
| --- | --- | --- |

(54)

Winterhill S.r.l. määritti Oltchimin varojen markkina-arvon ja likvidaatioarvon kansainvälisten arvonmääritysstandardien mukaisesti seuraavasti:

a)

markkina-arvo: ”Määrä, jolla omaisuus voisi arviointiajankohtana vaihtaa omistajaa halukkaan ostajan ja halukkaan myyjän välillä objektiivisesti määritetyllä hinnalla asianmukaisen kaupanpitämisjakson jälkeen liiketoimessa, jossa sekä myyjä että ostaja toimivat asiantuntevasti, varovaisesti ja vapaaehtoisesti”;

| b) | likvidaatioarvo (tai pakkomyyntiarvo): ”Määrä, joka voidaan kohtuullisesti saada myymällä omaisuus sitä kaupanpitämisjaksoa lyhyemmässä ajassa, joka vaadittaisiin määritellyn markkina-arvon saavuttamiseksi.” |
| --- | --- |

b)

likvidaatioarvo (tai pakkomyyntiarvo): ”Määrä, joka voidaan kohtuullisesti saada myymällä omaisuus sitä kaupanpitämisjaksoa lyhyemmässä ajassa, joka vaadittaisiin määritellyn markkina-arvon saavuttamiseksi.”

| (55) | Winterhillin raportissa Oltchimin eri omaisuusluokkia (34) arvioitiin eri arvonmääritysmenetelmillä sen mukaan, millainen omaisuuslaji oli arvioitavana (markkinavertailuun perustuva menetelmä tai nykykäyttöarvoon perustuva menetelmä). |
| --- | --- |

(55)

Winterhillin raportissa Oltchimin eri omaisuusluokkia (34) arvioitiin eri arvonmääritysmenetelmillä sen mukaan, millainen omaisuuslaji oli arvioitavana (markkinavertailuun perustuva menetelmä tai nykykäyttöarvoon perustuva menetelmä).

34

| (56) | Käyttöomaisuuden (laitokset, laitteet ja koneet) arvon osalta Winterhillin raportissa määritettiin niin sanottu in situ -markkina-arvo ja ex situ -markkina-arvo. Winterhillin raportin mukaan in situ -markkina-arvo edellyttää, että laitos on täysin toimintavalmiina käytön jatkamiseen toimintapaikassaan. Tässä arvossa otetaan huomioon asennuskustannukset (sähkö- ja mekaanisista asennuksista), jotka ovat huomattavia tällaisissa laitoksissa. Ex situ -markkina-arvo koskee tilannetta, jossa laitos ei ole toimintavalmis ja jossa yksittäisten omaisuuserien arvioinnissa huomioidaan niiden poistaminen ostajan kustannuksella. Oltchimin tapauksessa sähkö- ja mekaanisilla laitteilla ei katsottu olevan merkittävää arvoa, ja niiden monimutkaisuuden mukaan niillä saattoi jopa olla negatiivinen vaikutus omaisuuden arvoon. Winterhillin raportissa käyttöomaisuuden likvidaatioarvo määriteltiin vähentämällä ex situ -markkina-arvosta kustannukset, joiden arvioitiin aiheutuvan omaisuuden purkamisesta ja poistamisesta teollisuuslaitoksen alueelta. Tässä arvossa otettiin huomioon arvio kustannuksista, joita aiheutuisi omaisuuden puhdistamisesta ja myyntikuntoon valmistelemisesta ja joiden oletettiin olevan Oltchimin tapauksessa merkittävät, koska laitoksissa käytettiin monia ympäristöä pilaavia ja vaarallisia aineita. Arvossa huomioitiin myös markkinointikuluihin, myyntikuluihin, myyjien palkkioihin ja tarvittavasta henkilöstöstä aiheutuviin kuluihin kohdennettavat määrärahat. |
| --- | --- |

(56)

Käyttöomaisuuden (laitokset, laitteet ja koneet) arvon osalta Winterhillin raportissa määritettiin niin sanottu in situ -markkina-arvo ja ex situ -markkina-arvo. Winterhillin raportin mukaan in situ -markkina-arvo edellyttää, että laitos on täysin toimintavalmiina käytön jatkamiseen toimintapaikassaan. Tässä arvossa otetaan huomioon asennuskustannukset (sähkö- ja mekaanisista asennuksista), jotka ovat huomattavia tällaisissa laitoksissa. Ex situ -markkina-arvo koskee tilannetta, jossa laitos ei ole toimintavalmis ja jossa yksittäisten omaisuuserien arvioinnissa huomioidaan niiden poistaminen ostajan kustannuksella. Oltchimin tapauksessa sähkö- ja mekaanisilla laitteilla ei katsottu olevan merkittävää arvoa, ja niiden monimutkaisuuden mukaan niillä saattoi jopa olla negatiivinen vaikutus omaisuuden arvoon. Winterhillin raportissa käyttöomaisuuden likvidaatioarvo määriteltiin vähentämällä ex situ -markkina-arvosta kustannukset, joiden arvioitiin aiheutuvan omaisuuden purkamisesta ja poistamisesta teollisuuslaitoksen alueelta. Tässä arvossa otettiin huomioon arvio kustannuksista, joita aiheutuisi omaisuuden puhdistamisesta ja myyntikuntoon valmistelemisesta ja joiden oletettiin olevan Oltchimin tapauksessa merkittävät, koska laitoksissa käytettiin monia ympäristöä pilaavia ja vaarallisia aineita. Arvossa huomioitiin myös markkinointikuluihin, myyntikuluihin, myyjien palkkioihin ja tarvittavasta henkilöstöstä aiheutuviin kuluihin kohdennettavat määrärahat.

in situ

ex situ

in situ

Ex situ

ex situ

| (57) | Winterhill S.r.l. sai arviointinsa valmiiksi 20 päivänä heinäkuuta 2013. Winterhillin raportissa Oltchimin markkina-arvoksi arvioitiin 293,7 miljoonaa euroa (noin 1 270 miljoonaa Romanian leuta) ja likvidaatioarvoksi 141 miljoonaa euroa (636 miljoonaa Romanian leuta), josta vakuudellisia varoja oli 108 miljoonaa euroa (491 miljoonaa Romanian leuta) ja vakuudettomia varoja 32 miljoonaa euroa (145 miljoonaa Romanian leuta) (35). |
| --- | --- |

(57)

Winterhill S.r.l. sai arviointinsa valmiiksi 20 päivänä heinäkuuta 2013. Winterhillin raportissa Oltchimin markkina-arvoksi arvioitiin 293,7 miljoonaa euroa (noin 1 270 miljoonaa Romanian leuta) ja likvidaatioarvoksi 141 miljoonaa euroa (636 miljoonaa Romanian leuta), josta vakuudellisia varoja oli 108 miljoonaa euroa (491 miljoonaa Romanian leuta) ja vakuudettomia varoja 32 miljoonaa euroa (145 miljoonaa Romanian leuta) (35).

35

| (58) | Winterhillin raportti esitettiin velkojainkokouksessa 2 päivänä joulukuuta 2013 ja hyväksyttiin 4 päivänä joulukuuta 2013. Ensin AAAS kyseenalaisti Winterhillin raporttiin sisältyvän arvioinnin ja valitti velkojainkokouksen päätöksestä hyväksyä raportti. Tämän seurauksena tuomioistuin päätti arviointiraportin tarkastamisesta ja hylkäsi lopulta AAASin valituksen. Tuomioistuin myös totesi, että AAAS ei ollut asettanut suunnitelmasta äänestämisen ehdoksi tämän raportin uudelleentarkastelun tulosta (36). |
| --- | --- |

(58)

Winterhillin raportti esitettiin velkojainkokouksessa 2 päivänä joulukuuta 2013 ja hyväksyttiin 4 päivänä joulukuuta 2013. Ensin AAAS kyseenalaisti Winterhillin raporttiin sisältyvän arvioinnin ja valitti velkojainkokouksen päätöksestä hyväksyä raportti. Tämän seurauksena tuomioistuin päätti arviointiraportin tarkastamisesta ja hylkäsi lopulta AAASin valituksen. Tuomioistuin myös totesi, että AAAS ei ollut asettanut suunnitelmasta äänestämisen ehdoksi tämän raportin uudelleentarkastelun tulosta (36).

36

| (59) | Tuomioistuimen nimittämät pesänhoitajat laativat Oltchimin tervehdyttämissuunnitelman heinäkuussa 2013 valmistuneen Winterhillin raportin pohjalta. Suunnitelman päätarkoituksena oli löytää uusi sijoittaja, joka ottaisi hoidettavakseen Oltchimin omaisuuden/liiketoiminnan. Myynnin toteuttamiseen on ehdotettu kolmea vaihtoehtoa: |
| --- | --- |

(59)

Tuomioistuimen nimittämät pesänhoitajat laativat Oltchimin tervehdyttämissuunnitelman heinäkuussa 2013 valmistuneen Winterhillin raportin pohjalta. Suunnitelman päätarkoituksena oli löytää uusi sijoittaja, joka ottaisi hoidettavakseen Oltchimin omaisuuden/liiketoiminnan. Myynnin toteuttamiseen on ehdotettu kolmea vaihtoehtoa:

Ensimmäinen vaihtoehto – Uuden yrityksen (Oltchim SPV) perustaminen ja kaikkien Oltchim SA:n toimivien osien siirtäminen Oltchim SPV:lle; Oltchim SPV:n osakkeiden myynti:

Ensimmäinen vaihtoehto – Uuden yrityksen (Oltchim SPV) perustaminen ja kaikkien Oltchim SA:n toimivien osien siirtäminen Oltchim SPV:lle; Oltchim SPV:n osakkeiden myynti:

| (60) | Oltchim SPV:n oli määrä olla velaton yritys. Oltchim SPV ottaisi hoitaakseen Oltchim SA:n toiminnallisen osan toimintaa jatkavana yrityksenä (37). Oltchim SPV pysyisi kokonaan Oltchim SA:n hallinnassa, ja se olisi tarkoitus myydä sijoittajalle 1–3 vuoden kuluessa. Oltchim SPV:n osakkeiden myynnistä saatavaksi hinnaksi arvioitiin 306 miljoonaa euroa, ja vähimmäislähtöhinta oli tarkoitus asettaa tätä nimenomaista määrää korkeammalle tasolle. Tämän hinnan määrityksessä käytettiin viitearvona Winterhillin raportissa määritettyä 293,7 miljoonan euron markkina-arvoa (38). |
| --- | --- |

(60)

Oltchim SPV:n oli määrä olla velaton yritys. Oltchim SPV ottaisi hoitaakseen Oltchim SA:n toiminnallisen osan toimintaa jatkavana yrityksenä (37). Oltchim SPV pysyisi kokonaan Oltchim SA:n hallinnassa, ja se olisi tarkoitus myydä sijoittajalle 1–3 vuoden kuluessa. Oltchim SPV:n osakkeiden myynnistä saatavaksi hinnaksi arvioitiin 306 miljoonaa euroa, ja vähimmäislähtöhinta oli tarkoitus asettaa tätä nimenomaista määrää korkeammalle tasolle. Tämän hinnan määrityksessä käytettiin viitearvona Winterhillin raportissa määritettyä 293,7 miljoonan euron markkina-arvoa (38).

37

38

| (61) | Koska tietyt Oltchim SPV:hen siirrettävät omaisuuserät oli kiinnitetty tietyille Oltchim SA:n velkojille, vakuutena oleva omaisuus korvattaisiin Oltchim SPV:n liikkeeseen laskemilla osakkeilla suhteessa vakuuden määrään. Vakuusvelkojilla olisi näin ollen oikeus (10 päivän kuluessa siitä, kun erityistuomari on vahvistanut tervehdyttämissuunnitelman) valita varojen senhetkisten vakuuksien poistaminen Oltchim SPV:n osakkeiden täyden hinnan suorittamista vastaan. |
| --- | --- |

(61)

Koska tietyt Oltchim SPV:hen siirrettävät omaisuuserät oli kiinnitetty tietyille Oltchim SA:n velkojille, vakuutena oleva omaisuus korvattaisiin Oltchim SPV:n liikkeeseen laskemilla osakkeilla suhteessa vakuuden määrään. Vakuusvelkojilla olisi näin ollen oikeus (10 päivän kuluessa siitä, kun erityistuomari on vahvistanut tervehdyttämissuunnitelman) valita varojen senhetkisten vakuuksien poistaminen Oltchim SPV:n osakkeiden täyden hinnan suorittamista vastaan.

| (62) | Oltchimin velkojille oli tarkoitus maksaa maksusuunnitelmassa määriteltyjen määrien mukaan (ks. taulukko Table 3 jäljempänä). |
| --- | --- |

(62)

Oltchimin velkojille oli tarkoitus maksaa maksusuunnitelmassa määriteltyjen määrien mukaan (ks. taulukko Table 3 jäljempänä).

Table 3

Toinen vaihtoehto – Velan muuntaminen osakkeiksi:

Toinen vaihtoehto – Velan muuntaminen osakkeiksi:

| (63) | Oltchimin velkojat voisivat muuntaa velkansa osakkeiksi (Oltchim SA:n osakkeiksi) suhteessa maksusuunnitelmassa määriteltyihin määriin ja niiden mukaisesti (ks. taulukko Table 3 jäljempänä); tai |
| --- | --- |

(63)

Oltchimin velkojat voisivat muuntaa velkansa osakkeiksi (Oltchim SA:n osakkeiksi) suhteessa maksusuunnitelmassa määriteltyihin määriin ja niiden mukaisesti (ks. taulukko Table 3 jäljempänä); tai

Table 3

Kolmas vaihtoehto – Velan muuntaminen omaisuudeksi:

Kolmas vaihtoehto – Velan muuntaminen omaisuudeksi:

| (64) | Tietyt velat valtiolle maksettaisiin siirtämällä veloituksetta Oltchim SA:n omaisuutta eli maata ja rakennuksia. |
| --- | --- |

(64)

Tietyt velat valtiolle maksettaisiin siirtämällä veloituksetta Oltchim SA:n omaisuutta eli maata ja rakennuksia.

| (65) | Suunnitelmassa esitettiin kaksi skenaariota Oltchimin toiminnan jatkamiseksi, nimittäin






  a) | Skenaario A: Oltchimin liiketoiminta jatkuu uudelleen käynnistetyllä oksoalkoholilaitoksella, mikä ei edellytä ulkoisia rahoituslähteitä; |
| --- | --- | --- |

(65)

Suunnitelmassa esitettiin kaksi skenaariota Oltchimin toiminnan jatkamiseksi, nimittäin

a)

Skenaario A: Oltchimin liiketoiminta jatkuu uudelleen käynnistetyllä oksoalkoholilaitoksella, mikä ei edellytä ulkoisia rahoituslähteitä;

Skenaario A:

| b) | Skenaario B: Oltchimin liiketoimintaa parannetaan käynnistämällä uudelleen ftaalianhydridi-DOF-laitos ulkoisten rahoituslähteiden avulla. |
| --- | --- |

b)

Skenaario B: Oltchimin liiketoimintaa parannetaan käynnistämällä uudelleen ftaalianhydridi-DOF-laitos ulkoisten rahoituslähteiden avulla.

Skenaario B:

| (66) | Suunnitelmassa määriteltiin toteutusajaksi kolme vuotta siitä, kun tuomari on vahvistanut suunnitelman. Tänä aikana tuomioistuimen nimittämän pesänhoitajan valvonnassa toimiva erityinen pesänhallinnoija vastaa Oltchimin hallinnosta. |
| --- | --- |

(66)

Suunnitelmassa määriteltiin toteutusajaksi kolme vuotta siitä, kun tuomari on vahvistanut suunnitelman. Tänä aikana tuomioistuimen nimittämän pesänhoitajan valvonnassa toimiva erityinen pesänhallinnoija vastaa Oltchimin hallinnosta.

| (67) | Sen jälkeen, kun kaikki valitukset oli ratkaistu, tuomioistuimen nimittämä pesänhoitaja sai 9 päivänä tammikuuta 2015 päätökseen Oltchimin velkojien lopullisen luettelon laadinnan ja toimitti sen tuomioistuimelle. Luettelosta ilmenevät kunkin saatavan määrä, etuoikeusasema ja asema (vakuudellinen tai vakuudeton). Luetteloon sisältyi viisi velkojaluokkaa: 1) vakuusvelkojat, 2) palkkasaatavat, 3) talousarviovelkojat, 4) maksukyvyttömyyslain 96 §:n alaan kuuluvat vakuudettomat velkojat (niin sanotut välttämättömät tavarantoimittajat) ja 5) muut vakuudettomat velkojat, jotka esitetään seuraavassa taulukossa 1:

  Taulukko 1


  Luettelo velkojista saatavien taulukossa









  Velkojaluokat | Velan kokonaismäärä (RON) | Velan kokonaismäärä (EUR) (*1) | % velkaluokassa (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1) | Vakuusvelkojat, joita ovat |

(67)

Sen jälkeen, kun kaikki valitukset oli ratkaistu, tuomioistuimen nimittämä pesänhoitaja sai 9 päivänä tammikuuta 2015 päätökseen Oltchimin velkojien lopullisen luettelon laadinnan ja toimitti sen tuomioistuimelle. Luettelosta ilmenevät kunkin saatavan määrä, etuoikeusasema ja asema (vakuudellinen tai vakuudeton). Luetteloon sisältyi viisi velkojaluokkaa: 1) vakuusvelkojat, 2) palkkasaatavat, 3) talousarviovelkojat, 4) maksukyvyttömyyslain 96 §:n alaan kuuluvat vakuudettomat velkojat (niin sanotut välttämättömät tavarantoimittajat) ja 5) muut vakuudettomat velkojat, jotka esitetään seuraavassa taulukossa 1:

Taulukko 1

Taulukko 1

Luettelo velkojista saatavien taulukossa

Luettelo velkojista saatavien taulukossa

Velkojaluokat

Velan kokonaismäärä (RON)

Velan kokonaismäärä (EUR) (*1)

*1

% velkaluokassa (%)

1)

Vakuusvelkojat, joita ovat

890 222 871

195 849 032

ALPHA Bank Romania

3 066 386

674 605

0,34

Areleco Power SRL

15 000 000

3 300 000

1,68

AAAS
   (*2)

AAAS

*2

9 445 548

9 445 548

2 078 021

2 078 021

1,06

1,06

Erste Group Bank AG

229 058 167

50 392 797

25,73

Banca Transilvania SA

159 957 116

35 190 566

17,97

Bancpost SA

2 494 327

548 752

0,28

Bulrom Gas Impex SRL

23 776 278

5 230 781

2,67

Calvi Trade Limited

23 724 237

5 219 332

2,66

CEC Bank

CEC Bank

56 321 014

56 321 014

12 390 623

12 390 623

6,33

6,33

Chemimpex Ltd

26 012

5 723

0,003

DGFP Craiova

DGFP Craiova

5 709 799

5 709 799

1 256 156

1 256 156

0,64

0,64

Electrica Furnizare SA

Electrica Furnizare SA

26 832 832

26 832 832

5 903 223

5 903 223

3,01

3,01

Electrica SA.

Electrica SA.

200 951 974

200 951 974

44 209 434

44 209 434

22,57

22,57

Garanti Bank SA

1 382 676

304 189

0,16

Honeywell Romania Srl

7 056 360

1 552 399

0,79

ING bank NV.

183 157

40 295

0,02

MFC Commodities GmbH

13 155 900

2 894 298

1,48

OMV Petrom SA.

55 519 911

12 214 380

6,24

Polchem Societe Anonyme

23 714 748

5 217 245

2,66

Kansallinen suolayhtiö ja Rm Vâlcea -kaivosyritys

Kansallinen suolayhtiö ja Rm Vâlcea -kaivosyritys

15 750 820

15 750 820

3 465 180

3 465 180

1,77

1,77

Unicredit Tiriac Bank SA

Unicredit Tiriac Bank SA

17 095 609

17 095 609

3 761 034

3 761 034

1,92

1,92

| 2) | Palkat |
| --- | --- |

2)

Palkat

9 704 264

2 134 938

| 3) | Talousarviovelkojat, joita ovat |
| --- | --- |

3)

Talousarviovelkojat, joita ovat

1 274 807 584

280 457 668

AAAS

AAAS

1 191 856 674

1 191 856 674

262 208 468

262 208 468

93,49

93,49

Ympäristörahaston hallinto

Ympäristörahaston hallinto

59 205 056

59 205 056

13 025 112

13 025 112

4,64

4,64

Romanian kansallinen vesihallinto

Romanian kansallinen vesihallinto

872 967

872 967

192 053

192 053

0,07

0,07

DGFP Craiova

DGFP Craiova

19 732 303

19 732 303

4 341 107

4 341 107

1,55

1,55

Romanian energia-alan sääntelyviranomainen

Romanian energia-alan sääntelyviranomainen

18 484

18 484

4 066

4 066

0,001

0,001

Bradun kaupungintalo

Bradun kaupungintalo

1 000 653

1 000 653

220 144

220 144

0,08

0,08

Rm. Vâlcean kaupungintalo

Rm. Vâlcean kaupungintalo

2 118 976

2 118 976

466 175

466 175

0,17

0,17

Băbenin kaupungintalo

Băbenin kaupungintalo

2 471

2 471

544

544

0,0002

0,0002

| 4) | Maksukyvyttömyyslain 96 §:n alaan kuuluvat vakuudettomat velkojat |
| --- | --- |

4)

Maksukyvyttömyyslain 96 §:n alaan kuuluvat vakuudettomat velkojat

150 384 370

33 084 561

CET Govora

CET Govora

136 899 919

136 899 919

30 117 982

30 117 982

91,03

91,03

Romanian kansallinen vesihallinto

Romanian kansallinen vesihallinto

13 484 451

13 484 451

2 966 579

2 966 579

8,97

8,97

| 5) | Muut vakuudettomat velkojat, joita ovat (esimerkkejä) |
| --- | --- |

5)

Muut vakuudettomat velkojat, joita ovat (esimerkkejä)

1 129 340 017

248 454 804

Electrica SA.

Electrica SA.

457 583 381

457 583 381

100 668 344

100 668 344

40,52

40,52

Electrica Furnizare SA.

Electrica Furnizare SA.

29 700 994

29 700 994

6 534 219

6 534 219

2,63

2,63

Erste Group Bank

116 868 626

25 711 098

10,35

ING bank NV.

13 431 574

2 954 946

1,19

CFR Marfă

CFR Marfă

115 293 055

115 293 055

25 364 472

25 364 472

10,21

10,21

Kansallinen suolayhtiö ja Rm Vâlcea -kaivosyritys

Kansallinen suolayhtiö ja Rm Vâlcea -kaivosyritys

15 076 968

15 076 968

3 316 933

3 316 933

1,34

1,34

MFC Commodities GmbH

149 703 788

32 934 833

13,26

Kronos Worldwide Limited

51 660 368

11 365 281

4,57

Yhteensä

Yhteensä

3 454 458 105

3 454 458 105

759 980 783

759 980 783

| (68) | Oltchimilla oli maksamattomia velkoja valtiolle ja valtion omistamille yrityksille noin 519 miljoonaa euroa: näistä veloista noin 264 miljoonaa euroa oli AAASille, noin 232 miljoonaa euroa tietyille valtion omistamille yrityksille (näistä veloista noin 145 miljoonaa euroa oli Electricalle), noin 19 miljoonaa euroa kansallisille ja alueellisille elimille (esimerkiksi noin 13 miljoonaa euroa ympäristörahaston hallinnolle) ja noin 12 miljoonaa euroa valtion omistamalle CEC Bank -pankille.

  Taulukko 2


  Oltchimin julkiset velkojat









  Velkoja | Velan kokonaismäärä (RON) | Velan kokonaismäärä (EUR) | % velan kokonaismäärästä (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Talousarviovelkojat |
| AAAS | 1 201 301 222 | 264 286 269 | 34,77 |
| DGFP Craiova | 25 442 102 | 5 597 262 | 0,73 |
| Ympäristörahaston hallinto | 59 205 056 | 13 025 112 | 1,71 |
| Romanian kansallinen vesihallinto | 14 357 418 | 3 158 632 | 0,41 |
| Romanian energia-alan sääntelyviranomainen | 18 484 | 4 066 | 0,00054 |
| Bradun kaupungintalo | 1 000 653 | 220 144 | 0,028 |
| Rm. Vâlcean kaupungintalo | 2 118 976 | 466 175 | 0,06 |
| Băbenin kaupungintalo | 2 471 | 544 | 0,00007 |
| Valtion omistamat yritykset (esimerkkejä) |
| CEC Bank | 56 321 014 | 12 390 623 | 1,63 |
| Kansallinen suolayhtiö | 30 827 788 | 6 782 113 | 0,89 |
| CET Govora | 136 899 919 | 30 117 982 | 3,96 |
| Electrica SA | 658 535 355 | 144 877 778 | 19,06 |
| Electrica Furnizare | 56 533 826 | 12 437 442 | 1,63 |
| CFR Marfă | 115 293 055 | 25 364 472 | 3,33 |
| Yhteensä | 2 357 857 339 | 518 728 615 | 68,25 |

(68)

Oltchimilla oli maksamattomia velkoja valtiolle ja valtion omistamille yrityksille noin 519 miljoonaa euroa: näistä veloista noin 264 miljoonaa euroa oli AAASille, noin 232 miljoonaa euroa tietyille valtion omistamille yrityksille (näistä veloista noin 145 miljoonaa euroa oli Electricalle), noin 19 miljoonaa euroa kansallisille ja alueellisille elimille (esimerkiksi noin 13 miljoonaa euroa ympäristörahaston hallinnolle) ja noin 12 miljoonaa euroa valtion omistamalle CEC Bank -pankille.

Taulukko 2

Taulukko 2

Oltchimin julkiset velkojat

Oltchimin julkiset velkojat

Velkoja

Velan kokonaismäärä (RON)

Velan kokonaismäärä (EUR)

% velan kokonaismäärästä (%)

Talousarviovelkojat

Talousarviovelkojat

AAAS

1 201 301 222

264 286 269

34,77

DGFP Craiova

25 442 102

5 597 262

0,73

Ympäristörahaston hallinto

59 205 056

13 025 112

1,71

Romanian kansallinen vesihallinto

14 357 418

3 158 632

0,41

Romanian energia-alan sääntelyviranomainen

18 484

4 066

0,00054

Bradun kaupungintalo

1 000 653

220 144

0,028

Rm. Vâlcean kaupungintalo

2 118 976

466 175

0,06

Băbenin kaupungintalo

2 471

544

0,00007

Valtion omistamat yritykset (esimerkkejä)

Valtion omistamat yritykset (esimerkkejä)

CEC Bank

56 321 014

12 390 623

1,63

Kansallinen suolayhtiö

30 827 788

6 782 113

0,89

CET Govora

136 899 919

30 117 982

3,96

Electrica SA

658 535 355

144 877 778

19,06

Electrica Furnizare

56 533 826

12 437 442

1,63

CFR Marfă

115 293 055

25 364 472

3,33

Yhteensä

Yhteensä

2 357 857 339

2 357 857 339

518 728 615

518 728 615

68,25

68,25

| (69) | Seuraavilla velkojilla oli suurimmat saatavat Oltchimilta: AAAS (noin 35 prosenttia velan kokonaismäärästä), Electrica (19 prosenttia velan kokonaismäärästä), Erste Group Bank AG (10 prosenttia velan kokonaismäärästä), MFC Commodities Gmbh (4,71 prosenttia velan kokonaismäärästä), Banca Transilvania SA (4,63 prosenttia velan kokonaismäärästä), CET Govora (3,96 prosenttia velan kokonaismäärästä), CFR Marfă (3,34 prosenttia velan kokonaismäärästä) ja CEC Bank (1,63 prosenttia velan kokonaismäärästä). |
| --- | --- |

(69)

Seuraavilla velkojilla oli suurimmat saatavat Oltchimilta: AAAS (noin 35 prosenttia velan kokonaismäärästä), Electrica (19 prosenttia velan kokonaismäärästä), Erste Group Bank AG (10 prosenttia velan kokonaismäärästä), MFC Commodities Gmbh (4,71 prosenttia velan kokonaismäärästä), Banca Transilvania SA (4,63 prosenttia velan kokonaismäärästä), CET Govora (3,96 prosenttia velan kokonaismäärästä), CFR Marfă (3,34 prosenttia velan kokonaismäärästä) ja CEC Bank (1,63 prosenttia velan kokonaismäärästä).

| (70) | Tuomioistuimen nimittämä pesänhoitaja lähetti tervehdyttämissuunnitelman yhdessä velkojaluettelon kanssa tuomioistuimelle 4 päivänä helmikuuta 2015. Velkojat keskustelivat suunnitelmasta 9 päivänä maaliskuuta 2015 pidetyssä kokouksessa ja hyväksyivät sen maksukyvyttömyyslain 101 §:n mukaisesti. |
| --- | --- |

(70)

Tuomioistuimen nimittämä pesänhoitaja lähetti tervehdyttämissuunnitelman yhdessä velkojaluettelon kanssa tuomioistuimelle 4 päivänä helmikuuta 2015. Velkojat keskustelivat suunnitelmasta 9 päivänä maaliskuuta 2015 pidetyssä kokouksessa ja hyväksyivät sen maksukyvyttömyyslain 101 §:n mukaisesti.

| (71) | Hyväksytty suunnitelma merkitsi käytännössä seuraavaa:






  a) | Oltchim SPV:n myynnistä saatava hinta (suunnitelmassa arviolta 306 miljoonaa euroa) käytetään ensisijaisesti siten, että siitä maksetaan erinäiset hallinnolliset menot, jotka liittyvät Oltchim SA:n omaisuuden siirtoon Oltchim SPV:lle, tuomioistuimen nimittämien pesänhoitajien palkkiot ja vero saadusta tulosta sekä Oltchim SA:n lyhytaikaiset velat, jotka ovat syntyneet maksukyvyttömyysmenettelyn alkamisen jälkeen (39). |
| --- | --- | --- |

(71)

Hyväksytty suunnitelma merkitsi käytännössä seuraavaa:

a)

Oltchim SPV:n myynnistä saatava hinta (suunnitelmassa arviolta 306 miljoonaa euroa) käytetään ensisijaisesti siten, että siitä maksetaan erinäiset hallinnolliset menot, jotka liittyvät Oltchim SA:n omaisuuden siirtoon Oltchim SPV:lle, tuomioistuimen nimittämien pesänhoitajien palkkiot ja vero saadusta tulosta sekä Oltchim SA:n lyhytaikaiset velat, jotka ovat syntyneet maksukyvyttömyysmenettelyn alkamisen jälkeen (39).

39

| b) | Kun kohdan a) maksut on suoritettu, jäljelle jäävä määrä, joka on suunnilleen 212–231 miljoonaa euroa (nettomäärä), käytetään Oltchim SA:n vanhojen velkojen osittaiseen maksamiseen maksusuunnitelman mukaisesti (ks. seuraava taulukko Table 3):

  Taulukko 3


  Maksusuunnitelma











  Velkojaluokat | Velan kokonaismäärä
  (EUR) | Jaettavat määrät
  (EUR) | % velasta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vähintään | enintään | vähintään | enintään |
| 1) | Vakuusvelkojat |

b)

Kun kohdan a) maksut on suoritettu, jäljelle jäävä määrä, joka on suunnilleen 212–231 miljoonaa euroa (nettomäärä), käytetään Oltchim SA:n vanhojen velkojen osittaiseen maksamiseen maksusuunnitelman mukaisesti (ks. seuraava taulukko Table 3):

nettomäärä

Table 3

Taulukko 3

Taulukko 3

Maksusuunnitelma

Maksusuunnitelma

Velkojaluokat

Velan kokonaismäärä

(EUR)

Jaettavat määrät

(EUR)

% velasta

vähintään

enintään

vähintään

enintään

1)

Vakuusvelkojat

195 849 032

143 509 496

156 394 852

73

80

ALPHA Bank Romania SA

674 605

494 321

538 705

Arelco Power SRL

3 300 000

2 418 097

2 635 211

AAAS

AAAS

2 078 021

2 078 021

1 522 522

1 522 522

1 659 225

1 659 225

Erste Group Bank AG

50 392 797

36 925 654

40 241 112

Banca Transilvania SA

35 190 566

25 786 119

28 101 387

Bancpost SA

548 752

402 102

438 205

Bulrom Gas Impex SRL

5 230 781

3 832 889

4 177 035

Calvi Trade Limited

5 219 332

3 824 500

4 167 892

CEC Bank

CEC Bank

12 390 623

12 390 623

9 079 311

9 079 311

9 894 518

9 894 518

Chemimpex Ltd

5 723

4 193

4 570

DGFP Craiova

DGFP Craiova

1 256 156

1 256 156

920 456

920 456

1 003 102

1 003 102

Electrica Furnizare SA

Electrica Furnizare SA

5 903 223

5 903 223

4 325 625

4 325 625

4 714 012

4 714 012

Electrica SA

Electrica SA

44 209 434

44 209 434

32 394 743

32 394 743

35 303 395

35 303 395

Garanti Bank SA

304 189

222 896

242 909

Honeywell Romania Srl

1 552 399

1 137 531

1 239 667

ING Bank NV

40 295

29 526

32 177

MFC Commodities GmbH

2 894 298

2 120 816

2 311 238

OMV PETROM SA

12 214 380

8 950 168

9 753 780

Polchem SA

5 217 245

3 822 970

4 166 225

Kansallinen suolayhtiö ja Rm Vâlcea -kaivosyritys

Kansallinen suolayhtiö ja Rm Vâlcea -kaivosyritys

3 465 180

3 465 180

2 539 134

2 539 134

2 767 116

2 767 116

Unicredit Tiriac Bank SA

3 761 034

2 755 922

3 003 370

| 2) | Palkat |
| --- | --- |

2)

Palkat

2 134 938

2 134 938

2 134 938

100

100

| 3) | Talousarviovelkojat |
| --- | --- |

3)

Talousarviovelkojat

280 457 668

49 485 271

55 007 562

18

20

AAAS

AAAS

262 208 468

262 208 468

46 265 297

46 265 297

51 428 256

51 428 256

Ympäristörahaston hallinto

Ympäristörahaston hallinto

13 025 112

13 025 112

2 298 212

2 298 212

2 554 680

2 554 680

Romanian kansallinen vesihallinto

Romanian kansallinen vesihallinto

192 053

192 053

33 887

33 887

37 668

37 668

DGFP Craiova

DGFP Craiova

4 341 107

4 341 107

765 965

765 965

851 443

851 443

Romanian energia-alan sääntelyviranomainen

Romanian energia-alan sääntelyviranomainen

4 066

4 066

717

717

798

798

Bradun kaupungintalo

Bradun kaupungintalo

220 144

220 144

38 843

38 843

43 178

43 178

Rm. Vâlcean kaupungintalo

Rm. Vâlcean kaupungintalo

466 175

466 175

82 254

82 254

91 433

91 433

Băbenin kaupungintalo

Băbenin kaupungintalo

544

544

96

96

107

107

| 4) | Maksukyvyttömyyslain 96 §:n alaan kuuluvat vakuudettomat velkojat |
| --- | --- |

4)

Maksukyvyttömyyslain 96 §:n alaan kuuluvat vakuudettomat velkojat

33 084 561

9 883 865

9 883 865

30

30

CET Govora

CET Govora

30 117 982

30 117 982

8 997 613

8 997 613

8 997 613

8 997 613

Romanian kansallinen vesihallinto

Romanian kansallinen vesihallinto

2 966 579

2 966 579

886 252

886 252

886 252

886 252

| 5) | Muut vakuudettomat velkojat, joita ovat (esimerkkejä) |
| --- | --- |

5)

Muut vakuudettomat velkojat, joita ovat (esimerkkejä)

248 454 804

0

0

0

0

Electrica SA.

Electrica SA.

100 668 344

100 668 344

0

0

0

0

Electrica Furnizare SA.

Electrica Furnizare SA.

6 534 219

6 534 219

0

0

0

0

Erste Group Bank

25 711 098

0

0

ING bank NV.

2 954 946

0

0

CFR Marfă

CFR Marfă

25 364 472

25 364 472

0

0

0

0

Kansallinen suolayhtiö ja Rm Vâlcea -kaivosyritys

Kansallinen suolayhtiö ja Rm Vâlcea -kaivosyritys

3 316 933

3 316 933

0

0

0

0

MFC Commodities GmbH

32 934 833

0

0

Kronos Worldwide Limited

11 365 281

0

0

Yhteensä:

Yhteensä:

759 980 783

759 980 783

205 013 570

205 013 570

223 421 217

223 421 217

| (72) | Edellä esitetyn maksusuunnitelman mukaan velat katetaan seuraavasti:






  a) | palkat – veloista katetaan 100 prosenttia; |
| --- | --- | --- |

(72)

Edellä esitetyn maksusuunnitelman mukaan velat katetaan seuraavasti:

a)

palkat – veloista katetaan 100 prosenttia;

| b) | vakuusvelkojat – veloista katetaan 73–80 prosenttia; |
| --- | --- |

b)

vakuusvelkojat – veloista katetaan 73–80 prosenttia;

| c) | välttämättömät tavarantoimittajat (valtion omistamat yritykset: CET Govora ja Romanian kansallinen vesihallinto) – veloista katetaan 30 prosenttia; |
| --- | --- |

c)

välttämättömät tavarantoimittajat (valtion omistamat yritykset: CET Govora ja Romanian kansallinen vesihallinto) – veloista katetaan 30 prosenttia;

| d) | talousarviovelkojat (esimerkiksi AAAS, ympäristörahasto-organisaatio) – veloista katetaan 18–20 prosenttia; |
| --- | --- |

d)

talousarviovelkojat (esimerkiksi AAAS, ympäristörahasto-organisaatio) – veloista katetaan 18–20 prosenttia;

| e) | muut vakuudettomat velkojat (esimerkiksi Electrica ja Electrica Furnizare) – veloista katetaan 0 prosenttia. |
| --- | --- |

e)

muut vakuudettomat velkojat (esimerkiksi Electrica ja Electrica Furnizare) – veloista katetaan 0 prosenttia.

| (73) | Tämä suunnitelma johtaa näin ollen velkojen laajamittaiseen mitätöintiin erityisesti talousarviovelkojien osalta, kuten seuraavista taulukoista 4 ja 5 ilmenee.

  Taulukko 4


  Mitätöitävät velat










  Velkojaluokka | Velan kokonaismäärä
  (RON) | Velan kokonaismäärä
  (EUR) | Suunnitelmassa mitätöitävä velka
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vähintään | enintään |
| 1) | Vakuusvelkojat, joita ovat |

(73)

Tämä suunnitelma johtaa näin ollen velkojen laajamittaiseen mitätöintiin erityisesti talousarviovelkojien osalta, kuten seuraavista taulukoista 4 ja 5 ilmenee.

Taulukko 4

Taulukko 4

Mitätöitävät velat

Mitätöitävät velat

Velkojaluokka

Velan kokonaismäärä

(RON)

Velan kokonaismäärä

(EUR)

Suunnitelmassa mitätöitävä velka

(EUR)

vähintään

enintään

1)

Vakuusvelkojat, joita ovat

890 222 871

195 849 032

39 453 960

52 339 316

ALPHA Bank Romania SA

3 066 386

674 605

135 900

180 284

Arelco Power SRL

15 000 000

3 300 000

664 789

881 903

AAAS

AAAS

9 445 548

9 445 548

2 078 021

2 078 021

418 575

418 575

555 278

555 278

Erste Group Bank AG

229 058 167

50 392 797

10 151 685

13 467 143

Banca Transilvania SA

159 957 116

35 190 566

7 089 178

9 404 447

Bancpost SA

2 494 327

548 752

110 547

146 650

Bulrom Gas Impex SRL

23 776 278

5 230 781

1 053 747

1 397 892

Calvi Trade Limited

23 724 237

5 219 332

1 051 440

1 394 832

CEC Bank

CEC Bank

56 321 014

56 321 014

12 390 623

12 390 623

2 496 105

2 496 105

3 311 312

3 311 312

Chemimpex Ltd

26 012

5 723

1 153

1 529

DGFP Craiova

DGFP Craiova

5 709 799

5 709 799

1 256 156

1 256 156

253 054

253 054

335 699

335 699

Electrica Furnizare SA

Electrica Furnizare SA

26 832 832

26 832 832

5 903 223

5 903 223

1 189 211

1 189 211

1 577 598

1 577 598

Electrica SA

Electrica SA

200 951 974

200 951 974

44 209 434

44 209 434

8 906 039

8 906 039

11 814 691

11 814 691

Garanti Bank SA

1 382 676

304 189

61 279

81 292

Honeywell Romania Srl

7 056 360

1 552 399

312 733

414 869

ING Bank NV

183 157

40 295

8 117

10 769

MFC Commodities GmbH

13 155 900

2 894 298

583 060

773 482

OMV PETROM SA

55 519 911

12 214 380

2 460 600

3 264 213

Polchem SA

23 714 748

5 217 245

1 051 020

1 394 274

Kansallinen suolayhtiö

Kansallinen suolayhtiö

15 750 820

15 750 820

3 465 180

3 465 180

698 064

698 064

926 047

926 047

Unicredit Tiriac Bank SA

17 095 609

3 761 034

757 664

1 005 112

| 2) | Palkat |
| --- | --- |

2)

Palkat

9 704 264

2 134 938

0

0

| 3) | Talousarviovelkojat, joita ovat |
| --- | --- |

3)

Talousarviovelkojat, joita ovat

1 274 807 584

280 457 668

225 450 106

230 972 397

230 972 397

AAAS

AAAS

1 191 856 674

1 191 856 674

262 208 468

262 208 468

210 780 213

210 780 213

215 943 171

215 943 171

Ympäristörahaston hallinto

Ympäristörahaston hallinto

59 205 056

59 205 056

13 025 112

13 025 112

10 470 432

10 470 432

10 726 900

10 726 900

Romanian kansallinen vesihallinto

Romanian kansallinen vesihallinto

872 967

872 967

192 053

192 053

154 385

154 385

158 166

158 166

DGFP Craiova

DGFP Craiova

19 732 303

19 732 303

4 341 107

4 341 107

3 489 664

3 489 664

3 575 141

3 575 141

Romanian energia-alan sääntelyviranomainen

Romanian energia-alan sääntelyviranomainen

18 484

18 484

4 066

4 066

3 269

3 269

3 349

3 349

Bradun kaupungintalo

Bradun kaupungintalo

1 000 653

1 000 653

220 144

220 144

176 966

176 966

181 300

181 300

Rm. Vâlcean kaupungintalo

Rm. Vâlcean kaupungintalo

2 118 976

2 118 976

466 175

466 175

374 742

374 742

383 921

383 921

Băbenin kaupungintalo

Băbenin kaupungintalo

2 471

2 471

544

544

437

437

448

448

| 4) | Maksukyvyttömyyslain 96 §:n alaan kuuluvat vakuudettomat velkojat |
| --- | --- |

4)

Maksukyvyttömyyslain 96 §:n alaan kuuluvat vakuudettomat velkojat

150 384 370

33 084 561

23 200 696

23 200 696

CET Govora

CET Govora

136 899 919

136 899 919

30 117 982

30 117 982

21 120 370

21 120 370

21 120 370

21 120 370

Romanian kansallinen vesihallinto

Romanian kansallinen vesihallinto

13 484 451

13 484 451

2 966 579

2 966 579

2 080 327

2 080 327

2 080 327

2 080 327

| 5) | Muut vakuudettomat velkojat, joita ovat (esimerkkejä) |
| --- | --- |

5)

Muut vakuudettomat velkojat, joita ovat (esimerkkejä)

1 129 340 017

248 454 804

248 454 804

248 454 804

Electrica SA.

Electrica SA.

457 583 381

457 583 381

100 668 344

100 668 344

100 668 344

100 668 344

100 668 344

100 668 344

Electrica Furnizare SA.

Electrica Furnizare SA.

29 700 994

29 700 994

6 534 219

6 534 219

6 534 219

6 534 219

6 534 219

6 534 219

Erste Group Bank

116 868 626

25 711 098

25 711 098

25 711 098

ING bank NV.

13 431 574

2 954 946

2 954 946

2 954 946

CFR Marfă

CFR Marfă

115 293 055

115 293 055

25 364 472

25 364 472

25 364 472

25 364 472

25 364 472

25 364 472

Kansallinen suolayhtiö ja Rm Vâlcea -kaivosyritys

Kansallinen suolayhtiö ja Rm Vâlcea -kaivosyritys

15 076 968

15 076 968

3 316 933

3 316 933

3 316 933

3 316 933

3 316 933

3 316 933

MFC Commodities GmbH

149 703 788

32 934 833

32 934 833

32 934 833

Kronos Worldwide Limited

51 660 368

11 365 281

11 365 281

11 365 281

Yhteensä

Yhteensä

3 454 458 105

3 454 458 105

759 980 783

759 980 783

536 559 566

536 559 566

554 967 213

554 967 213

Taulukko 5

Taulukko 5

Mitätöitävät julkiset velat

Mitätöitävät julkiset velat

| Velkoja | Velan kokonaismäärä
  (EUR) | Mitätöitävät velat
  (EUR) | Mitätöitävä osuus velasta
  (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| vähintään | enintään | vähintään | enintään |
| Talousarviovelkojat |
| AAAS | 264 286 269 | 211 198 788 | 216 498 450 | 79,91 | 81,9 |
| DGFP Craiova | 5 597 262 | 3 742 718 | 3 910 841 | 66,87 | 69,8 |
| Ympäristörahaston hallinto | 13 025 112 | 10 470 432 | 10 726 900 | 80,39 | 82,3 |
| Romanian kansallinen vesihallinto | 3 158 632 | 2 234 711 | 2 238 493 | 70,75 | 70,8 |
| Romanian energia-alan sääntelyviranomainen | 4 066 | 3 269 | 3 349 | 80,39 | 82,3 |
| Bradun kaupungintalo | 220 144 | 176 966 | 181 300 | 80,39 | 82,3 |
| Rm. Vâlcean kaupungintalo | 466 175 | 374 742 | 383 921 | 80,39 | 82,3 |
| Băbenin kaupungintalo | 544 | 437 | 448 | 80,37 | 82,3 |
| Valtion omistamat yritykset (esimerkkejä) |
| CEC Bank | 12 390 623 | 2 496 105 | 3 311 312 | 20,15 | 26,7 |
| Kansallinen suolayhtiö | 6 782 113 | 4 014 997 | 4 242 980 | 59,20 | 62,5 |
| CET Govora | 30 117 982 | 21 120 370 | 21 120 370 | 70,13 | 70,1 |
| Electrica SA | 144 877 778 | 109 574 383 | 112 483 035 | 75,63 | 77,6 |
| Electrica Furnizare | 12 437 442 | 7 723 430 | 8 111 816 | 62,10 | 65,2 |
| CFR Marfă | 25 364 472 | 25 364 472 | 25 364 472 | 100 | 100 |
| Yhteensä | 518 728 615 | 398 495 819 | 408 577 686 | 77 | 78,7 |

Velkoja

Velan kokonaismäärä

(EUR)

Mitätöitävät velat

(EUR)

Mitätöitävä osuus velasta

(%)

vähintään

enintään

vähintään

enintään

Talousarviovelkojat

Talousarviovelkojat

AAAS

264 286 269

211 198 788

216 498 450

79,91

81,9

DGFP Craiova

5 597 262

3 742 718

3 910 841

66,87

69,8

Ympäristörahaston hallinto

13 025 112

10 470 432

10 726 900

80,39

82,3

Romanian kansallinen vesihallinto

3 158 632

2 234 711

2 238 493

70,75

70,8

Romanian energia-alan sääntelyviranomainen

4 066

3 269

3 349

80,39

82,3

Bradun kaupungintalo

220 144

176 966

181 300

80,39

82,3

Rm. Vâlcean kaupungintalo

466 175

374 742

383 921

80,39

82,3

Băbenin kaupungintalo

544

437

448

80,37

82,3

Valtion omistamat yritykset (esimerkkejä)

Valtion omistamat yritykset (esimerkkejä)

CEC Bank

12 390 623

2 496 105

3 311 312

20,15

26,7

Kansallinen suolayhtiö

6 782 113

4 014 997

4 242 980

59,20

62,5

CET Govora

30 117 982

21 120 370

21 120 370

70,13

70,1

Electrica SA

144 877 778

109 574 383

112 483 035

75,63

77,6

Electrica Furnizare

12 437 442

7 723 430

8 111 816

62,10

65,2

CFR Marfă

25 364 472

25 364 472

25 364 472

100

100

Yhteensä

Yhteensä

518 728 615

518 728 615

398 495 819

398 495 819

408 577 686

408 577 686

77

77

78,7

78,7

| (74) | Velkojat äänestivät suunnitelmasta. Velkojainkokouksesta 9 päivänä maaliskuuta 2015 laaditun pöytäkirjan mukaan velkojat äänestivät seuraavasti (huom. seuraavassa mainitaan ainoastaan suurimmat julkiset ja yksityiset velkojat ja työntekijät):






  a) | AAAS äänesti suunnitelman puolesta sekä vakuudellisten velkojen luokassa (jossa sen saatava oli 1,061 prosenttia luokan veloista) että talousarviovelkojen luokassa (jossa sen saatava oli 98,04 prosenttia luokan veloista). Näin ollen AAAS suostui kuolettamaan 80–82 prosenttia koko saatavastaan Oltchimilta. |
| --- | --- | --- |

(74)

Velkojat äänestivät suunnitelmasta. Velkojainkokouksesta 9 päivänä maaliskuuta 2015 laaditun pöytäkirjan mukaan velkojat äänestivät seuraavasti (huom. seuraavassa mainitaan ainoastaan suurimmat julkiset ja yksityiset velkojat ja työntekijät):

a)

AAAS äänesti suunnitelman puolesta sekä vakuudellisten velkojen luokassa (jossa sen saatava oli 1,061 prosenttia luokan veloista) että talousarviovelkojen luokassa (jossa sen saatava oli 98,04 prosenttia luokan veloista). Näin ollen AAAS suostui kuolettamaan 80–82 prosenttia koko saatavastaan Oltchimilta.

puolesta

| b) | DGFP Craiova (jäljempänä ’DGFP’) (40) äänesti suunnitelmaa vastaan sekä vakuudellisten velkojen luokassa (jossa sen saatava oli 0,64 prosenttia luokan veloista) että talousarviovelkojen luokassa (jossa sen saatava oli 1,55 prosenttia luokan veloista). DGFP äänesti sitä vastaan, että 67–70 prosenttia sen saatavista Oltchimilta kuoletettaisiin. |
| --- | --- |

b)

DGFP Craiova (jäljempänä ’DGFP’) (40) äänesti suunnitelmaa vastaan sekä vakuudellisten velkojen luokassa (jossa sen saatava oli 0,64 prosenttia luokan veloista) että talousarviovelkojen luokassa (jossa sen saatava oli 1,55 prosenttia luokan veloista). DGFP äänesti sitä vastaan, että 67–70 prosenttia sen saatavista Oltchimilta kuoletettaisiin.

40

vastaan

| c) | CEC Bank äänesti suunnitelman puolesta vakuudellisten velkojen luokassa (jossa sen saatava oli 6,33 prosenttia luokan veloista). CEC Bankilla ei ollut saatavia muissa luokissa. Näin ollen CEC Bank suostui kuolettamaan 20–27 prosenttia koko saatavastaan Oltchimilta. |
| --- | --- |

c)

CEC Bank äänesti suunnitelman puolesta vakuudellisten velkojen luokassa (jossa sen saatava oli 6,33 prosenttia luokan veloista). CEC Bankilla ei ollut saatavia muissa luokissa. Näin ollen CEC Bank suostui kuolettamaan 20–27 prosenttia koko saatavastaan Oltchimilta.

puolesta

| d) | Salrom äänesti suunnitelman puolesta sekä vakuudellisten velkojen luokassa että vakuudettomien velkojen luokassa (vakuudellisten velkojen luokassa sen saatava oli 1,77 prosenttia luokan veloista ja vakuudettomien velkojen luokassa 1,34 prosenttia). Näin ollen Salrom suostui siihen, että 59–62 prosenttia sen koko saatavasta Oltchimilta kuoletettaisiin. |
| --- | --- |

d)

Salrom äänesti suunnitelman puolesta sekä vakuudellisten velkojen luokassa että vakuudettomien velkojen luokassa (vakuudellisten velkojen luokassa sen saatava oli 1,77 prosenttia luokan veloista ja vakuudettomien velkojen luokassa 1,34 prosenttia). Näin ollen Salrom suostui siihen, että 59–62 prosenttia sen koko saatavasta Oltchimilta kuoletettaisiin.

puolesta

| e) | CET Govora ja Romanian vesihallinto äänestivät suunnitelman puolesta maksukyvyttömyyslain 96 §:n alaan kuuluvien vakuudettomien velkojen luokassa. Näin ollen CET Govora ja Romanian vesihallinto suostuivat molemmat siihen, että niiden saatavista Oltchimilta kuoletettaisiin 70–71 prosenttia. |
| --- | --- |

e)

CET Govora ja Romanian vesihallinto äänestivät suunnitelman puolesta maksukyvyttömyyslain 96 §:n alaan kuuluvien vakuudettomien velkojen luokassa. Näin ollen CET Govora ja Romanian vesihallinto suostuivat molemmat siihen, että niiden saatavista Oltchimilta kuoletettaisiin 70–71 prosenttia.

puolesta

| f) | Electrica äänesti suunnitelman puolesta sekä vakuudellisten velkojen luokassa että vakuudettomien velkojen luokassa (vakuudellisten velkojen luokassa sen saatava oli 22,5 prosenttia luokan veloista ja vakuudettomien velkojen luokassa 40,5 prosenttia). Näin ollen Electrica suostui kuolettamaan 76–77 prosenttia sen koko saatavasta Oltchimilta. |
| --- | --- |

f)

Electrica äänesti suunnitelman puolesta sekä vakuudellisten velkojen luokassa että vakuudettomien velkojen luokassa (vakuudellisten velkojen luokassa sen saatava oli 22,5 prosenttia luokan veloista ja vakuudettomien velkojen luokassa 40,5 prosenttia). Näin ollen Electrica suostui kuolettamaan 76–77 prosenttia sen koko saatavasta Oltchimilta.

puolesta

| g) | Electrica Furnizare (41) äänesti suunnitelmaa vastaan sekä vakuudellisten velkojen luokassa että vakuudettomien velkojen luokassa (vakuudellisten velkojen luokassa sen saatava oli 3,01 prosenttia luokan veloista ja vakuudettomien velkojen luokassa 2,63 prosenttia). Electrica Furnizare äänesti sitä vastaan, että 62–65 prosenttia sen saatavista Oltchimilta kuoletettaisiin. |
| --- | --- |

g)

Electrica Furnizare (41) äänesti suunnitelmaa vastaan sekä vakuudellisten velkojen luokassa että vakuudettomien velkojen luokassa (vakuudellisten velkojen luokassa sen saatava oli 3,01 prosenttia luokan veloista ja vakuudettomien velkojen luokassa 2,63 prosenttia). Electrica Furnizare äänesti sitä vastaan, että 62–65 prosenttia sen saatavista Oltchimilta kuoletettaisiin.

41

vastaan

| h) | Työntekijät äänestivät suunnitelman puolesta. Työntekijät saattoivat olla varmoja siitä, että velat maksettaisiin heille kokonaisuudessaan takaisin. |
| --- | --- |

h)

Työntekijät äänestivät suunnitelman puolesta. Työntekijät saattoivat olla varmoja siitä, että velat maksettaisiin heille kokonaisuudessaan takaisin.

puolesta

| (75) | Suunnitelma hyväksyttiin, sillä se täytti maksukyvyttömyyslain edellytykset, nimittäin:






  a) | velkojaluokkien ehdoton enemmistö äänesti suunnitelman puolesta (viidestä velkaluokasta kaikki viisi äänestivät puolesta); |
| --- | --- | --- |

(75)

Suunnitelma hyväksyttiin, sillä se täytti maksukyvyttömyyslain edellytykset, nimittäin:

a)

velkojaluokkien ehdoton enemmistö äänesti suunnitelman puolesta (viidestä velkaluokasta kaikki viisi äänestivät puolesta);

| b) | kussakin luokassa suunnitelma hyväksyttiin ehdottomalla enemmistöllä luokkaan kuuluvien saatavien arvosta; |
| --- | --- |

b)

kussakin luokassa suunnitelma hyväksyttiin ehdottomalla enemmistöllä luokkaan kuuluvien saatavien arvosta;

| c) | suunnitelma hyväksyttiin vähintään yhdessä huonossa asemassa olevien velkojien luokassa (itse asiassa kaikki huonossa asemassa olevien velkojien luokat (42) äänestivät suunnitelman puolesta). |
| --- | --- |

c)

suunnitelma hyväksyttiin vähintään yhdessä huonossa asemassa olevien velkojien luokassa (itse asiassa kaikki huonossa asemassa olevien velkojien luokat (42) äänestivät suunnitelman puolesta).

42

| (76) | Tuomioistuimen istunnossa 25 päivänä maaliskuuta 2015 erityistuomari pyysi saada selvennyksiä suunnitelmaan ja lykkäsi asian käsittelyä 22 päivään huhtikuuta 2015. Istunnossa 22 päivänä huhtikuuta 2015 tuomioistuin vahvisti suunnitelman, joskin se hyväksyi vain ensimmäisen vaihtoehdon eli velkojien kanssa sovitut velan osittaiset mitätöinnit ja uuden yrityksen (Oltchim SPV) perustamisen ja kaikkien Oltchim SA:n toimivien osien siirtämisen Oltchim SPV:lle. Piteștin muutoksenhakutuomioistuin hylkäsi 24 päivänä syyskuuta 2015 valitukset, jotka ANAF (Agenția Națională de Administrare Fiscală) ja Electrica Furnizare olivat tehneet tervehdyttämissuunnitelman hyväksymisestä annetusta tuomiosta. Tämän tuomion myötä suunnitelmasta tuli lopullinen. |
| --- | --- |

(76)

Tuomioistuimen istunnossa 25 päivänä maaliskuuta 2015 erityistuomari pyysi saada selvennyksiä suunnitelmaan ja lykkäsi asian käsittelyä 22 päivään huhtikuuta 2015. Istunnossa 22 päivänä huhtikuuta 2015 tuomioistuin vahvisti suunnitelman, joskin se hyväksyi vain ensimmäisen vaihtoehdon eli velkojien kanssa sovitut velan osittaiset mitätöinnit ja uuden yrityksen (Oltchim SPV) perustamisen ja kaikkien Oltchim SA:n toimivien osien siirtämisen Oltchim SPV:lle. Piteștin muutoksenhakutuomioistuin hylkäsi 24 päivänä syyskuuta 2015 valitukset, jotka ANAF (Agenția Națională de Administrare Fiscală) ja Electrica Furnizare olivat tehneet tervehdyttämissuunnitelman hyväksymisestä annetusta tuomiosta. Tämän tuomion myötä suunnitelmasta tuli lopullinen.

uuden yrityksen (Oltchim SPV) perustamisen ja kaikkien Oltchim SA:n toimivien osien siirtämisen Oltchim SPV:lle

2.2.4.3   Tervehdyttämissuunnitelman toteuttaminen

Tervehdyttämissuunnitelman toteuttaminen

| (77) | Oltchim toteutti maksukyvyttömyysmenettelyn aikana ennen tervehdyttämissuunnitelman hyväksymistä useita toimenpiteitä kustannustensa vähentämiseksi, kuten 918 työntekijän irtisanominen kesäkuussa 2013 (marraskuussa 2015 oli määrä irtisanoa vielä 225 työntekijää). Kesäkuussa 2014 Oltchim vaihtoi päätuotantolaitoksen elektrolyysilaitteen (toimenpiteen arvo oli kaikkiaan 800 000 euroa). Parantaakseen käyttökatetta (EBITDA) entisestään Oltchim käynnisti oksoalkoholilaitoksen uudelleen 9 päivänä syyskuuta 2014. |
| --- | --- |

(77)

Oltchim toteutti maksukyvyttömyysmenettelyn aikana ennen tervehdyttämissuunnitelman hyväksymistä useita toimenpiteitä kustannustensa vähentämiseksi, kuten 918 työntekijän irtisanominen kesäkuussa 2013 (marraskuussa 2015 oli määrä irtisanoa vielä 225 työntekijää). Kesäkuussa 2014 Oltchim vaihtoi päätuotantolaitoksen elektrolyysilaitteen (toimenpiteen arvo oli kaikkiaan 800 000 euroa). Parantaakseen käyttökatetta (EBITDA) entisestään Oltchim käynnisti oksoalkoholilaitoksen uudelleen 9 päivänä syyskuuta 2014.

| (78) | Romanian viranomaiset ilmoittivat (43), että Oltchim paransi taloudellista suorituskykyään ja tulostaan. Sen liikevaihto kasvoi 31 prosenttia vuonna 2015 vuoteen 2014 verrattuna ja 59 prosenttia vuoteen 2013 verrattuna, mikä johtui sen valmistamien päätuotteiden myynnin kasvusta (polyeetteripolyolien myynti kasvoi 33 prosenttia, ja kloorialkalituotteiden myynti kasvoi 7 prosenttia). Käyttökate parantui 109 miljoonalla Romanian leulla vuodesta 2013. |
| --- | --- |

(78)

Romanian viranomaiset ilmoittivat (43), että Oltchim paransi taloudellista suorituskykyään ja tulostaan. Sen liikevaihto kasvoi 31 prosenttia vuonna 2015 vuoteen 2014 verrattuna ja 59 prosenttia vuoteen 2013 verrattuna, mikä johtui sen valmistamien päätuotteiden myynnin kasvusta (polyeetteripolyolien myynti kasvoi 33 prosenttia, ja kloorialkalituotteiden myynti kasvoi 7 prosenttia). Käyttökate parantui 109 miljoonalla Romanian leulla vuodesta 2013.

43

| (79) | Uudet yritykset yrityksen yksityistämiseksi alkoivat kesäkuussa 2013, mutta ne epäonnistuivat jälleen myöhemmin samana vuonna. |
| --- | --- |

(79)

Uudet yritykset yrityksen yksityistämiseksi alkoivat kesäkuussa 2013, mutta ne epäonnistuivat jälleen myöhemmin samana vuonna.

| (80) | Velkojien hyväksymän ja tuomioistuimen vahvistaman suunnitelman (ks. taulukko Table 5 edellä) mukaan talousarviovelkojien ja valtion omistamien yritysten tulisi mitätöidä kaikkiaan jopa 408,5 miljoonan euron velat (AAASilla mitätöitävä velka on noin 216 miljoonaa euroa, joka on 81,9 prosenttia sen kokonaissaatavasta, ja valtion omistamilla yrityksillä mitätöitävä velka on 174,3 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(80)

Velkojien hyväksymän ja tuomioistuimen vahvistaman suunnitelman (ks. taulukko Table 5 edellä) mukaan talousarviovelkojien ja valtion omistamien yritysten tulisi mitätöidä kaikkiaan jopa 408,5 miljoonan euron velat (AAASilla mitätöitävä velka on noin 216 miljoonaa euroa, joka on 81,9 prosenttia sen kokonaissaatavasta, ja valtion omistamilla yrityksillä mitätöitävä velka on 174,3 miljoonaa euroa).

Table 5

| (81) | Niin sanotuista välttämättömistä tavarantoimittajista CET Govora SA:n tuli mitätöidä 21,2 miljoonaa euroa ja kansallisen vesihallinnon 2,2 miljoonaa euroa – nämä määrät ovat 70–71 prosenttia niiden kokonaissaatavista. Electrican oli mitätöitävä 112 miljoonaa euroa eli 77,6 prosenttia sen kokonaissaatavasta. |
| --- | --- |

(81)

Niin sanotuista välttämättömistä tavarantoimittajista CET Govora SA:n tuli mitätöidä 21,2 miljoonaa euroa ja kansallisen vesihallinnon 2,2 miljoonaa euroa – nämä määrät ovat 70–71 prosenttia niiden kokonaissaatavista. Electrican oli mitätöitävä 112 miljoonaa euroa eli 77,6 prosenttia sen kokonaissaatavasta.

| (82) | Taulukkoon 5 oli sisällytetty tiettyjen julkisten velkojien mitätöitävien velkojen määrät. Niiden lisäksi seuraavassa taulukossa 6 esitetään velkamäärät, jotka saataisiin takaisin skenaariossa, jossa Oltchim SPV myytäisiin tervehdyttämissuunnitelman mukaisesti yhtenä kokonaisuutena, mikäli velkojen enimmäismäärän kuolettaminen olisi hyväksytty.

  Taulukko 6


  Julkiset velkojat (suunnitelman mukainen velan mitätöinti ja velan takaisinsaanti)









  (euroa) |
| --- | --- |
| Velkoja | Velan kokonaismäärä | Mitätöitävät velat
  (hyväksytty enimmäismäärän kuoletus) | Oltchim SPV:n myöhemmästä myynnistä takaisin saatavien velkojen arvioitu vähimmäismäärä |
| Talousarviovelkojat |
| AAAS | 264 286 269 | 216 498 450 | 47 787 819 |
| DGFP Craiova | 5 597 262 | 3 910 841 | 1 686 422 |
| Ympäristörahaston hallinto | 13 025 112 | 10 726 900 | 2 298 212 |
| Romanian kansallinen vesihallinto | 3 158 632 | 2 238 493 | 920 139 |
| Romanian energia-alan sääntelyviranomainen | 4 066 | 3 349 | 717 |
| Bradun kaupungintalo | 220 144 | 181 300 | 38 843 |
| Rm. Vâlcean kaupungintalo | 466 175 | 383 921 | 82 254 |
| Băbenin kaupungintalo | 544 | 448 | 96 |
| Valtion omistamat yritykset (esimerkkejä) |
| CEC Bank | 12 390 623 | 3 311 312 | 9 079 311 |
| Kansallinen suolayhtiö | 6 782 113 | 4 242 980 | 2 539 134 |
| CET Govora | 30 117 982 | 21 120 370 | 8 997 613 |
| Electrica SA | 144 877 778 | 112 483 035 | 32 394 743 |
| Electrica Furnizare | 12 437 442 | 8 111 816 | 4 325 625 |
| CFR Marfă | 25 364 472 | 25 364 472 | 0 |
| Yhteensä | 518 728 615 | 408 577 686 | 110 150 928 |

(82)

Taulukkoon 5 oli sisällytetty tiettyjen julkisten velkojien mitätöitävien velkojen määrät. Niiden lisäksi seuraavassa taulukossa 6 esitetään velkamäärät, jotka saataisiin takaisin skenaariossa, jossa Oltchim SPV myytäisiin tervehdyttämissuunnitelman mukaisesti yhtenä kokonaisuutena, mikäli velkojen enimmäismäärän kuolettaminen olisi hyväksytty.

Taulukko 6

Taulukko 6

Julkiset velkojat (suunnitelman mukainen velan mitätöinti ja velan takaisinsaanti)

Julkiset velkojat (suunnitelman mukainen velan mitätöinti ja velan takaisinsaanti)

(euroa)

Velkoja

Velan kokonaismäärä

Mitätöitävät velat

(hyväksytty enimmäismäärän kuoletus)

Oltchim SPV:n myöhemmästä myynnistä takaisin saatavien velkojen arvioitu vähimmäismäärä

Talousarviovelkojat

Talousarviovelkojat

AAAS

264 286 269

216 498 450

47 787 819

47 787 819

DGFP Craiova

5 597 262

3 910 841

1 686 422

1 686 422

Ympäristörahaston hallinto

13 025 112

10 726 900

2 298 212

2 298 212

Romanian kansallinen vesihallinto

3 158 632

2 238 493

920 139

920 139

Romanian energia-alan sääntelyviranomainen

4 066

3 349

717

717

Bradun kaupungintalo

220 144

181 300

38 843

38 843

Rm. Vâlcean kaupungintalo

466 175

383 921

82 254

82 254

Băbenin kaupungintalo

544

448

96

96

Valtion omistamat yritykset (esimerkkejä)

Valtion omistamat yritykset (esimerkkejä)

CEC Bank

12 390 623

3 311 312

9 079 311

9 079 311

Kansallinen suolayhtiö

6 782 113

4 242 980

2 539 134

2 539 134

CET Govora

30 117 982

21 120 370

8 997 613

8 997 613

Electrica SA

144 877 778

112 483 035

32 394 743

32 394 743

Electrica Furnizare

12 437 442

8 111 816

4 325 625

4 325 625

CFR Marfă

25 364 472

25 364 472

0

0

Yhteensä

Yhteensä

518 728 615

518 728 615

408 577 686

408 577 686

110 150 928

110 150 928

| (83) | Tervehdyttämissuunnitelman hyväksymisen jälkeen velkoja kuoletettiin jo huomattavia määriä. Romania ilmoitti lokakuussa 2015 toimittamissaan tiedoissa, että vuoden 2015 huhtikuun ja lokakuun välisenä aikana velkoja oli mitätöity noin 2,358 miljardin Romanian leun (518 miljoonan euron) arvosta (44). |
| --- | --- |

(83)

Tervehdyttämissuunnitelman hyväksymisen jälkeen velkoja kuoletettiin jo huomattavia määriä. Romania ilmoitti lokakuussa 2015 toimittamissaan tiedoissa, että vuoden 2015 huhtikuun ja lokakuun välisenä aikana velkoja oli mitätöity noin 2,358 miljardin Romanian leun (518 miljoonan euron) arvosta (44).

44

| (84) | Romanian viranomaiset ilmoittivat myös, että myyntitarjous Oltchim SPV:stä oli lähetetty Romanian kaikkiin kahdenvälisiin kauppakamareihin (heinäkuussa 2015) ja 30 muuhun kauppakamariin eri puolille maailmaa (syyskuussa 2015). Ensimmäiset kokoukset mahdollisten ostajien kanssa pidettiin syys-lokakuussa 2015. |
| --- | --- |

(84)

Romanian viranomaiset ilmoittivat myös, että myyntitarjous Oltchim SPV:stä oli lähetetty Romanian kaikkiin kahdenvälisiin kauppakamareihin (heinäkuussa 2015) ja 30 muuhun kauppakamariin eri puolille maailmaa (syyskuussa 2015). Ensimmäiset kokoukset mahdollisten ostajien kanssa pidettiin syys-lokakuussa 2015.

3.   KOMISSION PÄÄTÖS MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISESTA

KOMISSION PÄÄTÖS MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISESTA

| (85) | Komissio päätti aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn 8 päivänä huhtikuuta 2016. Komissio kyseenalaisti kolme tukitoimenpidettä:






  1) | Toimenpide 1: AAAS ei perinyt velkaansa, ja sitä kerääntyi lisää syyskuusta 2012 alkaen. Komissiolle vuonna 2012 antamastaan vakaasta sitoumuksesta huolimatta Romanian viranomaiset eivät muuntaneet AAASille kertynyttä velkaa (jonka määrä oli tuolloin 1 049 miljoonaa Romanian leuta eli noin 231 miljoonaa euroa) osakkeiksi eivätkä yksityistäneet Oltchimia. Sen sijaan Oltchim jatkoi liiketoimintaansa ja keräsi lisää julkisia velkoja, myös AAASille (velka AAASille kasvoi 1 049 miljoonasta Romanian leusta 1 201 miljoonaan Romanian leuhun eli suunnilleen 231 miljoonasta eurosta noin 264 miljoonaan euroon). AAAS ei perinyt saataviaan Oltchimilta, kun yksityistäminen epäonnistui syyskuussa 2012. Se ei vaatinut saataviensa korvaamista sitä kautta, että Oltchim asetettaisiin välittömästi selvitystilaan, vaan odotti velan muuntamista osakkeiksi, vaikka Oltchimin yksityistämisprosessi epäonnistui jälleen. |
| --- | --- | --- |

(85)

Komissio päätti aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn 8 päivänä huhtikuuta 2016. Komissio kyseenalaisti kolme tukitoimenpidettä:

1)

Toimenpide 1: AAAS ei perinyt velkaansa, ja sitä kerääntyi lisää syyskuusta 2012 alkaen. Komissiolle vuonna 2012 antamastaan vakaasta sitoumuksesta huolimatta Romanian viranomaiset eivät muuntaneet AAASille kertynyttä velkaa (jonka määrä oli tuolloin 1 049 miljoonaa Romanian leuta eli noin 231 miljoonaa euroa) osakkeiksi eivätkä yksityistäneet Oltchimia. Sen sijaan Oltchim jatkoi liiketoimintaansa ja keräsi lisää julkisia velkoja, myös AAASille (velka AAASille kasvoi 1 049 miljoonasta Romanian leusta 1 201 miljoonaan Romanian leuhun eli suunnilleen 231 miljoonasta eurosta noin 264 miljoonaan euroon). AAAS ei perinyt saataviaan Oltchimilta, kun yksityistäminen epäonnistui syyskuussa 2012. Se ei vaatinut saataviensa korvaamista sitä kautta, että Oltchim asetettaisiin välittömästi selvitystilaan, vaan odotti velan muuntamista osakkeiksi, vaikka Oltchimin yksityistämisprosessi epäonnistui jälleen.

Toimenpide 1:

| 2) | Toimenpide 2 (45)
  : CET Govora ja Salrom tukivat Oltchimin toimintaa jatkamalla toimituksia syyskuun 2012 ja tammikuun 2013 välisenä aikana. Yksityistämisen epäonnistuttua syyskuussa 2012 Oltchimin taloudellinen tilanne heikkeni ja sen tuotanto keskeytettiin. Romanian viranomaiset toteuttivat erinäisiä tukitoimia, jotta Oltchim pystyisi aloittamaan tuotantonsa uudelleen. Tämä tuotannon uudelleen aloittaminen ei olisi ollut mahdollista ilman julkisessa omistuksessa olevien tavarantoimittajien – CET Govoran ja Salromin – päätöstä jatkaa toimituksia Oltchimille siitä huolimatta, että se ei ollut maksanut velkojaan.






  — | CET Govora allekirjoitti Oltchimin kanssa uuden sähkösopimuksen 15 päivänä syyskuuta 2012 ja suostui sitten kasvattamaan sähköntoimituksia ensin 25 päivästä lokakuuta 2012 ja myöhemmin 12 päivästä marraskuuta 2012 ja jatkamaan toimituksia edelleen 1 päivästä tammikuuta 2013. Näytti siltä, että nämä muutokset Oltchimin sopimussuhteessa oli toteutettu panemalla täytäntöön useita Vâlcean lääninvaltuuston päätöksiä, joilla pyrittiin varmistamaan Oltchimin sähkönsaanti. |
| --- | --- | --- |

2)

Toimenpide 2 (45)
  : CET Govora ja Salrom tukivat Oltchimin toimintaa jatkamalla toimituksia syyskuun 2012 ja tammikuun 2013 välisenä aikana. Yksityistämisen epäonnistuttua syyskuussa 2012 Oltchimin taloudellinen tilanne heikkeni ja sen tuotanto keskeytettiin. Romanian viranomaiset toteuttivat erinäisiä tukitoimia, jotta Oltchim pystyisi aloittamaan tuotantonsa uudelleen. Tämä tuotannon uudelleen aloittaminen ei olisi ollut mahdollista ilman julkisessa omistuksessa olevien tavarantoimittajien – CET Govoran ja Salromin – päätöstä jatkaa toimituksia Oltchimille siitä huolimatta, että se ei ollut maksanut velkojaan.

Toimenpide 2

45

:

—

CET Govora allekirjoitti Oltchimin kanssa uuden sähkösopimuksen 15 päivänä syyskuuta 2012 ja suostui sitten kasvattamaan sähköntoimituksia ensin 25 päivästä lokakuuta 2012 ja myöhemmin 12 päivästä marraskuuta 2012 ja jatkamaan toimituksia edelleen 1 päivästä tammikuuta 2013. Näytti siltä, että nämä muutokset Oltchimin sopimussuhteessa oli toteutettu panemalla täytäntöön useita Vâlcean lääninvaltuuston päätöksiä, joilla pyrittiin varmistamaan Oltchimin sähkönsaanti.

| — | Salrom suostui siihen, että maksuja sen toimituksista lykättäisiin, ja suostui näin siihen, että Oltchimin velat sille kasvaisivat entisestään. |
| --- | --- |

—

Salrom suostui siihen, että maksuja sen toimituksista lykättäisiin, ja suostui näin siihen, että Oltchimin velat sille kasvaisivat entisestään.

| 3) | Toimenpide 3 (46)
  : AAAS ja valtion omistamat yritykset (47) hyväksyivät velan mitätöinnin tervehdyttämissuunnitelman mukaisesti vuonna 2015; AAAS, Salrom, CET Govora, kansallinen vesihallinto ja Electrica äänestivät kaikki tervehdyttämissuunnitelman hyväksymisen puolesta. Näin ollen AAAS suostui mitätöimään Oltchimilta perittävistä saatavistaan 216 miljoonaa euroa myöhemmin takaisin perittävän 47 miljoonan euron määrää vastaan (vaikka myöhemmän takaisinperinnän onnistuminen oli epävarmaa). Salrom suostui mitätöimään 4,2 miljoonan euron velan, CET Govora SA suostui mitätöimään 21,1 miljoonan euron velan, kansallinen vesihallinto suostui mitätöimään 2,2 miljoonan euron velan, ja Electrica suostui mitätöimään 112 miljoonan euron velan. Vastineeksi tästä nämä valtion omistamat yritykset odottavat, että mikäli myynti onnistuu, ne saavat veloistaan takaisin seuraavat määrät: 2,5 miljoonaa euroa Salromille, 8,9 miljoonaa euroa CET Govora SA:lle, 0,9 miljoonaa euroa kansalliselle vesihallinnolle ja 32 miljoonaa euroa Electricalle (ks. taulukot 4 ja 5). |
| --- | --- |

3)

Toimenpide 3 (46)
  : AAAS ja valtion omistamat yritykset (47) hyväksyivät velan mitätöinnin tervehdyttämissuunnitelman mukaisesti vuonna 2015; AAAS, Salrom, CET Govora, kansallinen vesihallinto ja Electrica äänestivät kaikki tervehdyttämissuunnitelman hyväksymisen puolesta. Näin ollen AAAS suostui mitätöimään Oltchimilta perittävistä saatavistaan 216 miljoonaa euroa myöhemmin takaisin perittävän 47 miljoonan euron määrää vastaan (vaikka myöhemmän takaisinperinnän onnistuminen oli epävarmaa). Salrom suostui mitätöimään 4,2 miljoonan euron velan, CET Govora SA suostui mitätöimään 21,1 miljoonan euron velan, kansallinen vesihallinto suostui mitätöimään 2,2 miljoonan euron velan, ja Electrica suostui mitätöimään 112 miljoonan euron velan. Vastineeksi tästä nämä valtion omistamat yritykset odottavat, että mikäli myynti onnistuu, ne saavat veloistaan takaisin seuraavat määrät: 2,5 miljoonaa euroa Salromille, 8,9 miljoonaa euroa CET Govora SA:lle, 0,9 miljoonaa euroa kansalliselle vesihallinnolle ja 32 miljoonaa euroa Electricalle (ks. taulukot 4 ja 5).

Toimenpide 3

46

:

47

| (86) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio katsoi alustavasti, että edellä kuvatut toimenpiteet sisälsivät valtion varoja ja niillä oli yhteys valtioon. Lisäksi komissio katsoi alustavasti, että koska oli epätodennäköistä, että mikään järkevä yksityinen toimija olisi tarjonnut Oltchimille mahdollisuuden tällaisiin toimenpiteisiin, toimenpiteet antoivat Oltchimille kohtuutonta etua; tällainen etu olisi valikoivaa, koska Oltchim oli ainoa tuensaaja. |
| --- | --- |

(86)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio katsoi alustavasti, että edellä kuvatut toimenpiteet sisälsivät valtion varoja ja niillä oli yhteys valtioon. Lisäksi komissio katsoi alustavasti, että koska oli epätodennäköistä, että mikään järkevä yksityinen toimija olisi tarjonnut Oltchimille mahdollisuuden tällaisiin toimenpiteisiin, toimenpiteet antoivat Oltchimille kohtuutonta etua; tällainen etu olisi valikoivaa, koska Oltchim oli ainoa tuensaaja.

| (87) | Komissio totesi niin ikään, että toimenpiteet vaikuttavat todennäköisesti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, sillä Oltchim kilpaili muiden jäsenvaltioiden sekä muun maailman muiden kemikaalien tuottajien kanssa. Toimenpiteiden johdosta Oltchim saattoi jatkaa toimintaansa joutumatta kilpailijoidensa tavoin kantamaan niitä seurauksia, joita sen heikoilla taloudellisilla tuloksilla normaalisti olisi. |
| --- | --- |

(87)

Komissio totesi niin ikään, että toimenpiteet vaikuttavat todennäköisesti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, sillä Oltchim kilpaili muiden jäsenvaltioiden sekä muun maailman muiden kemikaalien tuottajien kanssa. Toimenpiteiden johdosta Oltchim saattoi jatkaa toimintaansa joutumatta kilpailijoidensa tavoin kantamaan niitä seurauksia, joita sen heikoilla taloudellisilla tuloksilla normaalisti olisi.

| (88) | Komissio epäili myös toimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille erityisesti siksi, että Romanian viranomaiset eivät esittäneet soveltuvuudelle minkäänlaisia perusteita. Komissio katsoi alustavasti, että Oltchimia voitaisiin pitää valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annetuissa vuoden 2014 suuntaviivoissa (jäljempänä ’vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivat’) (48) tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä erityisesti, kun otetaan huomioon 30 päivänä tammikuuta 2013 aloitettu maksukyvyttömyysmenettely. Näytti kuitenkin siltä, että missään toimenpiteissä ei ollut noudatettu kriteereitä, jotka pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa asetetaan sisämarkkinoille soveltuvalle pelastamis- tai rakenneuudistustuelle. Eritoten koska ilmoitettua rakenneuudistussuunnitelmaa ei ollut (Romanian viranomaiset eivät väitä, että toimenpiteet olisivat luokiteltavissa rakenneuudistustueksi), komissio ei voinut arvioida tervehdyttämissuunnitelman osatekijöitä, investointi- ja nykyaikaistamistoimenpiteet mukaan lukien, eikä sitä, palauttaisivatko toimenpiteet pitkän aikavälin elinkelpoisuuden ja pidettäisiinkö ne mahdollisimman vähäisinä niin, että vältyttäisiin kohtuuttomalta kilpailun vääristymiseltä. |
| --- | --- |

(88)

Komissio epäili myös toimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille erityisesti siksi, että Romanian viranomaiset eivät esittäneet soveltuvuudelle minkäänlaisia perusteita. Komissio katsoi alustavasti, että Oltchimia voitaisiin pitää valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annetuissa vuoden 2014 suuntaviivoissa (jäljempänä ’vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivat’) (48) tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä erityisesti, kun otetaan huomioon 30 päivänä tammikuuta 2013 aloitettu maksukyvyttömyysmenettely. Näytti kuitenkin siltä, että missään toimenpiteissä ei ollut noudatettu kriteereitä, jotka pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa asetetaan sisämarkkinoille soveltuvalle pelastamis- tai rakenneuudistustuelle. Eritoten koska ilmoitettua rakenneuudistussuunnitelmaa ei ollut (Romanian viranomaiset eivät väitä, että toimenpiteet olisivat luokiteltavissa rakenneuudistustueksi), komissio ei voinut arvioida tervehdyttämissuunnitelman osatekijöitä, investointi- ja nykyaikaistamistoimenpiteet mukaan lukien, eikä sitä, palauttaisivatko toimenpiteet pitkän aikavälin elinkelpoisuuden ja pidettäisiinkö ne mahdollisimman vähäisinä niin, että vältyttäisiin kohtuuttomalta kilpailun vääristymiseltä.

48

| (89) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi alustavasti, että toimenpiteet näyttivät olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Koska toimenpiteet olisi tällöin myönnetty SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa vahvistettujen ilmoitusvelvollisuuden ja täytäntöönpanokiellon vastaisesti, komissio totesi myös, että ne näyttivät olevan sääntöjenvastaista valtiontukea. Koska komissiolle ei ollut annettu ilmoitusta rakenneuudistussuunnitelmasta, tällaisia toimenpiteitä ei voitu todeta soveltuviksi sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(89)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi alustavasti, että toimenpiteet näyttivät olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Koska toimenpiteet olisi tällöin myönnetty SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa vahvistettujen ilmoitusvelvollisuuden ja täytäntöönpanokiellon vastaisesti, komissio totesi myös, että ne näyttivät olevan sääntöjenvastaista valtiontukea. Koska komissiolle ei ollut annettu ilmoitusta rakenneuudistussuunnitelmasta, tällaisia toimenpiteitä ei voitu todeta soveltuviksi sisämarkkinoille.

4.   HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVASTA PÄÄTÖKSESTÄ

HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVASTA PÄÄTÖKSESTÄ

4.1   Romanian toimittamat huomautukset

Romanian toimittamat huomautukset

| (90) | Menettelyn aloittamista koskevasta komission päätöksestä tekemissään huomautuksissa Romania esittää useita huomautuksia kustakin kolmesta edellä kuvatusta toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(90)

Menettelyn aloittamista koskevasta komission päätöksestä tekemissään huomautuksissa Romania esittää useita huomautuksia kustakin kolmesta edellä kuvatusta toimenpiteestä.

4.1.1   Romanian huomautukset toimenpiteestä 1

Romanian huomautukset toimenpiteestä 1

| (91) | Romania väittää, että syyskuun 2012 ja tammikuun 2013 välisenä aikana AAAS menetteli yksityisen velkojan tavoin ja että AAASin saatavien perimättä jättäminen oli täysin perusteltua tänä lyhyenä viiden kuukauden ajanjaksona sekä oikeudellisten että tosiasiallisten rajoitusten takia: |
| --- | --- |

(91)

Romania väittää, että syyskuun 2012 ja tammikuun 2013 välisenä aikana AAAS menetteli yksityisen velkojan tavoin ja että AAASin saatavien perimättä jättäminen oli täysin perusteltua tänä lyhyenä viiden kuukauden ajanjaksona sekä oikeudellisten että tosiasiallisten rajoitusten takia:

oikeudellisten

tosiasiallisten

| (92) | Oikeudelliset rajoitukset liittyvät niin sanotun erityishallintomenettelyn (Romanian lain nro 137/2002 16 §:n 5 momentin c kohta) vaikutuksiin, sillä kyseisessä menettelyssä verojen ja maksujen velkojat eivät voi periä velkojaan niin kauan kuin yritystä valmistellaan yksityistettäväksi. Tämän väitettiin estäneen AAASia pyytämästä velkansa välitöntä suorittamista talous-, kauppa- ja yritysympäristöministeriön ylläpitämän yksityistämisprosessin yhteydessä jopa senkin jälkeen, kun yksityistäminen oli epäonnistunut syyskuussa 2012. Lisäksi Romania katsoo, että AAASin mahdollisuutta periä saataviaan rajoitti tosiasiallisesti se, että sellaisia myytäviä omaisuuseriä ei ollut, joita ei olisi käytetty vakuusvelkojien vakuuksiksi, ja että tämä selittää myös sen, miksi yksityiset velkojat eivät myöskään perineet saataviaan. Tässä yhteydessä Romania mainitsee esimerkkinä yksityisen Banca Comercială Română -pankin, joka ei käynnistänyt pakkoperintämenettelyä ja myönsi vieläpä yhteensä noin 1 miljoonan euron suuruisen lisärahoituksen polyolien ja polyeetterin tuotantolinjan käynnistämiseksi uudelleen ja konsulttiselvityksen teettämiseksi mahdollisuudesta aloittaa Oltchimin toiminta uudelleen. |
| --- | --- |

(92)

Oikeudelliset rajoitukset liittyvät niin sanotun erityishallintomenettelyn (Romanian lain nro 137/2002 16 §:n 5 momentin c kohta) vaikutuksiin, sillä kyseisessä menettelyssä verojen ja maksujen velkojat eivät voi periä velkojaan niin kauan kuin yritystä valmistellaan yksityistettäväksi. Tämän väitettiin estäneen AAASia pyytämästä velkansa välitöntä suorittamista talous-, kauppa- ja yritysympäristöministeriön ylläpitämän yksityistämisprosessin yhteydessä jopa senkin jälkeen, kun yksityistäminen oli epäonnistunut syyskuussa 2012. Lisäksi Romania katsoo, että AAASin mahdollisuutta periä saataviaan rajoitti tosiasiallisesti se, että sellaisia myytäviä omaisuuseriä ei ollut, joita ei olisi käytetty vakuusvelkojien vakuuksiksi, ja että tämä selittää myös sen, miksi yksityiset velkojat eivät myöskään perineet saataviaan. Tässä yhteydessä Romania mainitsee esimerkkinä yksityisen Banca Comercială Română -pankin, joka ei käynnistänyt pakkoperintämenettelyä ja myönsi vieläpä yhteensä noin 1 miljoonan euron suuruisen lisärahoituksen polyolien ja polyeetterin tuotantolinjan käynnistämiseksi uudelleen ja konsulttiselvityksen teettämiseksi mahdollisuudesta aloittaa Oltchimin toiminta uudelleen.

Oikeudelliset

tosiasiallisesti

| (93) | Lisäksi Romania esittää, että lisäsyynä siihen, että AAAS ei pyytänyt velkansa välitöntä suorittamista, oli se, että Romania oli aloittanut Euroopan komissiolle tehtävää ilmoitusta edeltävän prosessin pelastamistuesta (tuesta, joka myöhemmin osoittautui yhteensopimattomaksi vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen tuen ainutkertaisuuden periaatteen kanssa). |
| --- | --- |

(93)

Lisäksi Romania esittää, että lisäsyynä siihen, että AAAS ei pyytänyt velkansa välitöntä suorittamista, oli se, että Romania oli aloittanut Euroopan komissiolle tehtävää ilmoitusta edeltävän prosessin pelastamistuesta (tuesta, joka myöhemmin osoittautui yhteensopimattomaksi vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen tuen ainutkertaisuuden periaatteen kanssa).

| (94) | Romania totesi, että Raiffeisenin selvityksen perusteella ja ympäristövastuiden osalta tehtävistä vähennyksistä huolimatta AAAS olisi selvitystilaskenaariossa saanut velastaan takaisin 10 prosenttia 12 prosentin sijaan, koska AAASin saatava Oltchimilta oli lähes 1,2-kertainen verrattuna saatavaan, jonka Raiffeisen oli ottanut huomioon vuonna 2011 Oltchimin markkina- ja likvidaatioarvoista tekemässään vertailussa. Toukokuussa 2018 esittämissään huomautuksissa Romania menee vielä pidemmälle ja väittää, että Oltchimin tapauksessa konkurssitilanteessa ensisijaisesti maksettavat ympäristövastuut olisivat olleet suuremmat kuin selvitystilaskenaarion mukaiset pakkomyynnistä oletettavasti saatavat kokonaistulot, ja päättelee, että AAAS ei olisi saanut velastaan mitään takaisin. |
| --- | --- |

(94)

Romania totesi, että Raiffeisenin selvityksen perusteella ja ympäristövastuiden osalta tehtävistä vähennyksistä huolimatta AAAS olisi selvitystilaskenaariossa saanut velastaan takaisin 10 prosenttia 12 prosentin sijaan, koska AAASin saatava Oltchimilta oli lähes 1,2-kertainen verrattuna saatavaan, jonka Raiffeisen oli ottanut huomioon vuonna 2011 Oltchimin markkina- ja likvidaatioarvoista tekemässään vertailussa. Toukokuussa 2018 esittämissään huomautuksissa Romania menee vielä pidemmälle ja väittää, että Oltchimin tapauksessa konkurssitilanteessa ensisijaisesti maksettavat ympäristövastuut olisivat olleet suuremmat kuin selvitystilaskenaarion mukaiset pakkomyynnistä oletettavasti saatavat kokonaistulot, ja päättelee, että AAAS ei olisi saanut velastaan mitään takaisin.

| (95) | Romania esittää, että AAAS keskittyi tuohon aikaan hankkimaan yksityiskohtaista tietoa Oltchimin tilanteesta voidakseen tehdä asiassa kattaviin tietoihin perustuvan päätöksen ja että yksityistämisen epäonnistumisen ja maksukyvyttömyysmenettelyyn hakeutumisen välinen muutaman kuukauden ajanjakso oli hyväksyttävä harkinta-aika. |
| --- | --- |

(95)

Romania esittää, että AAAS keskittyi tuohon aikaan hankkimaan yksityiskohtaista tietoa Oltchimin tilanteesta voidakseen tehdä asiassa kattaviin tietoihin perustuvan päätöksen ja että yksityistämisen epäonnistumisen ja maksukyvyttömyysmenettelyyn hakeutumisen välinen muutaman kuukauden ajanjakso oli hyväksyttävä harkinta-aika.

| (96) | Edelleen Romania huomauttaa, että AAAS oli perinyt Oltchimilta markkinatasoisia korkoja maksukyvyttömyysmenettelyyn asti. Romanian mukaan tämä todistaa, että siihen, että AAAS ei perinyt saataviaan välittömästi takaisin, ei sisältynyt valtiontukea, ja Romania väittää, että tämä päätelmä on yhdenmukainen vuoden 2012 komission päätöksen 98 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa noudatetun lähestymistavan kanssa. Lisäksi Romania esittää, että kerääntynyt lisävelka on aiheutunut ainoastaan jo olemassa olleen velan korosta, jonka merkitys on vähäinen tilanteessa, jossa varsinaisen velan takaisinsaaminen on jo sekin täysin epärealistista. |
| --- | --- |

(96)

Edelleen Romania huomauttaa, että AAAS oli perinyt Oltchimilta markkinatasoisia korkoja maksukyvyttömyysmenettelyyn asti. Romanian mukaan tämä todistaa, että siihen, että AAAS ei perinyt saataviaan välittömästi takaisin, ei sisältynyt valtiontukea, ja Romania väittää, että tämä päätelmä on yhdenmukainen vuoden 2012 komission päätöksen 98 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa noudatetun lähestymistavan kanssa. Lisäksi Romania esittää, että kerääntynyt lisävelka on aiheutunut ainoastaan jo olemassa olleen velan korosta, jonka merkitys on vähäinen tilanteessa, jossa varsinaisen velan takaisinsaaminen on jo sekin täysin epärealistista.

4.1.2   Romanian huomautukset toimenpiteestä 2

Romanian huomautukset toimenpiteestä 2

| (97) | Kun CET Govora ja Salrom olivat päättäneet jatkaa toimituksiaan ja muuttaa kaupankäynnin ehtoja Oltchimille edullisemmiksi, ne olivat Romanian näkökannan mukaan ”menetelleet kuin yksityiset velkojat, kunhan ne hankkivat uudelle velalle takauksen (vakuuden)” ja koska niiden päätökset toimittaa Oltchimin toiminnan uudelleenaloituksessa tarvittavia raaka-aineita olivat samankaltaisia kuin tiettyjen yksityisomistuksessa olevien yritysten tekemät päätökset. Väitteen mukaan tämä päätös perustuu siihen, että velasta saadaan todennäköisesti takaisin suurempi osuus, jos toiminta aloitetaan uudestaan. Lisäksi Romania toteaa, että teollisuus- ja demineralisoidun veden toimitukset Oltchimille synnyttävät toimijoiden välille teknologisen keskinäisriippuvuuden ja tämän takia Salrom (joskaan ei niin selvästi) ja CET Govora menettelivät järkevästi toimivina välttämättöminä tavarantoimittajina. Vuonna 2015 Oltchimin osuus Salromin liikevaihdosta oli 14 prosenttia ja sen osuus CET Govoran tuloista oli 39 prosenttia, joten ei ollut olemassa mitään käytännön ratkaisua, jolla CET Govora olisi voinut korvata Oltchimin tekemät teollisuushöyryn ostot. |
| --- | --- |

(97)

Kun CET Govora ja Salrom olivat päättäneet jatkaa toimituksiaan ja muuttaa kaupankäynnin ehtoja Oltchimille edullisemmiksi, ne olivat Romanian näkökannan mukaan ”menetelleet kuin yksityiset velkojat, kunhan ne hankkivat uudelle velalle takauksen (vakuuden)” ja koska niiden päätökset toimittaa Oltchimin toiminnan uudelleenaloituksessa tarvittavia raaka-aineita olivat samankaltaisia kuin tiettyjen yksityisomistuksessa olevien yritysten tekemät päätökset. Väitteen mukaan tämä päätös perustuu siihen, että velasta saadaan todennäköisesti takaisin suurempi osuus, jos toiminta aloitetaan uudestaan. Lisäksi Romania toteaa, että teollisuus- ja demineralisoidun veden toimitukset Oltchimille synnyttävät toimijoiden välille teknologisen keskinäisriippuvuuden ja tämän takia Salrom (joskaan ei niin selvästi) ja CET Govora menettelivät järkevästi toimivina välttämättöminä tavarantoimittajina. Vuonna 2015 Oltchimin osuus Salromin liikevaihdosta oli 14 prosenttia ja sen osuus CET Govoran tuloista oli 39 prosenttia, joten ei ollut olemassa mitään käytännön ratkaisua, jolla CET Govora olisi voinut korvata Oltchimin tekemät teollisuushöyryn ostot.

| (98) | Salromin osalta Romania myös toteaa, että se sai maksusuorituksia kaiken kaikkiaan yli 33 miljoonan Romanian leun verran, kun Oltchimista oli tullut maksukyvytön, ja asetti ennakkomaksuja Oltchimille suoritettavien lisätoimitusten ehdoksi, kun Oltchimin maksukyvyttömyysmenettely oli alkanut, ja että Oltchim oli neuvottelujen jälkeen suostunut tähän ehtoon ja noudattanut sitä. |
| --- | --- |

(98)

Salromin osalta Romania myös toteaa, että se sai maksusuorituksia kaiken kaikkiaan yli 33 miljoonan Romanian leun verran, kun Oltchimista oli tullut maksukyvytön, ja asetti ennakkomaksuja Oltchimille suoritettavien lisätoimitusten ehdoksi, kun Oltchimin maksukyvyttömyysmenettely oli alkanut, ja että Oltchim oli neuvottelujen jälkeen suostunut tähän ehtoon ja noudattanut sitä.

| (99) | CET Govoran toimitusten osalta Romania väittää, että sähköä ja höyryä on myyty Oltchimille markkinahintaan ja hinta on maksettu täysimääräisesti 1 päivän helmikuuta 2013 ja 31 päivän maaliskuuta 2016 välisenä aikana (476 miljoonaa Romanian leuta). |
| --- | --- |

(99)

CET Govoran toimitusten osalta Romania väittää, että sähköä ja höyryä on myyty Oltchimille markkinahintaan ja hinta on maksettu täysimääräisesti 1 päivän helmikuuta 2013 ja 31 päivän maaliskuuta 2016 välisenä aikana (476 miljoonaa Romanian leuta).

4.1.3   Romanian huomautukset toimenpiteestä 3

Romanian huomautukset toimenpiteestä 3

| (100) | Romania väittää, että AAASin ja valtion omistamien yritysten päätös äänestää tervehdyttämissuunnitelman hyväksymisen puolesta noudattaa markkinaehtoisesti toimivan velkojan periaatetta, jota kuvataan seuraavassa lyhyesti. |
| --- | --- |

(100)

Romania väittää, että AAASin ja valtion omistamien yritysten päätös äänestää tervehdyttämissuunnitelman hyväksymisen puolesta noudattaa markkinaehtoisesti toimivan velkojan periaatetta, jota kuvataan seuraavassa lyhyesti.

| (101) | Ensinnäkin Romania katsoo, että Oltchimin konkurssiskenaarion arvo olisi negatiivinen. Näkemyksensä tueksi Romania mainitsee Romcontrolin arviointiraporteissa ilmoitetut arvot: helmikuussa 2009 arvo oli -281 miljoonaa euroa ja joulukuussa 2009 taas -407 miljoonaa euroa. Lisäksi se mainitsee, että Winterhillin raportissa arvioitiin, että selvitystilaskenaariossa vakuudellisia varoja saataisiin takaisin suunnilleen 108 miljoonaa euroa ja vakuussidonnaisuuksista vapaita varoja 32 miljoonaa euroa (viimeksi mainitusta olisi vähennetty 22,2 miljoonaa euroa lomautettujen työntekijöiden irtisanomiskorvauksina). |
| --- | --- |

(101)

Ensinnäkin Romania katsoo, että Oltchimin konkurssiskenaarion arvo olisi negatiivinen. Näkemyksensä tueksi Romania mainitsee Romcontrolin arviointiraporteissa ilmoitetut arvot: helmikuussa 2009 arvo oli -281 miljoonaa euroa ja joulukuussa 2009 taas -407 miljoonaa euroa. Lisäksi se mainitsee, että Winterhillin raportissa arvioitiin, että selvitystilaskenaariossa vakuudellisia varoja saataisiin takaisin suunnilleen 108 miljoonaa euroa ja vakuussidonnaisuuksista vapaita varoja 32 miljoonaa euroa (viimeksi mainitusta olisi vähennetty 22,2 miljoonaa euroa lomautettujen työntekijöiden irtisanomiskorvauksina).

| (102) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 120 kappaleen osalta Romania lisäksi toteaa, että Winterhillin raportissa huomioidut ympäristövastuut koskivat ainoastaan omaisuuden puhdistamista ja myyntikuntoon valmistelemista ja että niissä ei ollut otettu huomioon vaarattoman jätteen sijoituspaikan ja vaarallisen jätteen säilytysaltaan sulkemista sekä laitteiden ja rakennusten käytöstä poistamista ja purkamista ja maaperän ja ympäristön palauttamista alkuperäiseen tilaan. Oltchimin arvioimat ympäristövastuut olisivat noin 464 miljoonaa euroa, eli niiden määrä ylittäisi tulot, joita vakuudettomat velkojat saisivat Winterhillin arvion mukaan selvitystilamenettelyssä.. |
| --- | --- |

(102)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 120 kappaleen osalta Romania lisäksi toteaa, että Winterhillin raportissa huomioidut ympäristövastuut koskivat ainoastaan omaisuuden puhdistamista ja myyntikuntoon valmistelemista ja että niissä ei ollut otettu huomioon vaarattoman jätteen sijoituspaikan ja vaarallisen jätteen säilytysaltaan sulkemista sekä laitteiden ja rakennusten käytöstä poistamista ja purkamista ja maaperän ja ympäristön palauttamista alkuperäiseen tilaan. Oltchimin arvioimat ympäristövastuut olisivat noin 464 miljoonaa euroa, eli niiden määrä ylittäisi tulot, joita vakuudettomat velkojat saisivat Winterhillin arvion mukaan selvitystilamenettelyssä..

| (103) | Näin ollen todennäköisyys, että AAAS ja valtion omistamat yritykset saisivat Oltchimilta varojaan takaisin, oli huomattavasti suurempi uudelleenjärjestelymenettelyssä. |
| --- | --- |

(103)

Näin ollen todennäköisyys, että AAAS ja valtion omistamat yritykset saisivat Oltchimilta varojaan takaisin, oli huomattavasti suurempi uudelleenjärjestelymenettelyssä.

| (104) | Toiseksi Romania esittää, että AAAS ja Electrica eivät voineet käynnistää Oltchimin konkurssimenettelyä periäkseen velkansa takaisin, koska maksukyvyttömyyslain 1 §:n 2 momentin vaatimukset eivät tältä osin täyttyneet. |
| --- | --- |

(104)

Toiseksi Romania esittää, että AAAS ja Electrica eivät voineet käynnistää Oltchimin konkurssimenettelyä periäkseen velkansa takaisin, koska maksukyvyttömyyslain 1 §:n 2 momentin vaatimukset eivät tältä osin täyttyneet.

| (105) | Kolmanneksi Romania esittää, että vaikka AAASin markkinaehtoisesti toimivan velkojan periaatetta koskeva selvitys laadittiin ennen tervehdyttämissuunnitelman hyväksymistä velkojainkokouksessa 9 päivänä maaliskuuta 2015, AAASin tekemä selvitys on riittävä, jotta voidaan katsoa, että AAASin päätös hyväksyä tervehdyttämissuunnitelma vastasi yksityisen velkojan päätöstä. Suunnitelman hylkääminen olisi johtanut konkurssiin, mikä olisi tarkoittanut sitä, että AAAS ei olisi saanut mitään velastaan takaisin, kun otetaan huomioon se, että vain pieni osa AAASin velasta oli vakuudellista, ja se, että ekologisiin maan viherryttämistöihin liittyvien ympäristövelvoitteiden arvo olisi ollut huomattava. Näin ollen AAASin toteuttama selvitys osoitti tältä osin, että AAAS olisi saanut velastaan enemmän takaisin hyväksymällä tervehdyttämissuunnitelman kuin Oltchimin selvitystilassa, jossa ympäristövastuita sovelletaan asetuksen nro 195/2005 nojalla ensisijaisesti. |
| --- | --- |

(105)

Kolmanneksi Romania esittää, että vaikka AAASin markkinaehtoisesti toimivan velkojan periaatetta koskeva selvitys laadittiin ennen tervehdyttämissuunnitelman hyväksymistä velkojainkokouksessa 9 päivänä maaliskuuta 2015, AAASin tekemä selvitys on riittävä, jotta voidaan katsoa, että AAASin päätös hyväksyä tervehdyttämissuunnitelma vastasi yksityisen velkojan päätöstä. Suunnitelman hylkääminen olisi johtanut konkurssiin, mikä olisi tarkoittanut sitä, että AAAS ei olisi saanut mitään velastaan takaisin, kun otetaan huomioon se, että vain pieni osa AAASin velasta oli vakuudellista, ja se, että ekologisiin maan viherryttämistöihin liittyvien ympäristövelvoitteiden arvo olisi ollut huomattava. Näin ollen AAASin toteuttama selvitys osoitti tältä osin, että AAAS olisi saanut velastaan enemmän takaisin hyväksymällä tervehdyttämissuunnitelman kuin Oltchimin selvitystilassa, jossa ympäristövastuita sovelletaan asetuksen nro 195/2005 nojalla ensisijaisesti.

| (106) | Romania katsoo, että arvio, jonka mukaan AAAS saisi tervehdyttämissuunnitelman toteuttamisen myötä velastaan takaisin 20 prosenttia, oli äänestyshetkellä uskottava. |
| --- | --- |

(106)

Romania katsoo, että arvio, jonka mukaan AAAS saisi tervehdyttämissuunnitelman toteuttamisen myötä velastaan takaisin 20 prosenttia, oli äänestyshetkellä uskottava.

| (107) | Neljänneksi Romania korostaa, että kansallinen tuomioistuin hylkäsi 22 päivänä huhtikuuta 2015 antamallaan päätöksellä nro 892 kolmen velkojan esittämän vaatimuksen siitä, että tervehdyttämissuunnitelma hylättäisiin. Tässä tuomiossa vahvistettiin, että tervehdyttämissuunnitelma palveli konkurssiskenaariota paremmin velkojan etua erityisesti siksi, että etuoikeutettujen ympäristövastuiden määräksi oli arvioitu 464 miljoonaa euroa, joka ylitti merkittävästi Winterhillin arvion selvitystilaskenaariossa takaisin saatavien varojen määrästä, joka oli vakuudellisten varojen osalta noin 108 miljoonaa euroa ja vakuussidonnaisuuksista vapaiden varojen osalta 32 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(107)

Neljänneksi Romania korostaa, että kansallinen tuomioistuin hylkäsi 22 päivänä huhtikuuta 2015 antamallaan päätöksellä nro 892 kolmen velkojan esittämän vaatimuksen siitä, että tervehdyttämissuunnitelma hylättäisiin. Tässä tuomiossa vahvistettiin, että tervehdyttämissuunnitelma palveli konkurssiskenaariota paremmin velkojan etua erityisesti siksi, että etuoikeutettujen ympäristövastuiden määräksi oli arvioitu 464 miljoonaa euroa, joka ylitti merkittävästi Winterhillin arvion selvitystilaskenaariossa takaisin saatavien varojen määrästä, joka oli vakuudellisten varojen osalta noin 108 miljoonaa euroa ja vakuussidonnaisuuksista vapaiden varojen osalta 32 miljoonaa euroa.

| (108) | Romania esittää, että vero- ja vakuudettomat velkojat ja muut valtion omistamat yritykset, kuten AAAS ja Electrica, toimivat markkinatoimijoina valitessaan Oltchimin tervehdyttämissuunnitelman Oltchimin selvitystilaan asettamisen sijasta: ne toimivat samoin kuin yksityiset yritykset, kuten Erste Group Bank AG ja Bulrom Gas Impex SRL, joilla oli sekä vakuudellista että vakuudetonta velkaa ja jotka myös hyväksyivät suunnitelman. Lisäksi Romania huomauttaa, että ennen maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamista Salrom edellytti kiinteistövakuuden perustamista, jotta siitä tehtäisiin vakuusvelkoja. |
| --- | --- |

(108)

Romania esittää, että vero- ja vakuudettomat velkojat ja muut valtion omistamat yritykset, kuten AAAS ja Electrica, toimivat markkinatoimijoina valitessaan Oltchimin tervehdyttämissuunnitelman Oltchimin selvitystilaan asettamisen sijasta: ne toimivat samoin kuin yksityiset yritykset, kuten Erste Group Bank AG ja Bulrom Gas Impex SRL, joilla oli sekä vakuudellista että vakuudetonta velkaa ja jotka myös hyväksyivät suunnitelman. Lisäksi Romania huomauttaa, että ennen maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamista Salrom edellytti kiinteistövakuuden perustamista, jotta siitä tehtäisiin vakuusvelkoja.

| (109) | Viidenneksi Romania toteaa tekemässään huomautuksessa, että Electrica ryhtyi kaikkiin lain sallimiin toimiin saadakseen velkansa perittyä takaisin maksukyvyttömyysmenettelyssä ja välttyäkseen näin tilanteelta, jossa se olisi riippuvainen tervehdyttämissuunnitelmasta. Romanian tuomioistuimet kuitenkin hylkäsivät nämä toimet. Suunnitelman puolesta äänestäminen oli näin ollen viimeinen käytettävissä oleva keino, mikä osoittaa, että Electrica toimi kuin markkinaehtoisesti toimiva velkoja. Äänestäminen tervehdyttämissuunnitelman puolesta oli ainoa käytettävissä oleva vaihtoehto velkojen perimiseksi takaisin Electrican kaltaisilla velkojilla, jotka oli merkitty sekä vakuusvelkojien että vakuudettomien velkojien luokkaan. |
| --- | --- |

(109)

Viidenneksi Romania toteaa tekemässään huomautuksessa, että Electrica ryhtyi kaikkiin lain sallimiin toimiin saadakseen velkansa perittyä takaisin maksukyvyttömyysmenettelyssä ja välttyäkseen näin tilanteelta, jossa se olisi riippuvainen tervehdyttämissuunnitelmasta. Romanian tuomioistuimet kuitenkin hylkäsivät nämä toimet. Suunnitelman puolesta äänestäminen oli näin ollen viimeinen käytettävissä oleva keino, mikä osoittaa, että Electrica toimi kuin markkinaehtoisesti toimiva velkoja. Äänestäminen tervehdyttämissuunnitelman puolesta oli ainoa käytettävissä oleva vaihtoehto velkojen perimiseksi takaisin Electrican kaltaisilla velkojilla, jotka oli merkitty sekä vakuusvelkojien että vakuudettomien velkojien luokkaan.

| (110) | Romania väittää, että markkinataloustoimija / markkinaehtoisesti toimiva velkoja olisi valinnut tervehdyttämissuunnitelman, sillä kyseinen menetelmä tarjoaa tavallisesti romanialaisissa maksukyvyttömyystapauksissa ja Electrican tiedossa olleissa tapauksissa parhaimmat mahdollisuudet velan takaisinperintään: Romania painottaa, että suunnitelman laativilla pesänhoitajilla on oikeudellinen velvollisuus maksimoida velallisen omaisuus ja heidät voidaan asettaa henkilökohtaiseen vastuuseen, jos heidän saavuttamansa lopputulos ei ole velkojien kannalta paras mahdollinen. |
| --- | --- |

(110)

Romania väittää, että markkinataloustoimija / markkinaehtoisesti toimiva velkoja olisi valinnut tervehdyttämissuunnitelman, sillä kyseinen menetelmä tarjoaa tavallisesti romanialaisissa maksukyvyttömyystapauksissa ja Electrican tiedossa olleissa tapauksissa parhaimmat mahdollisuudet velan takaisinperintään: Romania painottaa, että suunnitelman laativilla pesänhoitajilla on oikeudellinen velvollisuus maksimoida velallisen omaisuus ja heidät voidaan asettaa henkilökohtaiseen vastuuseen, jos heidän saavuttamansa lopputulos ei ole velkojien kannalta paras mahdollinen.

| (111) | Romania totesi myös, että suunnitelman tueksi laaditussa raportissa osoitettiin uskottavasti, että uudelleenjärjestely oli Electrican ainoa mahdollisuus saada perittyä edes osa velastaan takaisin. Romanian mukaan on kohtuutonta väittää, että Electrican olisi pitänyt käyttää huomattavasti varoja erillisen selvityksen laatimiseen saadakseen vahvistuksen seikoille, jotka tunnetut asiantuntijat olivat todenneet, jotka kansalliset tuomioistuimet olivat vahvistaneet ja jotka olivat todettavissa talouden toiminnasta saadun kokemuksen perusteella: konkurssimenettelyssä kustannukset olisivat olleet Oltchimin ympäristövelvoitteiden täyttämisen vuoksi sellaiset, että olisi ollut epätodennäköistä tai jopa mahdotonta, että Electrica olisi saanut Oltchimilta saatavistaan mitään takaisin. |
| --- | --- |

(111)

Romania totesi myös, että suunnitelman tueksi laaditussa raportissa osoitettiin uskottavasti, että uudelleenjärjestely oli Electrican ainoa mahdollisuus saada perittyä edes osa velastaan takaisin. Romanian mukaan on kohtuutonta väittää, että Electrican olisi pitänyt käyttää huomattavasti varoja erillisen selvityksen laatimiseen saadakseen vahvistuksen seikoille, jotka tunnetut asiantuntijat olivat todenneet, jotka kansalliset tuomioistuimet olivat vahvistaneet ja jotka olivat todettavissa talouden toiminnasta saadun kokemuksen perusteella: konkurssimenettelyssä kustannukset olisivat olleet Oltchimin ympäristövelvoitteiden täyttämisen vuoksi sellaiset, että olisi ollut epätodennäköistä tai jopa mahdotonta, että Electrica olisi saanut Oltchimilta saatavistaan mitään takaisin.

| (112) | Tähän verrattuna tervehdyttämissuunnitelman Electricalle tarjoama mahdollisuus saada mahdollisesti perittyä takaisin 160 miljoonaa Romanian leuta oli ehdottomasti parempi ratkaisu, vaikka varojen takaisinsaanti kestäisikin pidempään ja suunnitelmassa oli tiettyjä riskejä – tämän osoittaa sekin, miten muut yksityiset velkojat, kuten Erste Group Bank AG, menettelivät. |
| --- | --- |

(112)

Tähän verrattuna tervehdyttämissuunnitelman Electricalle tarjoama mahdollisuus saada mahdollisesti perittyä takaisin 160 miljoonaa Romanian leuta oli ehdottomasti parempi ratkaisu, vaikka varojen takaisinsaanti kestäisikin pidempään ja suunnitelmassa oli tiettyjä riskejä – tämän osoittaa sekin, miten muut yksityiset velkojat, kuten Erste Group Bank AG, menettelivät.

| (113) | Romania toteaa, että mikäli Salrom ja CET Govora olisivat äänestäneet tervehdyttämissuunnitelmaa vastaan, ne eivät olisi saaneet velkansa vakuudettomasta osuudesta mitään takaisin; näin ollen niiden näkökulmasta paras vaihtoehto oli hyväksyä tervehdyttämissuunnitelma, jossa vakuusvelkojat suostuivat velan kuoletuksiin ja saivat vastineeksi vakuudettomat velkansa osin takaisin. |
| --- | --- |

(113)

Romania toteaa, että mikäli Salrom ja CET Govora olisivat äänestäneet tervehdyttämissuunnitelmaa vastaan, ne eivät olisi saaneet velkansa vakuudettomasta osuudesta mitään takaisin; näin ollen niiden näkökulmasta paras vaihtoehto oli hyväksyä tervehdyttämissuunnitelma, jossa vakuusvelkojat suostuivat velan kuoletuksiin ja saivat vastineeksi vakuudettomat velkansa osin takaisin.

4.2   Asianomaisten kolmansien osapuolten esittämät huomautukset

Asianomaisten kolmansien osapuolten esittämät huomautukset

| (114) | Neljä asianomaista osapuolta esitti huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä – PCC (Oltchimin vähemmistöosakas), Electrica, oikeudellisten hallinnoijien eli Rominsolvin ja BDO:n konsortio (joka vastaa Oltchimin oikeudellisesta hallinnoinnista) ja asianomainen osapuoli, joka halusi pysyä anonyyminä. |
| --- | --- |

(114)

Neljä asianomaista osapuolta esitti huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä – PCC (Oltchimin vähemmistöosakas), Electrica, oikeudellisten hallinnoijien eli Rominsolvin ja BDO:n konsortio (joka vastaa Oltchimin oikeudellisesta hallinnoinnista) ja asianomainen osapuoli, joka halusi pysyä anonyyminä.

4.2.1   Rominsolv ja BDO (”R/BDO”, Oltchimin konkurssipesän pesänhoitajat maksukyvyttömyysmenettelyssä)

Rominsolv ja BDO (”R/BDO”, Oltchimin konkurssipesän pesänhoitajat maksukyvyttömyysmenettelyssä)

| (115) | Rominsolv ja BDO laativat Oltchimin pesänhoitajina tervehdyttämissuunnitelman, jonka Oltchimin velkojat myöhemmin hyväksyivät. Ne ovat esittäneet useita huomautuksia tervehdyttämissuunnitelman tueksi. |
| --- | --- |

(115)

Rominsolv ja BDO laativat Oltchimin pesänhoitajina tervehdyttämissuunnitelman, jonka Oltchimin velkojat myöhemmin hyväksyivät. Ne ovat esittäneet useita huomautuksia tervehdyttämissuunnitelman tueksi.

| (116) | Toimenpiteen 1 osalta konsortio R/BDO väittää seuraavaa:






  — | Komissio menetteli väärin, kun se tukeutui Raiffeisenin raportissa esitettyyn likvidaatioarvoon, koska tämä raportti perustuu oletukseen liiketoiminnan jatkumisesta eikä siinä oteta huomioon selvitystilaskenaarioon liittyviä ympäristövelvoitteita. Näin ollen komission arvio, jonka mukaan AAAS olisi vuonna 2012 saanut Oltchimin selvitystilamenettelyllä 12 prosenttia velastaan takaisin, oli virheellinen. |
| --- | --- | --- |

(116)

Toimenpiteen 1 osalta konsortio R/BDO väittää seuraavaa:

Toimenpiteen 1

—

Komissio menetteli väärin, kun se tukeutui Raiffeisenin raportissa esitettyyn likvidaatioarvoon, koska tämä raportti perustuu oletukseen liiketoiminnan jatkumisesta eikä siinä oteta huomioon selvitystilaskenaarioon liittyviä ympäristövelvoitteita. Näin ollen komission arvio, jonka mukaan AAAS olisi vuonna 2012 saanut Oltchimin selvitystilamenettelyllä 12 prosenttia velastaan takaisin, oli virheellinen.

| — | AAAS ei voinut hyödyntää muita velkojen perintäkeinoja (eli pakkoperintämenettelyitä), koska AAASilla ei ollut täytäntöönpanoasiakirjaa eikä se voinut hankkia sellaista niin lyhyessä ajassa (syyskuun 2012 ja tammikuun 2013 välisenä aikana). |
| --- | --- |

—

AAAS ei voinut hyödyntää muita velkojen perintäkeinoja (eli pakkoperintämenettelyitä), koska AAASilla ei ollut täytäntöönpanoasiakirjaa eikä se voinut hankkia sellaista niin lyhyessä ajassa (syyskuun 2012 ja tammikuun 2013 välisenä aikana).

| — | Syyskuussa 2012 Oltchimin omaisuudessa ei myöskään enää ollut omaisuuseriä, jotka olisi voitu pantata velan arvon vastineeksi. |
| --- | --- |

—

Syyskuussa 2012 Oltchimin omaisuudessa ei myöskään enää ollut omaisuuseriä, jotka olisi voitu pantata velan arvon vastineeksi.

| — | Lisäksi R/BDO nimeää useita yksityisiä osapuolia (49), jotka tuon ajanjakson aikana jatkoivat yhteistyötä Oltchimin kanssa ja antoivat sille tukea siitä huolimatta, että Oltchimin taloudellinen tilanne heikkeni. Vain kaksi (50) kaikkiaan 205:stä Oltchimin velkojaluetteloon merkitystä osapuolesta pani alulle pakkoperintätoimia velallista vastaan. |
| --- | --- |

—

Lisäksi R/BDO nimeää useita yksityisiä osapuolia (49), jotka tuon ajanjakson aikana jatkoivat yhteistyötä Oltchimin kanssa ja antoivat sille tukea siitä huolimatta, että Oltchimin taloudellinen tilanne heikkeni. Vain kaksi (50) kaikkiaan 205:stä Oltchimin velkojaluetteloon merkitystä osapuolesta pani alulle pakkoperintätoimia velallista vastaan.

49

50

| (117) | Toimenpiteen 2 osalta konsortio R/BDO väittää seuraavaa:






  — | CET Govoran osallistuminen Oltchimin liiketoiminnan jatkamiseen oli verraten vähäistä, sillä velkaa sähkön ja höyryn toimituksista kerääntyi kaikkiaan noin 25 miljoonaa Romanian leuta (31 päivänä elokuuta 2012 kokonaisvelka oli sitä vastoin 84,2 miljoonaa Romanian leuta). Lisäksi CET Govora laski vanhoista veloista johtuvat viivästysmaksut Oltchimin kanssa tehtyjen sopimusten mukaisesti, mitä ei pitäisi nähdä osana tuotannon jatkamiseen annettavaa tukea. |
| --- | --- | --- |

(117)

Toimenpiteen 2 osalta konsortio R/BDO väittää seuraavaa:

Toimenpiteen 2

—

CET Govoran osallistuminen Oltchimin liiketoiminnan jatkamiseen oli verraten vähäistä, sillä velkaa sähkön ja höyryn toimituksista kerääntyi kaikkiaan noin 25 miljoonaa Romanian leuta (31 päivänä elokuuta 2012 kokonaisvelka oli sitä vastoin 84,2 miljoonaa Romanian leuta). Lisäksi CET Govora laski vanhoista veloista johtuvat viivästysmaksut Oltchimin kanssa tehtyjen sopimusten mukaisesti, mitä ei pitäisi nähdä osana tuotannon jatkamiseen annettavaa tukea.

| — | Myös Salromin osallistuminen Oltchimin liiketoiminnan jatkamiseen oli suhteellisen vähäistä, sillä tuotetoimitusten laskut kerryttivät velkaa ainoastaan 1,8 miljoonaa Romanian leuta. Muu 13,2 miljoonan Romanian leun osuus koostui vanhasta velasta johtuvista viivästysmaksuista, jotka laskettiin Oltchimin kanssa tehtyjen sopimusten mukaisesti, eikä sitä pitäisi nähdä osana tuotannon jatkamiseen annettavaa tukea. |
| --- | --- |

—

Myös Salromin osallistuminen Oltchimin liiketoiminnan jatkamiseen oli suhteellisen vähäistä, sillä tuotetoimitusten laskut kerryttivät velkaa ainoastaan 1,8 miljoonaa Romanian leuta. Muu 13,2 miljoonan Romanian leun osuus koostui vanhasta velasta johtuvista viivästysmaksuista, jotka laskettiin Oltchimin kanssa tehtyjen sopimusten mukaisesti, eikä sitä pitäisi nähdä osana tuotannon jatkamiseen annettavaa tukea.

| (118) | Tämän lisäksi BDO väittää, että komissio ei ottanut huomioon neljän suuren toimijan (Oltchim, CET Govora, Uzinele Sodice Govora ja Salrom) teknologisen keskinäisriippuvuuden merkittävyyttä, sillä niiden toiminnot ovat teknologisesti riippuvaisia toisistaan, koska kukin niistä on samaan aikaan toisen toimijan tavarantoimittaja ja toisen toimijan palvelua käyttävä asiakas. |
| --- | --- |

(118)

Tämän lisäksi BDO väittää, että komissio ei ottanut huomioon neljän suuren toimijan (Oltchim, CET Govora, Uzinele Sodice Govora ja Salrom) teknologisen keskinäisriippuvuuden merkittävyyttä, sillä niiden toiminnot ovat teknologisesti riippuvaisia toisistaan, koska kukin niistä on samaan aikaan toisen toimijan tavarantoimittaja ja toisen toimijan palvelua käyttävä asiakas.

| (119) | Toimenpiteen 3 osalta konsortio R/BDO väittää seuraavaa:






  — | Komissio ei ole ylittänyt vaadittua näyttökynnystä osoittaakseen, että useiden valtion omistamien yritysten (eli CET Govoran, Romanian vesiyhtiön, Salromin ja Electrican) ja AAASin päätöksillä äänestää tervehdyttämissuunnitelman puolesta olisi ollut yhteys valtioon. |
| --- | --- | --- |

(119)

Toimenpiteen 3 osalta konsortio R/BDO väittää seuraavaa:

Toimenpiteen 3

—

Komissio ei ole ylittänyt vaadittua näyttökynnystä osoittaakseen, että useiden valtion omistamien yritysten (eli CET Govoran, Romanian vesiyhtiön, Salromin ja Electrican) ja AAASin päätöksillä äänestää tervehdyttämissuunnitelman puolesta olisi ollut yhteys valtioon.

| — | Tervehdyttämissuunnitelman laatineita pesänhoitajia sitovat riippumattomuuden periaatteet, joiden tarkoituksena on varmistaa menettelyn tehokkuus, velkojien yhdenvertainen kohtelu, laajamittainen avoimuus ja takaisin perittävien saatavien määrän maksimointi. Pesänhoitajien laatima suunnitelma täytti kaikki Romanian lainsäädännössä asetetut standardit, ja tuomari hyväksyi sen. Näin ollen on kohtuutonta odottaa, että kaikki velkojat käyttäisivät erikseen aikaa ja resursseja erillisten arviointien laatimiseen saataviensa takaisinperinnästä, kuten komissio tuntuu antavan ymmärtää. |
| --- | --- |

—

Tervehdyttämissuunnitelman laatineita pesänhoitajia sitovat riippumattomuuden periaatteet, joiden tarkoituksena on varmistaa menettelyn tehokkuus, velkojien yhdenvertainen kohtelu, laajamittainen avoimuus ja takaisin perittävien saatavien määrän maksimointi. Pesänhoitajien laatima suunnitelma täytti kaikki Romanian lainsäädännössä asetetut standardit, ja tuomari hyväksyi sen. Näin ollen on kohtuutonta odottaa, että kaikki velkojat käyttäisivät erikseen aikaa ja resursseja erillisten arviointien laatimiseen saataviensa takaisinperinnästä, kuten komissio tuntuu antavan ymmärtää.

| — | Komissio oli väärässä olettaessaan, että Winterhillin raportin arvioissa Oltchimin likvidaatioarvosta oli otettu huomioon kaikki Oltchimin ympäristövelvoitteet. Raportissa otettiin huomioon ainoastaan tavanomaiset laitteiden purkukustannukset, mutta siinä ei huomioitu ympäristövastuista aiheutuvia kustannuksia. Näin ollen oli asianmukaista, että tervehdyttämissuunnitelmassa oletettiin, että konkurssitilanteessa (selvitystilassa) takaisin perittävien saatavien arvo oli nolla kaikkien velkojien osalta. |
| --- | --- |

—

Komissio oli väärässä olettaessaan, että Winterhillin raportin arvioissa Oltchimin likvidaatioarvosta oli otettu huomioon kaikki Oltchimin ympäristövelvoitteet. Raportissa otettiin huomioon ainoastaan tavanomaiset laitteiden purkukustannukset, mutta siinä ei huomioitu ympäristövastuista aiheutuvia kustannuksia. Näin ollen oli asianmukaista, että tervehdyttämissuunnitelmassa oletettiin, että konkurssitilanteessa (selvitystilassa) takaisin perittävien saatavien arvo oli nolla kaikkien velkojien osalta.

nolla

| — | Niiden monien taloudellisten indikaattorien perusteella, joista kävi ilmi, että Oltchimin taloudellinen tilanne oli parantunut maksukyvyttömyysmenettelyssä, ei ollut myöskään tavatonta uskoa, että Oltchim SPV voidaan myydä onnistuneesti markkinoilla arvioituun 306 miljoonan euron hintaan. |
| --- | --- |

—

Niiden monien taloudellisten indikaattorien perusteella, joista kävi ilmi, että Oltchimin taloudellinen tilanne oli parantunut maksukyvyttömyysmenettelyssä, ei ollut myöskään tavatonta uskoa, että Oltchim SPV voidaan myydä onnistuneesti markkinoilla arvioituun 306 miljoonan euron hintaan.

| — | Konsortio R/BDO esittää myös, että Winterhillin vuonna 2013 laskema 306 miljoonan euron hinta on virheellinen mutta se oli oikaistu velkojille 4 päivänä joulukuuta 2014 pidettyä velkojainkokousta varten toimitetussa raportissa, jossa odotetuksi myyntihinnaksi ilmoitettiin 295 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

—

Konsortio R/BDO esittää myös, että Winterhillin vuonna 2013 laskema 306 miljoonan euron hinta on virheellinen mutta se oli oikaistu velkojille 4 päivänä joulukuuta 2014 pidettyä velkojainkokousta varten toimitetussa raportissa, jossa odotetuksi myyntihinnaksi ilmoitettiin 295 miljoonaa euroa.

4.2.2   Electrica

Electrica

| (120) | Electrica katsoo, että sen päätöksellä äänestää suunnitelman puolesta ei ollut yhteyttä valtioon. Se toteaa, että yhtiökokous oli delegoinut päätöksen suunnitelmasta äänestämisestä Electrica SA:n toimitusjohtajalle, joka oli ainoa suunnitelman hyväksyvästä äänestyksestä vastaava henkilö. Näin ollen Electrican mukaan toimenpidettä 3 ei voida pitää valtion toteuttamana. |
| --- | --- |

(120)

Electrica katsoo, että sen päätöksellä äänestää suunnitelman puolesta ei ollut yhteyttä valtioon. Se toteaa, että yhtiökokous oli delegoinut päätöksen suunnitelmasta äänestämisestä Electrica SA:n toimitusjohtajalle, joka oli ainoa suunnitelman hyväksyvästä äänestyksestä vastaava henkilö. Näin ollen Electrican mukaan toimenpidettä 3 ei voida pitää valtion toteuttamana.

| (121) | Lisäksi Electrica väittää, että vaikka päätöksen voitaisiin katsoa juontuvan valtion vallankäytöstä, se oli markkinaehtoisesti toimivan velkojan periaatteen mukainen perusteltu liiketoimintapäätös. Pohjimmiltaan Electrica katsoo, että sen päätös tukea suunnitelmaa ei antanut Oltchimille minkäänlaista etua; Electrican mukaan tämän vahvistaa se, että muut yksityiset velkojat, jotka olivat vastaavassa tilanteessa, menettelivät samalla tavalla ja äänestivät myös suunnitelman puolesta. |
| --- | --- |

(121)

Lisäksi Electrica väittää, että vaikka päätöksen voitaisiin katsoa juontuvan valtion vallankäytöstä, se oli markkinaehtoisesti toimivan velkojan periaatteen mukainen perusteltu liiketoimintapäätös. Pohjimmiltaan Electrica katsoo, että sen päätös tukea suunnitelmaa ei antanut Oltchimille minkäänlaista etua; Electrican mukaan tämän vahvistaa se, että muut yksityiset velkojat, jotka olivat vastaavassa tilanteessa, menettelivät samalla tavalla ja äänestivät myös suunnitelman puolesta.

| (122) | Electrica toteaa myös, että se ei tehnyt selvitystä markkinaehtoisesti toimivan velkojan toiminnasta, koska konsortiolla R/DBO oli oikeudellinen velvollisuus neuvoa velkojia tulojen maksimoimisessa. |
| --- | --- |

(122)

Electrica toteaa myös, että se ei tehnyt selvitystä markkinaehtoisesti toimivan velkojan toiminnasta, koska konsortiolla R/DBO oli oikeudellinen velvollisuus neuvoa velkojia tulojen maksimoimisessa.

4.2.3   Salassapidettävä [anonyymi] asianomainen kolmas osapuoli

Salassapidettävä [anonyymi] asianomainen kolmas osapuoli

| (123) | Anonyymi osapuoli jakaa komission epäilyt. Lisäksi se kuvaa tukitoimien vääristäviä vaikutuksia erityisesti kloorialkalituotteiden (natriumhydroksidin) markkinoilla. Anonyymi osapuoli uskoo, että ehdotettu Oltchimin myyntiin perustuva ratkaisu johtaa umpikujaan: se, että Oltchimin myynti on epäonnistunut useita kertoja, osoittaa, että markkinoilla ei ole kiinnostusta Oltchimia kohtaan; Oltchimin viimeaikaisissa tilinpäätöksissä yrityksen kannattavuusaste on aivan liian alhainen, jotta liiketoiminta voisi olla kestävää pitkällä aikavälillä. Tällaisessa tilanteessa ainoa toimiva ratkaisu Oltchimille olisi se, että yrityksen liiketoiminnan rakenne uudistettaisiin täysin sulkemalla laitoksia, supistamalla kapasiteettia ja mahdollisesti poistumalla markkinoilta. |
| --- | --- |

(123)

Anonyymi osapuoli jakaa komission epäilyt. Lisäksi se kuvaa tukitoimien vääristäviä vaikutuksia erityisesti kloorialkalituotteiden (natriumhydroksidin) markkinoilla. Anonyymi osapuoli uskoo, että ehdotettu Oltchimin myyntiin perustuva ratkaisu johtaa umpikujaan: se, että Oltchimin myynti on epäonnistunut useita kertoja, osoittaa, että markkinoilla ei ole kiinnostusta Oltchimia kohtaan; Oltchimin viimeaikaisissa tilinpäätöksissä yrityksen kannattavuusaste on aivan liian alhainen, jotta liiketoiminta voisi olla kestävää pitkällä aikavälillä. Tällaisessa tilanteessa ainoa toimiva ratkaisu Oltchimille olisi se, että yrityksen liiketoiminnan rakenne uudistettaisiin täysin sulkemalla laitoksia, supistamalla kapasiteettia ja mahdollisesti poistumalla markkinoilta.

| (124) | Anonyymi osapuoli huomauttaa niin ikään, että merkittävä osuus Oltchimin vuoden 2015 tuotoista ja vuodelle 2016 odotetuista tuotoista on perustunut myytyyn natriumhydroksidiin, jonka myyntihinta on syklinen ja saavutti vuonna 2015 syklin huippukohdan. Lisäksi Oltchimin toiminta-asteet ovat poikkeuksellisen alhaisia (sen kapasiteetin kokonaiskäyttöaste on 30 prosenttia, mikä on hyvin vähän, kun otetaan huomioon, että EU:n kloorialkaliteollisuudessa luku on keskimäärin 80 prosenttia). Näin ollen mahdollisen ostajan pitäisi ryhtyä hyvin huomattaviin lisäinvestointeihin, mikä ei ole Oltchimin matalan käyttökatteen (EBITDA) valossa kovinkaan todennäköistä. |
| --- | --- |

(124)

Anonyymi osapuoli huomauttaa niin ikään, että merkittävä osuus Oltchimin vuoden 2015 tuotoista ja vuodelle 2016 odotetuista tuotoista on perustunut myytyyn natriumhydroksidiin, jonka myyntihinta on syklinen ja saavutti vuonna 2015 syklin huippukohdan. Lisäksi Oltchimin toiminta-asteet ovat poikkeuksellisen alhaisia (sen kapasiteetin kokonaiskäyttöaste on 30 prosenttia, mikä on hyvin vähän, kun otetaan huomioon, että EU:n kloorialkaliteollisuudessa luku on keskimäärin 80 prosenttia). Näin ollen mahdollisen ostajan pitäisi ryhtyä hyvin huomattaviin lisäinvestointeihin, mikä ei ole Oltchimin matalan käyttökatteen (EBITDA) valossa kovinkaan todennäköistä.

4.2.4   PCC

PCC

4.2.4.1   PCC:n huomautukset toimenpiteestä 1

PCC:n huomautukset toimenpiteestä 1

| (125) | Jos AAAS olisi toiminut yksityisenä velkojana, se olisi PCC:n mukaan halunnut periä saatavansa Oltchimilta sen jälkeen, kun yksityistämisprosessi oli epäonnistunut syyskuussa 2012: näin AAAS olisi saanut takaisin 12 prosenttia saatavastaan sen sijaan, että se olisi päätynyt odottamaan saatavansa epävarmaa takaisinsaantia koko uudelleenjärjestelymenettelyn ajan. |
| --- | --- |

(125)

Jos AAAS olisi toiminut yksityisenä velkojana, se olisi PCC:n mukaan halunnut periä saatavansa Oltchimilta sen jälkeen, kun yksityistämisprosessi oli epäonnistunut syyskuussa 2012: näin AAAS olisi saanut takaisin 12 prosenttia saatavastaan sen sijaan, että se olisi päätynyt odottamaan saatavansa epävarmaa takaisinsaantia koko uudelleenjärjestelymenettelyn ajan.

| (126) | PCC väittää, että yksityistämisen epäonnistuttua syyskuussa 2012 oli entistäkin selvempää, että markkinoilla ei ollut kiinnostusta Oltchimin ostamista kohtaan. Se, että odotettiin vielä muutamia vuosia jonkinlaisen rakenneuudistussuunnitelman laatimista ja sitten vielä muutamia vuosia sen toteuttamista, altisti Oltchimin omaisuuden markkina-arvon huomattaville riskeille. Ajan kuluessa Oltchimin omaisuus vanhentui ja alkoi muuttua käyttökelvottomaksi. |
| --- | --- |

(126)

PCC väittää, että yksityistämisen epäonnistuttua syyskuussa 2012 oli entistäkin selvempää, että markkinoilla ei ollut kiinnostusta Oltchimin ostamista kohtaan. Se, että odotettiin vielä muutamia vuosia jonkinlaisen rakenneuudistussuunnitelman laatimista ja sitten vielä muutamia vuosia sen toteuttamista, altisti Oltchimin omaisuuden markkina-arvon huomattaville riskeille. Ajan kuluessa Oltchimin omaisuus vanhentui ja alkoi muuttua käyttökelvottomaksi.

| (127) | PCC esittää, että AAASin olisi pitänyt vedota Romanian erityislainsäädäntöön valtiontakauksista johtuvien valtiovarainministeriölle kerääntyneiden julkisten velkojen takaisinperinnästä (asetus 29/2002), sillä siinä säädetään, että takaisinperintäsopimukset, joilla valtiontakaukset siirretään valtiovarainministeriöltä AAASille, tunnustetaan lain nojalla täytäntöönpanoasiakirjoiksi. Näin ollen PCC:n mukaan AAAS olisi voinut periä saatavansa takaisin näiden täytäntöönpanoasiakirjojen perusteella ilman minkäänlaisia lisämuodollisuuksia. AAASilla oli käytettävissään kyseisten saatavien perintään erilaisia pakkoperintämenetelmiä, joista säädetään kiireellisenä annetussa hallituksen asetuksessa nro 51/1998 valtion varojen realisoinnista. |
| --- | --- |

(127)

PCC esittää, että AAASin olisi pitänyt vedota Romanian erityislainsäädäntöön valtiontakauksista johtuvien valtiovarainministeriölle kerääntyneiden julkisten velkojen takaisinperinnästä (asetus 29/2002), sillä siinä säädetään, että takaisinperintäsopimukset, joilla valtiontakaukset siirretään valtiovarainministeriöltä AAASille, tunnustetaan lain nojalla täytäntöönpanoasiakirjoiksi. Näin ollen PCC:n mukaan AAAS olisi voinut periä saatavansa takaisin näiden täytäntöönpanoasiakirjojen perusteella ilman minkäänlaisia lisämuodollisuuksia. AAASilla oli käytettävissään kyseisten saatavien perintään erilaisia pakkoperintämenetelmiä, joista säädetään kiireellisenä annetussa hallituksen asetuksessa nro 51/1998 valtion varojen realisoinnista.

| (128) | Valtiollisena vakuusvelkojana AAASin ei myöskään näyttänyt olevan tarpeen vaatia, että sen täytäntöönpano-oikeuksien lykkääminen osana maksukyvyttömyysmenettelyä lopetettaisiin – Electrica puolestaan yritti sitä ja epäonnistui. AAAS ei näin ollen käyttänyt kaikkia sen käytettävissä olleita oikeudellisia välineitä puuttuakseen siihen, että yritys oli jättänyt maksunsa suorittamatta. |
| --- | --- |

(128)

Valtiollisena vakuusvelkojana AAASin ei myöskään näyttänyt olevan tarpeen vaatia, että sen täytäntöönpano-oikeuksien lykkääminen osana maksukyvyttömyysmenettelyä lopetettaisiin – Electrica puolestaan yritti sitä ja epäonnistui. AAAS ei näin ollen käyttänyt kaikkia sen käytettävissä olleita oikeudellisia välineitä puuttuakseen siihen, että yritys oli jättänyt maksunsa suorittamatta.

4.2.4.2   PCC:n huomautukset toimenpiteestä 2

PCC:n huomautukset toimenpiteestä 2

| (129) | PCC katsoo, että CET Govora ja Salrom eivät toimineet markkinataloustoimijoina silloin, kun ne jatkoivat toimituksiaan Oltchimille, vaikka tämä ei ollut maksanut jäljellä olleita velkojaan, ja että niiden päätöksillä oli yhteys valtioon. |
| --- | --- |

(129)

PCC katsoo, että CET Govora ja Salrom eivät toimineet markkinataloustoimijoina silloin, kun ne jatkoivat toimituksiaan Oltchimille, vaikka tämä ei ollut maksanut jäljellä olleita velkojaan, ja että niiden päätöksillä oli yhteys valtioon.

| (130) | Toisin kuin Electrica ja Electrica Furnizare, CET Govora todellakin päätti jatkaa Oltchimin sähkön ja teollisuushöyryn toimituksia, vaikka Oltchim ei maksanut sille velkaansa ja vaikka sen omat pankit vastustivat päätöstä; päätös johti CET Govoran omaan maksukyvyttömyyteen 6 päivänä toukokuuta 2016: PCC toteaa, että CET Govoran oikeudellisen hallinnoijan mukaan CET Govora on tukenut Oltchimia. |
| --- | --- |

(130)

Toisin kuin Electrica ja Electrica Furnizare, CET Govora todellakin päätti jatkaa Oltchimin sähkön ja teollisuushöyryn toimituksia, vaikka Oltchim ei maksanut sille velkaansa ja vaikka sen omat pankit vastustivat päätöstä; päätös johti CET Govoran omaan maksukyvyttömyyteen 6 päivänä toukokuuta 2016: PCC toteaa, että CET Govoran oikeudellisen hallinnoijan mukaan CET Govora on tukenut Oltchimia.

| (131) | PCC väittää, että CET Govoran päätös aloittaa toimitukset Oltchimille uudelleen yksityistämisen epäonnistuttua syyskuussa 2012 on yhteydessä valtioon. PCC:n mukaan CET Govora teki päätöksen Oltchimin toimitusten jatkamisesta sen jälkeen, kun sen omistaja, Vâlcean lääninvaltuusto, oli tehnyt asiaan liittyviä päätöksiä, vaikka tuolloin oli yleisesti tiedossa, että Oltchim ei pystynyt hoitamaan maksujaan. PCC lainaa myös CET Govoran pesänhoitajaa painottaakseen, että ”päätöksellä toimittaa sähköä Oltchimille ei ollut minkäänlaista taloudellista perustetta, vaan sen syyt olivat poliittiset, ja päätös onkin erinomainen esimerkki poliittisesta sekaantumisesta velallisen pesänhoitoon [...]”. |
| --- | --- |

(131)

PCC väittää, että CET Govoran päätös aloittaa toimitukset Oltchimille uudelleen yksityistämisen epäonnistuttua syyskuussa 2012 on yhteydessä valtioon. PCC:n mukaan CET Govora teki päätöksen Oltchimin toimitusten jatkamisesta sen jälkeen, kun sen omistaja, Vâlcean lääninvaltuusto, oli tehnyt asiaan liittyviä päätöksiä, vaikka tuolloin oli yleisesti tiedossa, että Oltchim ei pystynyt hoitamaan maksujaan. PCC lainaa myös CET Govoran pesänhoitajaa painottaakseen, että ”päätöksellä toimittaa sähköä Oltchimille ei ollut minkäänlaista taloudellista perustetta, vaan sen syyt olivat poliittiset, ja päätös onkin erinomainen esimerkki poliittisesta sekaantumisesta velallisen pesänhoitoon [...]”.

| (132) | PCC myöntää, että Oltchim oli Salromille tärkeä asiakas, mutta katsoo, että markkinataloustoimija ei olisi jatkanut toimituksia Oltchimille yrityksen huonon taloudellisen tilanteen takia; Oltchimin mahdollinen selvitystila olisi vaikuttanut vain yhteen Salromin haaraan ja ainoastaan 60 työpaikkaan. Näin ollen yksityinen velkoja, joka olisi ollut vastaavassa tilanteessa kuin Salrom, ei olisi sallinut velkojen kerääntymistä vaan olisi ennemmin tyytynyt liikevaihtonsa pienenemiseen pitääkseen liiketoimintansa terveellä pohjalla. |
| --- | --- |

(132)

PCC myöntää, että Oltchim oli Salromille tärkeä asiakas, mutta katsoo, että markkinataloustoimija ei olisi jatkanut toimituksia Oltchimille yrityksen huonon taloudellisen tilanteen takia; Oltchimin mahdollinen selvitystila olisi vaikuttanut vain yhteen Salromin haaraan ja ainoastaan 60 työpaikkaan. Näin ollen yksityinen velkoja, joka olisi ollut vastaavassa tilanteessa kuin Salrom, ei olisi sallinut velkojen kerääntymistä vaan olisi ennemmin tyytynyt liikevaihtonsa pienenemiseen pitääkseen liiketoimintansa terveellä pohjalla.

| (133) | PCC väittää, että Salromin päätös aloittaa toimitukset Oltchimille uudelleen yksityistämisen epäonnistuttua syyskuussa 2012 on yhteydessä valtioon, jolla on määräysvalta Salromissa; yhtiökokous todellakin nimittää Salromin hallituksen, ja Romanian valtio omistaa enemmistön (51 prosenttia) Salromin osakkeista ja nimeää valtion edustajat Salromin hallitukseen. |
| --- | --- |

(133)

PCC väittää, että Salromin päätös aloittaa toimitukset Oltchimille uudelleen yksityistämisen epäonnistuttua syyskuussa 2012 on yhteydessä valtioon, jolla on määräysvalta Salromissa; yhtiökokous todellakin nimittää Salromin hallituksen, ja Romanian valtio omistaa enemmistön (51 prosenttia) Salromin osakkeista ja nimeää valtion edustajat Salromin hallitukseen.

4.2.4.3   PCC:n huomautukset toimenpiteestä 3

PCC:n huomautukset toimenpiteestä 3

| (134) | PCC katsoo, että AAAS, CET Govora ja Electrica eivät toimineet markkinaehtoisesti toimivina velkojina, kun ne hyväksyivät velan kuoletukset sen sijaan, että ne olisivat perineet saataviaan takaisin. |
| --- | --- |

(134)

PCC katsoo, että AAAS, CET Govora ja Electrica eivät toimineet markkinaehtoisesti toimivina velkojina, kun ne hyväksyivät velan kuoletukset sen sijaan, että ne olisivat perineet saataviaan takaisin.

| (135) | PCC väittää, että velkojien hyväksymästä tervehdyttämissuunnitelmasta puuttuvat todellisen rakenneuudistuksen (51) osatekijät ja suunnitelma rajoittuu käytännössä yksinomaan velkojen uudelleenjärjestelyyn ja selvittämiseen. PCC väittää, että osakkeenomistajien laatima tervehdyttämissuunnitelma olisi voinut olla parempi vaihtoehto mutta sitä ei toteutettu PCC:n ehdotuksista huolimatta, koska Romanian viranomaiset eivät sitä hyväksyneet. |
| --- | --- |

(135)

PCC väittää, että velkojien hyväksymästä tervehdyttämissuunnitelmasta puuttuvat todellisen rakenneuudistuksen (51) osatekijät ja suunnitelma rajoittuu käytännössä yksinomaan velkojen uudelleenjärjestelyyn ja selvittämiseen. PCC väittää, että osakkeenomistajien laatima tervehdyttämissuunnitelma olisi voinut olla parempi vaihtoehto mutta sitä ei toteutettu PCC:n ehdotuksista huolimatta, koska Romanian viranomaiset eivät sitä hyväksyneet.

51

| (136) | Ilman Oltchimin ydinliiketoiminnan rakenteen uudistamista pitkän aikavälin toimenpiteillä Oltchimin mahdollisuudet pysyä elinkelpoisena ja kannattavana ovat olemattomat. |
| --- | --- |

(136)

Ilman Oltchimin ydinliiketoiminnan rakenteen uudistamista pitkän aikavälin toimenpiteillä Oltchimin mahdollisuudet pysyä elinkelpoisena ja kannattavana ovat olemattomat.

Markkina-arvo

Markkina-arvo

| (137) | Yhtäältä PCC korostaa, että Winterhill Romanian vuonna 2013 määrittämä markkina-arvo oli hyvin epävarma ja varovainen markkinataloustoimija ei olisi pitänyt sitä oikeana määrittäessään kantaansa tervehdyttämissuunnitelmaan kaksi vuotta myöhemmin huhtikuussa 2015. |
| --- | --- |

(137)

Yhtäältä PCC korostaa, että Winterhill Romanian vuonna 2013 määrittämä markkina-arvo oli hyvin epävarma ja varovainen markkinataloustoimija ei olisi pitänyt sitä oikeana määrittäessään kantaansa tervehdyttämissuunnitelmaan kaksi vuotta myöhemmin huhtikuussa 2015.

| (138) | PCC:n mukaan lukuisat aiemmat epäonnistuneet yritykset Oltchimin yksityistämiseksi vuosina 2001, 2003, 2006, 2007, 2008 ja 2012 olivat selviä osoituksia siitä, että yksikään sijoittaja ei olisi halukas hankkimaan itselleen osakkeita oikeudellisten hallinnoijien esittämässä erillisyhtiön synnyttämiseen perustuvassa yksityistämisessä. PCC lisää, että yksityistämiselle asetetulle hinnalle ei ole perusteita eikä sitä voida pitää luotettavana perustana suunnitelman hyväksymiselle. PCC:n näkemyksen mukaan suunnitelma on vain keino pitää kannattamaton liiketoiminta käynnissä ja lykätä Oltchimin lopullista konkurssia. |
| --- | --- |

(138)

PCC:n mukaan lukuisat aiemmat epäonnistuneet yritykset Oltchimin yksityistämiseksi vuosina 2001, 2003, 2006, 2007, 2008 ja 2012 olivat selviä osoituksia siitä, että yksikään sijoittaja ei olisi halukas hankkimaan itselleen osakkeita oikeudellisten hallinnoijien esittämässä erillisyhtiön synnyttämiseen perustuvassa yksityistämisessä. PCC lisää, että yksityistämiselle asetetulle hinnalle ei ole perusteita eikä sitä voida pitää luotettavana perustana suunnitelman hyväksymiselle. PCC:n näkemyksen mukaan suunnitelma on vain keino pitää kannattamaton liiketoiminta käynnissä ja lykätä Oltchimin lopullista konkurssia.

| (139) | PCC väittää myös, että Oltchimin hinta olisi mitä todennäköisimmin laskenut vuosien 2013 ja 2015 välisenä aikana, sillä kaksi vuotta käyttämättöminä olleita laitteistoja olisi mahdotonta käynnistää uudelleen. Näin ollen Bradun toimipaikan arvo perustuisi yksinomaan sen maa-alueeseen, ja arvossa olisi lisäksi huomioitava alueeseen liittyvät ympäristövastuut. |
| --- | --- |

(139)

PCC väittää myös, että Oltchimin hinta olisi mitä todennäköisimmin laskenut vuosien 2013 ja 2015 välisenä aikana, sillä kaksi vuotta käyttämättöminä olleita laitteistoja olisi mahdotonta käynnistää uudelleen. Näin ollen Bradun toimipaikan arvo perustuisi yksinomaan sen maa-alueeseen, ja arvossa olisi lisäksi huomioitava alueeseen liittyvät ympäristövastuut.

| (140) | Näkemyksensä tueksi PCC mainitsee, että vuoden 2012 epäonnistuneessa yksityistämisprosessissa yksityishenkilö (herra Diaconescu) oli esittänyt noin 45 miljoonan euron hintatarjouksen eli tarjottu hinta oli kuusi kertaa alhaisempi kuin hinta, jonka Winterhill oli arvioinut Oltchimille. Vastaavasti ostotarjouksen Oltchimin toiminnallisesta omaisuudesta vuonna 2016 tehneen Chimcomplexin edustaja painotti vuonna 2016, että Oltchimin arvo on huomattavasti tervehdyttämissuunnitelmassa siitä pyydettyä hintaa alhaisempi. |
| --- | --- |

(140)

Näkemyksensä tueksi PCC mainitsee, että vuoden 2012 epäonnistuneessa yksityistämisprosessissa yksityishenkilö (herra Diaconescu) oli esittänyt noin 45 miljoonan euron hintatarjouksen eli tarjottu hinta oli kuusi kertaa alhaisempi kuin hinta, jonka Winterhill oli arvioinut Oltchimille. Vastaavasti ostotarjouksen Oltchimin toiminnallisesta omaisuudesta vuonna 2016 tehneen Chimcomplexin edustaja painotti vuonna 2016, että Oltchimin arvo on huomattavasti tervehdyttämissuunnitelmassa siitä pyydettyä hintaa alhaisempi.

| (141) | PCC korostaa, että julkisten velkojien päätökset tehtiin tilanteessa, jossa Oltchim oli yhä kannattamaton eikä sillä ollut todellista rakenneuudistussuunnitelmaa; Oltchimin kirjaamat voitot oli niin ikään synnytetty keinotekoisesti velan kuoletusten kautta, eivätkä ne todistaneet siitä, että Oltchimin taloudellinen tilanne olisi parantunut. Tilinpäätösten positiiviset tulokset johtuivat yksinomaan erilaisista kirjanpitomenetelmistä. [...]n PCC:n lukuun tilaaman riippumattoman raportin mukaan Oltchim on tehnyt tilannetta tasapainottaneiden poikkeuksellisten toimenpiteiden (kuten velan kuoletus vuonna 2015) jälkeen 1 päivän tammikuuta 2013 ja 30 päivän kesäkuuta 2016 välisenä aikana jatkuvasti tappiota, mikä johtuu tuottamattomasta omaisuudesta, kuten Bradun petrokemian yksiköstä ja vinyylikloridimonomeerin (VCM) ja polyvinyylikloridin (PVC) tuotantoyksiköistä. Kyseisessä raportissa myös todetaan, että 31 päivänä joulukuuta 2015 yli 84:ää prosenttia Oltchimin omaisuudesta vastaavan aineellisen käyttöomaisuuden arvon pitäisi olla 14–128 miljoonaa euroa sen mukaan, myydäänkö Oltchim SPV odotetusti joulukuun 2013 ja joulukuun 2014 välisenä aikana ja sovelletaanko siihen tuomioistuimen nimittämien pesänhoitajien laatiman tervehdyttämissuunnitelman sisältämää skenaariota (A tai B) (52) – kyseinen arvo on Winterhillin arvioimaa likvidaatioarvoa (141 miljoonaa euroa) pienempi. |
| --- | --- |

(141)

PCC korostaa, että julkisten velkojien päätökset tehtiin tilanteessa, jossa Oltchim oli yhä kannattamaton eikä sillä ollut todellista rakenneuudistussuunnitelmaa; Oltchimin kirjaamat voitot oli niin ikään synnytetty keinotekoisesti velan kuoletusten kautta, eivätkä ne todistaneet siitä, että Oltchimin taloudellinen tilanne olisi parantunut. Tilinpäätösten positiiviset tulokset johtuivat yksinomaan erilaisista kirjanpitomenetelmistä. [...]n PCC:n lukuun tilaaman riippumattoman raportin mukaan Oltchim on tehnyt tilannetta tasapainottaneiden poikkeuksellisten toimenpiteiden (kuten velan kuoletus vuonna 2015) jälkeen 1 päivän tammikuuta 2013 ja 30 päivän kesäkuuta 2016 välisenä aikana jatkuvasti tappiota, mikä johtuu tuottamattomasta omaisuudesta, kuten Bradun petrokemian yksiköstä ja vinyylikloridimonomeerin (VCM) ja polyvinyylikloridin (PVC) tuotantoyksiköistä. Kyseisessä raportissa myös todetaan, että 31 päivänä joulukuuta 2015 yli 84:ää prosenttia Oltchimin omaisuudesta vastaavan aineellisen käyttöomaisuuden arvon pitäisi olla 14–128 miljoonaa euroa sen mukaan, myydäänkö Oltchim SPV odotetusti joulukuun 2013 ja joulukuun 2014 välisenä aikana ja sovelletaanko siihen tuomioistuimen nimittämien pesänhoitajien laatiman tervehdyttämissuunnitelman sisältämää skenaariota (A tai B) (52) – kyseinen arvo on Winterhillin arvioimaa likvidaatioarvoa (141 miljoonaa euroa) pienempi.

52

Likvidaatioarvo

Likvidaatioarvo

| (142) | PCC:n mukaan Oltchimin arvioidun markkina-arvon ja sen likvidaatioarvon vertailu oli virheellinen seuraavista syistä. |
| --- | --- |

(142)

PCC:n mukaan Oltchimin arvioidun markkina-arvon ja sen likvidaatioarvon vertailu oli virheellinen seuraavista syistä.

| (143) | Ensinnäkin muita vaihtoehtoja oli olemassa, kuten Oltchimin omaisuuden vähittäinen myyminen erissä. |
| --- | --- |

(143)

Ensinnäkin muita vaihtoehtoja oli olemassa, kuten Oltchimin omaisuuden vähittäinen myyminen erissä.

| (144) | Toiseksi näyttää siltä, että Oltchimin laskemaa ympäristövastuiden määrää (463,7 miljoonaa euroa) oli selvitystilaskenaariossa liioiteltu niin, että sillä tuettaisiin tervehdyttämissuunnitelman valitsemista Oltchimin selvitystilaan asettamisen sijaan, sillä laskelmat eivät perustu ulkoisiin riippumattomiin raportteihin. Siitä ei ole mitään mainintaa, miksi oikeudelliset hallinnoijat eivät pyytäneet uutta selvitystä. Myös mahdollisen Oltchim SPV:n ostajan pitäisi ottaa tarjouksessaan huomioon tällaiset Oltchimin arvioimat selvitystilaskenaarioon liittyvät ympäristövastuut. PCC myös tukee komission näkemystä, että selvitystilaskenaariossa on mahdollista, että suuren osan omaisuudesta ostaa ostaja, joka jatkaa teollista toimintaa Oltchimin toimipaikassa, jolloin vältytään arviossa oletetulta toimipaikan täydelliseltä purkamiselta. Sitä vastoin PCC korostaa, että Oltchimin jäljellä olevien ympäristövastuiden määrään liittyy epävarmuustekijöitä vuoden 2015 tervehdyttämissuunnitelmassa. |
| --- | --- |

(144)

Toiseksi näyttää siltä, että Oltchimin laskemaa ympäristövastuiden määrää (463,7 miljoonaa euroa) oli selvitystilaskenaariossa liioiteltu niin, että sillä tuettaisiin tervehdyttämissuunnitelman valitsemista Oltchimin selvitystilaan asettamisen sijaan, sillä laskelmat eivät perustu ulkoisiin riippumattomiin raportteihin. Siitä ei ole mitään mainintaa, miksi oikeudelliset hallinnoijat eivät pyytäneet uutta selvitystä. Myös mahdollisen Oltchim SPV:n ostajan pitäisi ottaa tarjouksessaan huomioon tällaiset Oltchimin arvioimat selvitystilaskenaarioon liittyvät ympäristövastuut. PCC myös tukee komission näkemystä, että selvitystilaskenaariossa on mahdollista, että suuren osan omaisuudesta ostaa ostaja, joka jatkaa teollista toimintaa Oltchimin toimipaikassa, jolloin vältytään arviossa oletetulta toimipaikan täydelliseltä purkamiselta. Sitä vastoin PCC korostaa, että Oltchimin jäljellä olevien ympäristövastuiden määrään liittyy epävarmuustekijöitä vuoden 2015 tervehdyttämissuunnitelmassa.

Markkina-arvon ja likvidaatioarvon välinen vertailu

Markkina-arvon ja likvidaatioarvon välinen vertailu

| (145) | Kolmanneksi tilanteessa, jossa uudet saatavat saavat etuoikeutetun aseman aikaisempiin velkoihin verrattuna sen jälkeen, kun Oltchimin maksukyvyttömyysmenettely on aloitettu, tiettyjen velkojien edun mukaista voisi olla vaatia Oltchimin asettamista selvitystilaan sen sijaan, että ne jäisivät odottamaan sellaisen uuden velan kerääntymistä, joka olisi pienentänyt niiden takaisinperintämahdollisuuksia. Lisäksi PCC väittää, että velka, joka Oltchimille syntyy maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamisen jälkeen, on saatettu aliarvioida. Jos tämä pitää paikkansa, takaisinperintänäkymät olisivat entistäkin huonommat ja velkojien velan kuoletukset olisivat tervehdyttämissuunnitelmaskenaariossa näin ollen mittavampia. |
| --- | --- |

(145)

Kolmanneksi tilanteessa, jossa uudet saatavat saavat etuoikeutetun aseman aikaisempiin velkoihin verrattuna sen jälkeen, kun Oltchimin maksukyvyttömyysmenettely on aloitettu, tiettyjen velkojien edun mukaista voisi olla vaatia Oltchimin asettamista selvitystilaan sen sijaan, että ne jäisivät odottamaan sellaisen uuden velan kerääntymistä, joka olisi pienentänyt niiden takaisinperintämahdollisuuksia. Lisäksi PCC väittää, että velka, joka Oltchimille syntyy maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamisen jälkeen, on saatettu aliarvioida. Jos tämä pitää paikkansa, takaisinperintänäkymät olisivat entistäkin huonommat ja velkojien velan kuoletukset olisivat tervehdyttämissuunnitelmaskenaariossa näin ollen mittavampia.

Muut huomautukset toimenpiteestä 3

Muut huomautukset toimenpiteestä 3

| (146) | PCC väittää lisäksi, että valtion velkojien olisi myös pitänyt ottaa huomioon uudelleenjärjestelyvaiheen kesto suhteessa konkurssimenettelyn kestoon. Toimivan rakenneuudistussuunnitelman laatiminen ja toteuttaminen vie paljon pidempään kuin Oltchimin selvitystila, jossa sen omaisuus myydään välittömästi. |
| --- | --- |

(146)

PCC väittää lisäksi, että valtion velkojien olisi myös pitänyt ottaa huomioon uudelleenjärjestelyvaiheen kesto suhteessa konkurssimenettelyn kestoon. Toimivan rakenneuudistussuunnitelman laatiminen ja toteuttaminen vie paljon pidempään kuin Oltchimin selvitystila, jossa sen omaisuus myydään välittömästi.

| (147) | Valtion velkojien olisi sitä paitsi pitänyt käyttää asemaansa hyödykseen.






  — | Romanian maksukyvyttömyyslain (94 §:n c momentin) mukaan yksi tai useampi velkoja, jolle kuuluu vähintään 20 prosenttia kaikista saatavista, voi ehdottaa tervehdyttämissuunnitelmaa. Koska jo yksin AAASin hallussa oli 34,7 prosenttia kaikista saatavista, se olisi voinut ehdottaa eri suunnitelmaa, jonka lopputulos olisi ollut AAASin ja muiden valtion velkojien kannalta parempi. |
| --- | --- | --- |

(147)

Valtion velkojien olisi sitä paitsi pitänyt käyttää asemaansa hyödykseen.

—

Romanian maksukyvyttömyyslain (94 §:n c momentin) mukaan yksi tai useampi velkoja, jolle kuuluu vähintään 20 prosenttia kaikista saatavista, voi ehdottaa tervehdyttämissuunnitelmaa. Koska jo yksin AAASin hallussa oli 34,7 prosenttia kaikista saatavista, se olisi voinut ehdottaa eri suunnitelmaa, jonka lopputulos olisi ollut AAASin ja muiden valtion velkojien kannalta parempi.

| — | CET Govoralla taas oli hallussaan 91 prosenttia maksukyvyttömyyslain 96 §:n alaan kuuluvien vakuudettomien velkojien luokkaan kuuluvista saatavista, joten sillä oli hyvät edellytykset vaikuttaa tervehdyttämissuunnitelmaan, mutta se ei näytä hyödyntäneen tätä mahdollisuutta. |
| --- | --- |

—

CET Govoralla taas oli hallussaan 91 prosenttia maksukyvyttömyyslain 96 §:n alaan kuuluvien vakuudettomien velkojien luokkaan kuuluvista saatavista, joten sillä oli hyvät edellytykset vaikuttaa tervehdyttämissuunnitelmaan, mutta se ei näytä hyödyntäneen tätä mahdollisuutta.

| — | Myös Salrom ja Romanian kansallinen vesihallinto hyväksyivät suunnitelman kahdessa velkaluokassa, joihin ne molemmat kuuluivat, vaikka niiden asema vakuusvelkojina ja valtion talousarviovelkojina olisi voinut saada ne vaatimaan saataviensa perintää. |
| --- | --- |

—

Myös Salrom ja Romanian kansallinen vesihallinto hyväksyivät suunnitelman kahdessa velkaluokassa, joihin ne molemmat kuuluivat, vaikka niiden asema vakuusvelkojina ja valtion talousarviovelkojina olisi voinut saada ne vaatimaan saataviensa perintää.

| (148) | Tämän lisäksi PCC toteaa, että vaikka tietyt yksityiset velkojat olivat valtion kanssa samankaltaisessa tilanteessa ja äänestivät tervehdyttämissuunnitelman puolesta, olisi väärin päätellä tästä, että valtion velkojat, mukaan lukien AAAS, olivat samankaltaisessa tilanteessa huolellisen markkinatoimijan kanssa siksi, että tietyt yksityiset velkojat äänestivät suunnitelman puolesta: viimeksi mainituilla yksityisillä velkojilla oli sekä vakuudellista että vakuudetonta velkaa, mutta lähes kaikki AAASin velka oli sitä vastoin vakuudetonta; asianomaiset yksityiset velkojat myös tiesivät, että Romanian valtio tulisi tekemään kaikki tarvittavat toimenpiteet ja toimet varmistaakseen hinnalla millä hyvänsä Oltchimin pelastumisen, ja siksi ne päättivät liittyä valtion ”rintamaan” näissä ponnistuksissa. |
| --- | --- |

(148)

Tämän lisäksi PCC toteaa, että vaikka tietyt yksityiset velkojat olivat valtion kanssa samankaltaisessa tilanteessa ja äänestivät tervehdyttämissuunnitelman puolesta, olisi väärin päätellä tästä, että valtion velkojat, mukaan lukien AAAS, olivat samankaltaisessa tilanteessa huolellisen markkinatoimijan kanssa siksi, että tietyt yksityiset velkojat äänestivät suunnitelman puolesta: viimeksi mainituilla yksityisillä velkojilla oli sekä vakuudellista että vakuudetonta velkaa, mutta lähes kaikki AAASin velka oli sitä vastoin vakuudetonta; asianomaiset yksityiset velkojat myös tiesivät, että Romanian valtio tulisi tekemään kaikki tarvittavat toimenpiteet ja toimet varmistaakseen hinnalla millä hyvänsä Oltchimin pelastumisen, ja siksi ne päättivät liittyä valtion ”rintamaan” näissä ponnistuksissa.

| (149) | PCC:n näkemys on se, että toimenpiteellä 3 on yhteys valtioon, sillä rakenneuudistussuunnitelmaa ei olisi hyväksytty ilman valtion velkojien suostumusta, sillä niillä oli enemmistö äänistä (yli 50 prosenttia) suurimmassa osassa velkojaluokkia: valtio oli todellakin määräävässä päätöksentekoasemassa kaikissa velkojaluokissa, paitsi vakuudellisten saatavien luokassa ja työntekijöiden luokassa. Näin ollen tervehdyttämissuunnitelman hyväksyneet yksityiset velkojat noudattivat enemmänkin valtion päätöksen antamaa esimerkkiä eivätkä niinkään kannattaneet tällaista tervehdyttämissuunnitelmaa. PCC myös toteaa, että se on ”tietoinen sellaisten yksityisten velkojien olemassaolosta, jotka ilmeisesti omaksuivat valtion lähestymistavan (eli jotka myös äänestivät suunnitelman puolesta, vaikka se ei nähtävästi ollut niiden etujen mukaista, sillä niiden oli kuoletettava suuri osa velasta)”. PCC:n kanta on kuitenkin se, että ”valtio loi tämän ”markkinakäytännön” eikä toisinpäin (eli että valtio olisi seurannut trendiä). Tämä johtuu siitä, että valtiolla oli määräysvalta Oltchimissa ennen maksukyvyttömyyttä ja valtio oli määräävässä asemassa, kun tervehdyttämissuunnitelmasta äänestettiin, ja siitä, että muut velkojat tiesivät, että valtio toteuttaisi kaikki toimenpiteet sen varmistamiseksi hinnalla millä hyvänsä, että Oltchim pelastuisi.” |
| --- | --- |

(149)

PCC:n näkemys on se, että toimenpiteellä 3 on yhteys valtioon, sillä rakenneuudistussuunnitelmaa ei olisi hyväksytty ilman valtion velkojien suostumusta, sillä niillä oli enemmistö äänistä (yli 50 prosenttia) suurimmassa osassa velkojaluokkia: valtio oli todellakin määräävässä päätöksentekoasemassa kaikissa velkojaluokissa, paitsi vakuudellisten saatavien luokassa ja työntekijöiden luokassa. Näin ollen tervehdyttämissuunnitelman hyväksyneet yksityiset velkojat noudattivat enemmänkin valtion päätöksen antamaa esimerkkiä eivätkä niinkään kannattaneet tällaista tervehdyttämissuunnitelmaa. PCC myös toteaa, että se on ”tietoinen sellaisten yksityisten velkojien olemassaolosta, jotka ilmeisesti omaksuivat valtion lähestymistavan (eli jotka myös äänestivät suunnitelman puolesta, vaikka se ei nähtävästi ollut niiden etujen mukaista, sillä niiden oli kuoletettava suuri osa velasta)”. PCC:n kanta on kuitenkin se, että ”valtio loi tämän ”markkinakäytännön” eikä toisinpäin (eli että valtio olisi seurannut trendiä). Tämä johtuu siitä, että valtiolla oli määräysvalta Oltchimissa ennen maksukyvyttömyyttä ja valtio oli määräävässä asemassa, kun tervehdyttämissuunnitelmasta äänestettiin, ja siitä, että muut velkojat tiesivät, että valtio toteuttaisi kaikki toimenpiteet sen varmistamiseksi hinnalla millä hyvänsä, että Oltchim pelastuisi.”

4.3   Romanian huomautukset kolmansien osapuolten huomautuksista (53)

Romanian huomautukset kolmansien osapuolten huomautuksista

53

4.3.1   Romanian lisähuomautukset toimenpiteestä 1

Romanian lisähuomautukset toimenpiteestä 1

| (150) | Romania katsoo, että AAAS toimi ”oikeudellisesti rajoitettuna” yksityisenä velkojana laskemalla saatavilleen korkoja siihen saakka, kunnes Oltchimin maksukyvyttömyysmenettely alkoi, ja torjuu PCC:n väitteen, jonka mukaan AAAS ei olisi ryhtynyt toimiin saadakseen saatavansa perityiksi takaisin. Romania huomauttaa, että valtiovarainministeriö ja talous-, kauppa- ja ympäristöministeriö sekä OPSPI ehdottivat yhteistyöpöytäkirjaa. Tosiasiallisten rajoitusten osalta Romania toteaa, että AAAS ei voinut ulosmitata pankkitilejä (eli takavarikoida niiden varoja), koska Electrica oli ulosmitannut ne jo aiemmin. |
| --- | --- |

(150)

Romania katsoo, että AAAS toimi ”oikeudellisesti rajoitettuna” yksityisenä velkojana laskemalla saatavilleen korkoja siihen saakka, kunnes Oltchimin maksukyvyttömyysmenettely alkoi, ja torjuu PCC:n väitteen, jonka mukaan AAAS ei olisi ryhtynyt toimiin saadakseen saatavansa perityiksi takaisin. Romania huomauttaa, että valtiovarainministeriö ja talous-, kauppa- ja ympäristöministeriö sekä OPSPI ehdottivat yhteistyöpöytäkirjaa. Tosiasiallisten rajoitusten osalta Romania toteaa, että AAAS ei voinut ulosmitata pankkitilejä (eli takavarikoida niiden varoja), koska Electrica oli ulosmitannut ne jo aiemmin.

| (151) | Romania arvostelee PCC:n logiikkaa, kun se väittää, että AAASin olisi pitänyt vaatia sen saatavan takaisinperintää: tällaisten olosuhteiden seurauksena Oltchimin olisi pitänyt aloittaa maksukyvyttömyysmenettely. Tämä tilanne olisi nimenomaan vienyt AAASilta mahdollisuuden saada velastaan mitään takaisin tällaisessa menettelyssä, kuten PCC väittää. |
| --- | --- |

(151)

Romania arvostelee PCC:n logiikkaa, kun se väittää, että AAASin olisi pitänyt vaatia sen saatavan takaisinperintää: tällaisten olosuhteiden seurauksena Oltchimin olisi pitänyt aloittaa maksukyvyttömyysmenettely. Tämä tilanne olisi nimenomaan vienyt AAASilta mahdollisuuden saada velastaan mitään takaisin tällaisessa menettelyssä, kuten PCC väittää.

| (152) | Romania pitää epärealistisena PCC:n näkemystä siitä, että AAASin olisi pitänyt takavarikoida Oltchimin tavarat ja varat, sillä perusteella, että yksityiset velkojat eivät tähän ryhtyneet. |
| --- | --- |

(152)

Romania pitää epärealistisena PCC:n näkemystä siitä, että AAASin olisi pitänyt takavarikoida Oltchimin tavarat ja varat, sillä perusteella, että yksityiset velkojat eivät tähän ryhtyneet.

4.3.2   Romanian lisähuomautukset toimenpiteestä 2

Romanian lisähuomautukset toimenpiteestä 2

| (153) | CET Govoran ja Salromin osalta Romania toteaa, että Oltchim maksoi viipymättä maksukyvyttömyysmenettelyn alkamisen jälkeen kertyneitä lyhytaikaisia vastuita. |
| --- | --- |

(153)

CET Govoran ja Salromin osalta Romania toteaa, että Oltchim maksoi viipymättä maksukyvyttömyysmenettelyn alkamisen jälkeen kertyneitä lyhytaikaisia vastuita.

| (154) | Romanian mukaan julkiset yritykset toimivat samoin kuin yksityiset yritykset, kuten Bulrom Gas Impex (Oltchimin paikallinen tavarantoimittaja), ja näin ollen niiden toiminta oli yksityisen velkojan ja yksityisen ostajan testin mukaista. |
| --- | --- |

(154)

Romanian mukaan julkiset yritykset toimivat samoin kuin yksityiset yritykset, kuten Bulrom Gas Impex (Oltchimin paikallinen tavarantoimittaja), ja näin ollen niiden toiminta oli yksityisen velkojan ja yksityisen ostajan testin mukaista.

4.3.3   Romanian lisähuomautukset toimenpiteestä 3

Romanian lisähuomautukset toimenpiteestä 3

| (155) | Ensinnäkin Romania toteaa, että PCC:n huomautuksissaan esittämää ratkaisua, jossa olisi laadittu osakkeenomistajien hallinnoima tervehdyttämissuunnitelma, ei maksukyvyttömyyslain mukaan voitu enää soveltaa sen jälkeen, kun oikeudellinen uudelleenjärjestelymenettely oli alkanut; Romanian mukaan PCC:n ehdottama uudelleenjärjestelyprosessi suosisi osakkeenomistajia velkojien kustannuksella, eivätkä viimeksi mainitut näin ollen hyväksyisi suunnitelmaa. |
| --- | --- |

(155)

Ensinnäkin Romania toteaa, että PCC:n huomautuksissaan esittämää ratkaisua, jossa olisi laadittu osakkeenomistajien hallinnoima tervehdyttämissuunnitelma, ei maksukyvyttömyyslain mukaan voitu enää soveltaa sen jälkeen, kun oikeudellinen uudelleenjärjestelymenettely oli alkanut; Romanian mukaan PCC:n ehdottama uudelleenjärjestelyprosessi suosisi osakkeenomistajia velkojien kustannuksella, eivätkä viimeksi mainitut näin ollen hyväksyisi suunnitelmaa.

| (156) | Romania kiistää PCC:n näkemyksen siitä, että Oltchimin taloudellinen tilanne ”alittaisi hyväksyttävät standardit [- -] tuottaa yhä tappioita”, ja korostaa, että Oltchim on sijoittunut SeeNewsin laatimassa Kaakkois-Euroopan sadan kannattavimman yrityksen luokituksessa (54) sijalle 63. |
| --- | --- |

(156)

Romania kiistää PCC:n näkemyksen siitä, että Oltchimin taloudellinen tilanne ”alittaisi hyväksyttävät standardit [- -] tuottaa yhä tappioita”, ja korostaa, että Oltchim on sijoittunut SeeNewsin laatimassa Kaakkois-Euroopan sadan kannattavimman yrityksen luokituksessa (54) sijalle 63.

54

| (157) | [...]n tekemän ja PCC:n esittämän Oltchimin varojen arvonmäärityksen osalta Romania ei vastusta [...]n velan kuoletukseen liittyvää normalisointioikaisua mutta ei sen sijaan lainkaan hyväksy diskontatun kassavirran menetelmän käyttämistä Oltchimin varojen arvonmäärityksessä. Romania viittaa Harvardin ja Sternin yliopistojen koulutusmateriaaleihin saadakseen tukea näkemykselleen, että diskontatut kassavirrat on tarkoitettu yrityksen arvonmääritykseen eivätkä ne näin ollen sovellu varojen arvonmääritykseen. |
| --- | --- |

(157)

[...]n tekemän ja PCC:n esittämän Oltchimin varojen arvonmäärityksen osalta Romania ei vastusta [...]n velan kuoletukseen liittyvää normalisointioikaisua mutta ei sen sijaan lainkaan hyväksy diskontatun kassavirran menetelmän käyttämistä Oltchimin varojen arvonmäärityksessä. Romania viittaa Harvardin ja Sternin yliopistojen koulutusmateriaaleihin saadakseen tukea näkemykselleen, että diskontatut kassavirrat on tarkoitettu yrityksen arvonmääritykseen eivätkä ne näin ollen sovellu varojen arvonmääritykseen.

| (158) | Romania niin ikään hylkää PCC:n esittämän ajatuksen siitä, että AAAS olisi vaikuttanut yksityisten velkojien käyttäytymiseen, sillä ainakin kaksi suunnitelman allekirjoittanutta pankkia (nimittäin Erste Bank AG ja Banca Transilvania) ovat asemansa vakiinnuttaneita, riippumattomia ja maailmanlaajuisesti toimivia laitoksia. |
| --- | --- |

(158)

Romania niin ikään hylkää PCC:n esittämän ajatuksen siitä, että AAAS olisi vaikuttanut yksityisten velkojien käyttäytymiseen, sillä ainakin kaksi suunnitelman allekirjoittanutta pankkia (nimittäin Erste Bank AG ja Banca Transilvania) ovat asemansa vakiinnuttaneita, riippumattomia ja maailmanlaajuisesti toimivia laitoksia.

| (159) | Romania painottaa, että yksityiset velkojat olivat itse asiassa ratkaisevassa päätöksentekoasemassa, kun Oltchimin tervehdyttämissuunnitelmasta päätettiin, erityisesti siksi, että yksityisillä velkojilla oli 61,5 prosenttia saatavista vakuusvelkojien luokassa, jonka kanta oli ratkaiseva, sillä se hyväksyi velkojen osittaisen kuolettamisen, mikä oli ehdoton edellytys suunnitelman hyväksymiselle kussakin luokassa. |
| --- | --- |

(159)

Romania painottaa, että yksityiset velkojat olivat itse asiassa ratkaisevassa päätöksentekoasemassa, kun Oltchimin tervehdyttämissuunnitelmasta päätettiin, erityisesti siksi, että yksityisillä velkojilla oli 61,5 prosenttia saatavista vakuusvelkojien luokassa, jonka kanta oli ratkaiseva, sillä se hyväksyi velkojen osittaisen kuolettamisen, mikä oli ehdoton edellytys suunnitelman hyväksymiselle kussakin luokassa.

| (160) | Romania esittää, että oikeudellisen hallinnoijan ehdottamassa tervehdyttämissuunnitelmassa julkisyhteisöjen odotettavissa oleva takaisinperittävien saatavien määrä oli yhteensä 500 miljoonaa Romanian leuta eli seitsenkertainen konkurssimenettelystä mahdollisesti saatavaan 72 miljoonaan Romanian leuhun verrattuna. |
| --- | --- |

(160)

Romania esittää, että oikeudellisen hallinnoijan ehdottamassa tervehdyttämissuunnitelmassa julkisyhteisöjen odotettavissa oleva takaisinperittävien saatavien määrä oli yhteensä 500 miljoonaa Romanian leuta eli seitsenkertainen konkurssimenettelystä mahdollisesti saatavaan 72 miljoonaan Romanian leuhun verrattuna.

| (161) | Tämän lisäksi Romanian mukaan AAAS pystyi saamaan rakenneuudistussuunnitelmassa peräti yli 18 prosenttia saataviensa yhteenlasketusta määrästä takaisin, kun taas selvitystilamenettelyssä se olisi saanut Raiffeisenin selvityksen mukaan vain enintään 12 prosenttia saatavistaan. |
| --- | --- |

(161)

Tämän lisäksi Romanian mukaan AAAS pystyi saamaan rakenneuudistussuunnitelmassa peräti yli 18 prosenttia saataviensa yhteenlasketusta määrästä takaisin, kun taas selvitystilamenettelyssä se olisi saanut Raiffeisenin selvityksen mukaan vain enintään 12 prosenttia saatavistaan.

| (162) | Romania myös toteaa, että Oltchimin oikeudellisten hallinnoijien mukaan ympäristökustannusten välttely tai aliarviointi konkurssitilanteessa johtaisi Romanian lainsäädännössä rikosoikeudelliseen vastuuseen. |
| --- | --- |

(162)

Romania myös toteaa, että Oltchimin oikeudellisten hallinnoijien mukaan ympäristökustannusten välttely tai aliarviointi konkurssitilanteessa johtaisi Romanian lainsäädännössä rikosoikeudelliseen vastuuseen.

| (163) | Romania katsoo (55), että äänestyssäännöt johtavat siihen, että tervehdyttämissuunnitelmaa ei voitu hyväksyä ilman, että vakuusvelkojat laissa tarkoitettuna huonossa asemassa olevien velkojien luokkana antoivat sille hyväksyntänsä. Näin ollen yksityiset velkojat, joilla oli enemmistö vakuusvelkojien luokan saatavista, panivat alulle ja mahdollistivat suunnitelman hyväksymisen; näin ollen ne eivät yksinkertaisesti vain seuranneet valtion velkojien esimerkkiä, kuten PCC väittää. Romania täsmensi (56), että vakuusvelkojat olivat huonossa asemassa olevien velkojien luokka. Näin ollen, mikäli ne olisivat hylänneet suunnitelman, maksukyvyttömyyslain 101 §:n 2 momentin c kohdassa asetettu edellytys ei olisi täyttynyt eivätkä muiden luokkien velkojat olisi saaneet suunnitelmaa hyväksytyksi. |
| --- | --- |

(163)

Romania katsoo (55), että äänestyssäännöt johtavat siihen, että tervehdyttämissuunnitelmaa ei voitu hyväksyä ilman, että vakuusvelkojat laissa tarkoitettuna huonossa asemassa olevien velkojien luokkana antoivat sille hyväksyntänsä. Näin ollen yksityiset velkojat, joilla oli enemmistö vakuusvelkojien luokan saatavista, panivat alulle ja mahdollistivat suunnitelman hyväksymisen; näin ollen ne eivät yksinkertaisesti vain seuranneet valtion velkojien esimerkkiä, kuten PCC väittää. Romania täsmensi (56), että vakuusvelkojat olivat huonossa asemassa olevien velkojien luokka. Näin ollen, mikäli ne olisivat hylänneet suunnitelman, maksukyvyttömyyslain 101 §:n 2 momentin c kohdassa asetettu edellytys ei olisi täyttynyt eivätkä muiden luokkien velkojat olisi saaneet suunnitelmaa hyväksytyksi.

55

56

| (164) | Romania myös painottaa, että aiemmat epäonnistuneet yksityistämisyritykset olivat toisenlaisia kuin vuonna 2012 järjestetty prosessi, joka perustui siihen, että Oltchimin omaisuus myytäisiin sen jälkeen, kun se oli siirretty erillisyhtiöön, mikä tarkoitti sitä, että ostaja ei olisi ostanut Oltchimin koko tasetta vastuineen vaan ainoastaan sen omaisuuden. |
| --- | --- |

(164)

Romania myös painottaa, että aiemmat epäonnistuneet yksityistämisyritykset olivat toisenlaisia kuin vuonna 2012 järjestetty prosessi, joka perustui siihen, että Oltchimin omaisuus myytäisiin sen jälkeen, kun se oli siirretty erillisyhtiöön, mikä tarkoitti sitä, että ostaja ei olisi ostanut Oltchimin koko tasetta vastuineen vaan ainoastaan sen omaisuuden.

| (165) | Romania toteaa, että lyhytaikaisten velkojen arvo on pienentymässä, koska Oltchim on saanut käyttökatteensa (EBITDA) positiiviseksi. |
| --- | --- |

(165)

Romania toteaa, että lyhytaikaisten velkojen arvo on pienentymässä, koska Oltchim on saanut käyttökatteensa (EBITDA) positiiviseksi.

| (166) | Romania myös kiistää [anonyymin osapuolen] näkemyksen, jonka mukaan Oltchim olisi ”rakenteellisesti kannattamaton”: Oltchimin vaikeudet johtuvat Romanian mukaan pikemminkin johdon huonoista päätöksistä. |
| --- | --- |

(166)

Romania myös kiistää [anonyymin osapuolen] näkemyksen, jonka mukaan Oltchim olisi ”rakenteellisesti kannattamaton”: Oltchimin vaikeudet johtuvat Romanian mukaan pikemminkin johdon huonoista päätöksistä.

| (167) | Romanian viranomaiset korostivat 16 päivänä toukokuuta 2018 päivätyissä huomautuksissaan edellä mainittujen seikkojen lisäksi seuraavia näkökohtia. |
| --- | --- |

(167)

Romanian viranomaiset korostivat 16 päivänä toukokuuta 2018 päivätyissä huomautuksissaan edellä mainittujen seikkojen lisäksi seuraavia näkökohtia.

| (168) | Ensinnäkään valtion velkojat eivät antaneet Oltchimille minkäänlaista etua, sillä niiden voitiin katsoa toimivan pari passu -periaatteella yksityisten velkojien rinnalla kaikissa vakuusvelkojien, talousarviovelkojien, välttämättömien tavarantoimittajien ja vakuudettomien velkojien luokissa. |
| --- | --- |

(168)

Ensinnäkään valtion velkojat eivät antaneet Oltchimille minkäänlaista etua, sillä niiden voitiin katsoa toimivan pari passu -periaatteella yksityisten velkojien rinnalla kaikissa vakuusvelkojien, talousarviovelkojien, välttämättömien tavarantoimittajien ja vakuudettomien velkojien luokissa.

pari passu

| (169) | Eritoten enemmistö vakuusvelkojista äänesti suunnitelman hyväksymisen puolesta, koska ne olivat vakuuttuneita siitä, että ne eivät saisi selvitystilaskenaariossa sellaista määrää, joka kattaisi täysin niiden omat saatavat. Sillä, että AAASilla oli saatavia sekä vakuudellisten että talousarviovelkojien luokissa, ei itsessään ole vaikutusta tähän pari passu -näkökantaan, sillä AAAS saattoi vain odottaa saavansa enemmän takaisin suunnitelmasta kuin selvitystilaskenaariosta. |
| --- | --- |

(169)

Eritoten enemmistö vakuusvelkojista äänesti suunnitelman hyväksymisen puolesta, koska ne olivat vakuuttuneita siitä, että ne eivät saisi selvitystilaskenaariossa sellaista määrää, joka kattaisi täysin niiden omat saatavat. Sillä, että AAASilla oli saatavia sekä vakuudellisten että talousarviovelkojien luokissa, ei itsessään ole vaikutusta tähän pari passu -näkökantaan, sillä AAAS saattoi vain odottaa saavansa enemmän takaisin suunnitelmasta kuin selvitystilaskenaariosta.

pari passu

| (170) | Se, että vakuusvelkojat äänestivät suunnitelman puolesta ja hyväksyivät suunnitelmassa velkojensa kuoletuksen, merkitsi sitä, että talousarviovelkojien saatavat olivat selvitystilaskenaariossa arvottomia. Erityisesti varmistaakseen sen, että talousarviovelkojat äänestäisivät suunnitelman puolesta, vakuusvelkojat suostuivat rajaamaan osaansa tuloista (sopimalla saataviensa tosiasiallisesta mitätöinnistä 20–27 prosentin osalta) niiden huonommassa asemassa olevien luokkien hyväksi, jotka eivät olisi saaneet selvitystilassa mitään takaisin. |
| --- | --- |

(170)

Se, että vakuusvelkojat äänestivät suunnitelman puolesta ja hyväksyivät suunnitelmassa velkojensa kuoletuksen, merkitsi sitä, että talousarviovelkojien saatavat olivat selvitystilaskenaariossa arvottomia. Erityisesti varmistaakseen sen, että talousarviovelkojat äänestäisivät suunnitelman puolesta, vakuusvelkojat suostuivat rajaamaan osaansa tuloista (sopimalla saataviensa tosiasiallisesta mitätöinnistä 20–27 prosentin osalta) niiden huonommassa asemassa olevien luokkien hyväksi, jotka eivät olisi saaneet selvitystilassa mitään takaisin.

| (171) | Se, että enemmistö vakuudettomista velkojista (joiden saatavista Electricalla oli hallussaan 40,5 prosenttia) äänesti suunnitelman puolesta, osoittaa myös, että ne luottivat suunnitelmaan, joskin kyseisten velkojien äänillä ei ollut juuri merkitystä, sillä ne eivät voineet odottaa saavansa omista saatavistaan mitään takaisin sen paremmin selvitystila- kuin tervehdyttämissuunnitelmaskenaariossa. |
| --- | --- |

(171)

Se, että enemmistö vakuudettomista velkojista (joiden saatavista Electricalla oli hallussaan 40,5 prosenttia) äänesti suunnitelman puolesta, osoittaa myös, että ne luottivat suunnitelmaan, joskin kyseisten velkojien äänillä ei ollut juuri merkitystä, sillä ne eivät voineet odottaa saavansa omista saatavistaan mitään takaisin sen paremmin selvitystila- kuin tervehdyttämissuunnitelmaskenaariossa.

| (172) | Toiseksi Romanian viranomaiset toimittivat huomautuksia markkinataloustoimijatestin luonnoksesta, jonka komissio oli laatinut vakuusvelkojien, talousarviovelkojien, välttämättömien tavarantoimittajien ja vakuudettomien velkojien näkökulmasta suunnitelman hyväksymishetkellä saatavilla olleen näytön perusteella (ja jonka lopullinen versio on tämän päätöksen liitteessä I) ja jota koskevien huomautusten esittämiseen komissio oli antanut Romanian viranomaisille tilaisuuden. Erityisesti Romanian viranomaiset esittävät, että tervehdyttämissuunnitelmassa esitetyn Oltchim SPV:n myynnin ja komission yhtenä kolmesta mahdollisesta selvitystilaskenaariosta tarkasteleman in situ -myynnin välinen ero on suhteellinen. Romania painottaa, että selvitystilaskenaariossa ei voitu odottaa suurempia tuloja kuin tervehdyttämissuunnitelmassa. Romania toimitti myös erilaisia teknisiä huomautuksia siitä, miten markkinaehtoisesti toimiva velkoja olisi arvioinut tuloja ja kustannuksia sekä tervehdyttämissuunnitelmassa että selvitystilaskenaariossa, puuttumatta ympäristövastuisiin, joiden neutraloinnin Romanian viranomaiset kiistävät. |
| --- | --- |

(172)

Toiseksi Romanian viranomaiset toimittivat huomautuksia markkinataloustoimijatestin luonnoksesta, jonka komissio oli laatinut vakuusvelkojien, talousarviovelkojien, välttämättömien tavarantoimittajien ja vakuudettomien velkojien näkökulmasta suunnitelman hyväksymishetkellä saatavilla olleen näytön perusteella (ja jonka lopullinen versio on tämän päätöksen liitteessä I) ja jota koskevien huomautusten esittämiseen komissio oli antanut Romanian viranomaisille tilaisuuden. Erityisesti Romanian viranomaiset esittävät, että tervehdyttämissuunnitelmassa esitetyn Oltchim SPV:n myynnin ja komission yhtenä kolmesta mahdollisesta selvitystilaskenaariosta tarkasteleman in situ -myynnin välinen ero on suhteellinen. Romania painottaa, että selvitystilaskenaariossa ei voitu odottaa suurempia tuloja kuin tervehdyttämissuunnitelmassa. Romania toimitti myös erilaisia teknisiä huomautuksia siitä, miten markkinaehtoisesti toimiva velkoja olisi arvioinut tuloja ja kustannuksia sekä tervehdyttämissuunnitelmassa että selvitystilaskenaariossa, puuttumatta ympäristövastuisiin, joiden neutraloinnin Romanian viranomaiset kiistävät.

in situ

| (173) | Kolmanneksi velkojien valitsema vaihtoehto, nimittäin äänestäminen suunnitelman puolesta, oli kaiken kaikkiaan mitä ilmeisimmin niiden etujen mukaista, sillä tulot, jotka saatiin käyttövalmiin omaisuuden myynnistä erinä (joskin myytävä omaisuus kattoi vain 57 prosenttia koko omaisuudesta), antoivat paljon enemmän etuja kuin keskimääräinen konkurssiskenaario. Edellä esitetyn lisäksi lisätuloja saatiin omaisuuden loppuosan (43 prosenttia omaisuudesta) myynnistä, ja näin ollen velkojien saama hyöty olisi suurempi uudelleenjärjestelymenettelyssä. Tämän lisäksi on ennustettu, että Oltchim maksaisi noin 8 miljoonaa euroa lyhytaikaisesta velastaan vuoden 2018 ensimmäisen puoliskon aikana, mikä tarkoittaisi lyhytaikaisen velan pienentymistä ja saatavien odotettua runsaampaa palautumista velkojille osana uudelleenjärjestelymenettelyä. |
| --- | --- |

(173)

Kolmanneksi velkojien valitsema vaihtoehto, nimittäin äänestäminen suunnitelman puolesta, oli kaiken kaikkiaan mitä ilmeisimmin niiden etujen mukaista, sillä tulot, jotka saatiin käyttövalmiin omaisuuden myynnistä erinä (joskin myytävä omaisuus kattoi vain 57 prosenttia koko omaisuudesta), antoivat paljon enemmän etuja kuin keskimääräinen konkurssiskenaario. Edellä esitetyn lisäksi lisätuloja saatiin omaisuuden loppuosan (43 prosenttia omaisuudesta) myynnistä, ja näin ollen velkojien saama hyöty olisi suurempi uudelleenjärjestelymenettelyssä. Tämän lisäksi on ennustettu, että Oltchim maksaisi noin 8 miljoonaa euroa lyhytaikaisesta velastaan vuoden 2018 ensimmäisen puoliskon aikana, mikä tarkoittaisi lyhytaikaisen velan pienentymistä ja saatavien odotettua runsaampaa palautumista velkojille osana uudelleenjärjestelymenettelyä.

5.   OLTCHIMIN OMAISUUSERIEN MYYNTIPROSESSI

OLTCHIMIN OMAISUUSERIEN MYYNTIPROSESSI

| (174) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään (ks. johdanto-osan 85 kappale) komissio totesi, että myyntiprosessi, sellaisena kuin se oli esitetty alun perin hyväksytyssä rakenneuudistussuunnitelmassa, voisi johtaa siihen, että Oltchim SPV:n mahdollinen ostaja jatkaisi Oltchim SA:n taloudellista toimintaa. Välttääkseen sen, että Oltchimin omaisuuden ostajille siirrettäisiin mahdollisesti sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, Romanian viranomaiset päättivät uudistaa myyntiprosessin rakenteen tarkoituksenaan varmistaa, että mahdolliset ostajat eivät jatka Oltchimin taloudellista toimintaa. |
| --- | --- |

(174)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään (ks. johdanto-osan 85 kappale) komissio totesi, että myyntiprosessi, sellaisena kuin se oli esitetty alun perin hyväksytyssä rakenneuudistussuunnitelmassa, voisi johtaa siihen, että Oltchim SPV:n mahdollinen ostaja jatkaisi Oltchim SA:n taloudellista toimintaa. Välttääkseen sen, että Oltchimin omaisuuden ostajille siirrettäisiin mahdollisesti sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, Romanian viranomaiset päättivät uudistaa myyntiprosessin rakenteen tarkoituksenaan varmistaa, että mahdolliset ostajat eivät jatka Oltchimin taloudellista toimintaa.

| (175) | Eritoten heinäkuussa ja elokuussa 2016 Oltchim teki neuvonantajien avulla omaisuudestaan analyysin ja määritti vaihtoehtoja, joissa omaisuus laitettaisiin myyntiin osissa mahdollisen myynneistä kerrytettävän hinnan maksimoimiseksi. Tämä johti siihen, että omaisuudesta määritettiin yhdeksän erillistä erää (57). Sen jälkeen, kun Oltchimin myynnistä oli tehty julkinen ilmoitus elokuussa 2016, tietomuistio jaettiin 23 tarjoajalle. Sitovien tarjousten esittämiselle asetettua määräaikaa pidennettiin useita kertoja, ja yrityksessä tehtiin useita due diligence -tarkastuksia (joihin kuului vierailukäyntejä laitoksissa ja teknisiä due diligence -tarkastuksia). |
| --- | --- |

(175)

Eritoten heinäkuussa ja elokuussa 2016 Oltchim teki neuvonantajien avulla omaisuudestaan analyysin ja määritti vaihtoehtoja, joissa omaisuus laitettaisiin myyntiin osissa mahdollisen myynneistä kerrytettävän hinnan maksimoimiseksi. Tämä johti siihen, että omaisuudesta määritettiin yhdeksän erillistä erää (57). Sen jälkeen, kun Oltchimin myynnistä oli tehty julkinen ilmoitus elokuussa 2016, tietomuistio jaettiin 23 tarjoajalle. Sitovien tarjousten esittämiselle asetettua määräaikaa pidennettiin useita kertoja, ja yrityksessä tehtiin useita due diligence -tarkastuksia (joihin kuului vierailukäyntejä laitoksissa ja teknisiä due diligence -tarkastuksia).

57

| (176) | Tarkistettu suunnitelma, joka perustui omaisuuden myyntiin erissä (eikä enää siis erillisyhtiön kautta), hyväksyttiin virallisesti velkojainkokouksessa 6 päivänä maaliskuuta 2017. Erityistuomari vahvisti muutetun tervehdyttämissuunnitelman 28 päivänä kesäkuuta 2017, ja päätöksestä tuli lopullinen 16 päivänä lokakuuta 2017 (kun ylioikeus hylkäsi kolmannen osapuolen tekemän valituksen). |
| --- | --- |

(176)

Tarkistettu suunnitelma, joka perustui omaisuuden myyntiin erissä (eikä enää siis erillisyhtiön kautta), hyväksyttiin virallisesti velkojainkokouksessa 6 päivänä maaliskuuta 2017. Erityistuomari vahvisti muutetun tervehdyttämissuunnitelman 28 päivänä kesäkuuta 2017, ja päätöksestä tuli lopullinen 16 päivänä lokakuuta 2017 (kun ylioikeus hylkäsi kolmannen osapuolen tekemän valituksen).

| (177) | Kun sitovat tarjoukset oli saatu, myyjä (Oltchimin puolesta toiminut AT Kearney) määritti seuraavat mahdolliset sitovien tarjousten yhdistelmät, joista velkojille muodostuisi korkein kokonaisarvo:






  — | White Tiger Wealth Management ostaisi kaikki omaisuuserät, lukuun ottamatta eriä 2 ja 6, tarjoamallaan [...] miljoonan euron yhteishinnalla. |
| --- | --- | --- |

(177)

Kun sitovat tarjoukset oli saatu, myyjä (Oltchimin puolesta toiminut AT Kearney) määritti seuraavat mahdolliset sitovien tarjousten yhdistelmät, joista velkojille muodostuisi korkein kokonaisarvo:

—

White Tiger Wealth Management ostaisi kaikki omaisuuserät, lukuun ottamatta eriä 2 ja 6, tarjoamallaan [...] miljoonan euron yhteishinnalla.

| — | Chimcomplex ostaisi omaisuuserät 1, 2, 3, 4 ja 5 ja osittain omaisuuserän 7 tarjoamallaan 127 miljoonan euron yhteishinnalla, Dynamic Selling Group (jäljempänä ’DSG’) ostaisi omaisuuserän 6 tarjoamallaan [...] miljoonan euron yhteishinnalla (hintaa tarkistettiin myöhemmin), ja International Process Plants and Equipment (IPP) ostaisi omaisuuserät 8 ja 9 kaikkiaan [...] miljoonan euron hinnalla. |
| --- | --- |

—

Chimcomplex ostaisi omaisuuserät 1, 2, 3, 4 ja 5 ja osittain omaisuuserän 7 tarjoamallaan 127 miljoonan euron yhteishinnalla, Dynamic Selling Group (jäljempänä ’DSG’) ostaisi omaisuuserän 6 tarjoamallaan [...] miljoonan euron yhteishinnalla (hintaa tarkistettiin myöhemmin), ja International Process Plants and Equipment (IPP) ostaisi omaisuuserät 8 ja 9 kaikkiaan [...] miljoonan euron hinnalla.

| (178) | Velkojainkokous pidettiin 18 päivänä joulukuuta 2017, ja kokouksessa hyväksyttiin omaisuuden myyntisopimus Chimcomplexin kanssa ja hylättiin kaikki muut tarjoukset (58). Koska velkojainkokouksen päätös riitautettiin tuomioistuimessa, alun perin asetettua viimeistä mahdollista voimaantulopäivää lykättiin 17 päivään lokakuuta 2018. |
| --- | --- |

(178)

Velkojainkokous pidettiin 18 päivänä joulukuuta 2017, ja kokouksessa hyväksyttiin omaisuuden myyntisopimus Chimcomplexin kanssa ja hylättiin kaikki muut tarjoukset (58). Koska velkojainkokouksen päätös riitautettiin tuomioistuimessa, alun perin asetettua viimeistä mahdollista voimaantulopäivää lykättiin 17 päivään lokakuuta 2018.

58

| (179) | Erän 6 myyntihinta neuvoteltiin DSG:n kanssa uudelleen, minkä seurauksena hinta nousi 1,9 miljoonasta eurosta 2,6 miljoonaan euroon. Tämän pohjalta sopimus omaisuuden ostosta allekirjoitettiin 1 päivänä helmikuuta 2018. Velkojainkokous hyväksyi myynnin 26 päivänä helmikuuta 2018, ja se vietiin päätökseen 12 päivänä kesäkuuta 2018. |
| --- | --- |

(179)

Erän 6 myyntihinta neuvoteltiin DSG:n kanssa uudelleen, minkä seurauksena hinta nousi 1,9 miljoonasta eurosta 2,6 miljoonaan euroon. Tämän pohjalta sopimus omaisuuden ostosta allekirjoitettiin 1 päivänä helmikuuta 2018. Velkojainkokous hyväksyi myynnin 26 päivänä helmikuuta 2018, ja se vietiin päätökseen 12 päivänä kesäkuuta 2018.

| (180) | Velkojainkokous yritti saada korkeampia hintatarjouksia jäljelle jääneestä myymättömästä omaisuudesta (erä 7 – PVC:n käsittely; erä 8 – Bradun petrokemian laitos; erä 9 – ftaalianhydridilaitos; ja tietyt yksittäiset varat erästä 7 – VCM/PVC), mutta neuvottelut epäonnistuivat. |
| --- | --- |

(180)

Velkojainkokous yritti saada korkeampia hintatarjouksia jäljelle jääneestä myymättömästä omaisuudesta (erä 7 – PVC:n käsittely; erä 8 – Bradun petrokemian laitos; erä 9 – ftaalianhydridilaitos; ja tietyt yksittäiset varat erästä 7 – VCM/PVC), mutta neuvottelut epäonnistuivat.

| (181) | Uusi tarjousprosessi käynnistettiin toukokuussa 2018 jäljellä olleista (ei-toiminnallisista) eristä 8 ja 9 sekä erän 7 myymättömästä osasta (59). Jäljellä olevan omaisuuden likvidoinnin määräajaksi on asetettu huhtikuu 2019. |
| --- | --- |

(181)

Uusi tarjousprosessi käynnistettiin toukokuussa 2018 jäljellä olleista (ei-toiminnallisista) eristä 8 ja 9 sekä erän 7 myymättömästä osasta (59). Jäljellä olevan omaisuuden likvidoinnin määräajaksi on asetettu huhtikuu 2019.

59

6.   TUEN ARVIOINTI

TUEN ARVIOINTI

| (182) | Komissio tarkastelee ensiksi sitä, sisältyykö Oltchimin hyväksi toteutettuihin toimenpiteisiin 1–3 SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea (ks. 6.1 jakso jäljempänä). Tämän jälkeen komissio arvioi sitä, oliko Oltchim vaikeuksissa oleva yritys (ks. 6.2 jakso jäljempänä). Viimeisenä komissio tarkastelee sitä, oliko tuki jo toteutettu (ks. 6.3 jakso jäljempänä), ja näin ollen sitä, soveltuuko tällainen tuki sisämarkkinoille (ks. 6.4 jakso jäljempänä). |
| --- | --- |

(182)

Komissio tarkastelee ensiksi sitä, sisältyykö Oltchimin hyväksi toteutettuihin toimenpiteisiin 1–3 SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea (ks. 6.1 jakso jäljempänä). Tämän jälkeen komissio arvioi sitä, oliko Oltchim vaikeuksissa oleva yritys (ks. 6.2 jakso jäljempänä). Viimeisenä komissio tarkastelee sitä, oliko tuki jo toteutettu (ks. 6.3 jakso jäljempänä), ja näin ollen sitä, soveltuuko tällainen tuki sisämarkkinoille (ks. 6.4 jakso jäljempänä).

6.1   SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolo

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolo

| (183) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(183)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (184) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistetut kriteerit ovat kumulatiivisia. Jotta toimenpide voitaisiin katsoa tässä säännöksessä tarkoitetuksi tueksi, sen on täytettävä seuraavat kumulatiiviset edellytykset:






  1) | toimenpiteen on johduttava valtiosta, ja sen on oltava myönnetty valtion varoista; |
| --- | --- | --- |

(184)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistetut kriteerit ovat kumulatiivisia. Jotta toimenpide voitaisiin katsoa tässä säännöksessä tarkoitetuksi tueksi, sen on täytettävä seuraavat kumulatiiviset edellytykset:

1)

toimenpiteen on johduttava valtiosta, ja sen on oltava myönnetty valtion varoista;

| 2) | toimenpiteen on annettava edunsaajalle etua; |
| --- | --- |

2)

toimenpiteen on annettava edunsaajalle etua;

| 3) | tämän edun on oltava valikoiva; ja |
| --- | --- |

3)

tämän edun on oltava valikoiva; ja

| 4) | toimenpiteen täytyy vääristää tai uhata vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

4)

toimenpiteen täytyy vääristää tai uhata vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

6.1.1   Valtiollinen alkuperä (toimenpiteen yhteys valtioon ja valtion varojen käyttö)

Valtiollinen alkuperä (toimenpiteen yhteys valtioon ja valtion varojen käyttö)

| (185) | Kuten unionin tuomioistuin on todennut (60), toimenpiteiden määritteleminen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi edellyttää a) sitä, että tuen on oltava myönnetty valtion varoista joko suoraan tai välillisesti, jolloin myöntäjänä on laitos, joka toimii valtion toimeksiannosta, ja b) sitä, että toimenpiteet ovat valtion toteuttamia. Jäsenvaltion käsitteeseen kuuluvat kaikentasoiset julkiset viranomaiset, olivatpa nämä kansallisia, alueellisia tai paikallisia viranomaisia (61). |
| --- | --- |

(185)

Kuten unionin tuomioistuin on todennut (60), toimenpiteiden määritteleminen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi edellyttää a) sitä, että tuen on oltava myönnetty valtion varoista joko suoraan tai välillisesti, jolloin myöntäjänä on laitos, joka toimii valtion toimeksiannosta, ja b) sitä, että toimenpiteet ovat valtion toteuttamia. Jäsenvaltion käsitteeseen kuuluvat kaikentasoiset julkiset viranomaiset, olivatpa nämä kansallisia, alueellisia tai paikallisia viranomaisia (61).

60

61

6.1.1.1   Toimenpide 1: AAAS – velkojen perimättä jättäminen ja lisävelkojen kerääntyminen syyskuun 2012 ja tammikuun 2013 välisenä aikana

Toimenpide 1: AAAS – velkojen perimättä jättäminen ja lisävelkojen kerääntyminen syyskuun 2012 ja tammikuun 2013 välisenä aikana

| (186) | Kuten edellä johdanto-osan 14 kappaleessa todettiin, AAAS on osa hallituksen alaisuudessa toimivaa julkishallintoa. Näin ollen se, että tämä laitos jättää erääntyneen velan (pääoman ja sen koron) perimättä takaisin ja antaa velan kerääntyä edelleen sekä mitätöi velkoja, jotka AAASille olisi normaalisti pitänyt maksaa, rasittaa valtion budjettia, ja siihen sisältyy valtion varojen käyttöä. |
| --- | --- |

(186)

Kuten edellä johdanto-osan 14 kappaleessa todettiin, AAAS on osa hallituksen alaisuudessa toimivaa julkishallintoa. Näin ollen se, että tämä laitos jättää erääntyneen velan (pääoman ja sen koron) perimättä takaisin ja antaa velan kerääntyä edelleen sekä mitätöi velkoja, jotka AAASille olisi normaalisti pitänyt maksaa, rasittaa valtion budjettia, ja siihen sisältyy valtion varojen käyttöä.

| (187) | Edellä todetun perusteella toimenpide 1 on valtion toteuttama ja siihen liittyy valtion varojen siirtoa. |
| --- | --- |

(187)

Edellä todetun perusteella toimenpide 1 on valtion toteuttama ja siihen liittyy valtion varojen siirtoa.

6.1.1.2   Toimenpide 2: CET Govora ja Salrom – Oltchimin toiminnan tukeminen jatkamalla maksamattomia tavarantoimituksia syyskuusta 2012 alkaen

Toimenpide 2: CET Govora ja Salrom – Oltchimin toiminnan tukeminen jatkamalla maksamattomia tavarantoimituksia syyskuusta 2012 alkaen

| (188) | Tapauksissa, joissa julkinen viranomainen myöntää etua edunsaajalle, toimenpide on määritelmän mukaan valtion toteuttama, vaikka kyseinen viranomainen olisi oikeudellisesti riippumaton muista julkisista viranomaisista. |
| --- | --- |

(188)

Tapauksissa, joissa julkinen viranomainen myöntää etua edunsaajalle, toimenpide on määritelmän mukaan valtion toteuttama, vaikka kyseinen viranomainen olisi oikeudellisesti riippumaton muista julkisista viranomaisista.

| (189) | Yhteys valtioon ei kuitenkaan ole yhtä ilmeinen silloin, kun etu myönnetään julkisten yritysten kautta (62). Tällaisissa tapauksissa on tarpeen selvittää, voidaanko julkisten viranomaisten katsoa osallistuneen tavalla tai toisella toimenpiteen hyväksymiseen (63). |
| --- | --- |

(189)

Yhteys valtioon ei kuitenkaan ole yhtä ilmeinen silloin, kun etu myönnetään julkisten yritysten kautta (62). Tällaisissa tapauksissa on tarpeen selvittää, voidaanko julkisten viranomaisten katsoa osallistuneen tavalla tai toisella toimenpiteen hyväksymiseen (63).

62

63

| (190) | Näin ollen julkisen yrityksen toteuttaman toimenpiteen yhteys valtioon voidaan päätellä sarjalla indikaattoreita, jotka pohjautuvat tarkasteltavan tapauksen olosuhteisiin ja tilanteeseen, jossa toimenpide toteutettiin (64). Mahdollisia indikaattoreita sen määrittämiseen, onko toimenpide valtion toteuttama, ovat muun muassa seuraavat:






  a) | Yrityksen oikeudellinen asema (se, sovelletaanko yritykseen julkisoikeutta vai tavanomaista yhtiöoikeutta); |
| --- | --- | --- |

(190)

Näin ollen julkisen yrityksen toteuttaman toimenpiteen yhteys valtioon voidaan päätellä sarjalla indikaattoreita, jotka pohjautuvat tarkasteltavan tapauksen olosuhteisiin ja tilanteeseen, jossa toimenpide toteutettiin (64). Mahdollisia indikaattoreita sen määrittämiseen, onko toimenpide valtion toteuttama, ovat muun muassa seuraavat:

64

a)

Yrityksen oikeudellinen asema (se, sovelletaanko yritykseen julkisoikeutta vai tavanomaista yhtiöoikeutta);

| b) | yrityksen integroituminen julkishallinnon rakenteisiin; |
| --- | --- |

b)

yrityksen integroituminen julkishallinnon rakenteisiin;

| c) | yrityksen toiminnan luonne ja toiminnan harjoittaminen markkinoilla tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa yksityisten toimijoiden kanssa; |
| --- | --- |

c)

yrityksen toiminnan luonne ja toiminnan harjoittaminen markkinoilla tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa yksityisten toimijoiden kanssa;

| d) | tarkasteltava laitos ei voinut tehdä riidanalaista päätöstä ottamatta huomioon julkisten viranomaisten vaatimuksia; |
| --- | --- |

d)

tarkasteltava laitos ei voinut tehdä riidanalaista päätöstä ottamatta huomioon julkisten viranomaisten vaatimuksia;

| e) | yrityksen, jonka kautta tuet myönnettiin, oli otettava huomioon valtion laitosten antamat toimintaohjeet (65); |
| --- | --- |

e)

yrityksen, jonka kautta tuet myönnettiin, oli otettava huomioon valtion laitosten antamat toimintaohjeet (65);

65

| f) | julkisten viranomaisten harjoittaman yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä. |
| --- | --- |

f)

julkisten viranomaisten harjoittaman yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä.

| (191) | Salromin osalta komissio huomauttaa, että yhtiökokous nimittää yrityksen hallituksen tilanteessa, jossa Romanian valtio omistaa enemmistön (51 prosenttia) Salromin osakkeista ja nimeää valtion edustajat yrityksen hallitukseen. |
| --- | --- |

(191)

Salromin osalta komissio huomauttaa, että yhtiökokous nimittää yrityksen hallituksen tilanteessa, jossa Romanian valtio omistaa enemmistön (51 prosenttia) Salromin osakkeista ja nimeää valtion edustajat yrityksen hallitukseen.

| (192) | Lisäksi, koska Salrom katsotaan valtion omistamaksi yritykseksi, valtion on hyväksyttävä sen vuotuinen talousarvio. Tämä ennakkohyväksyntä koskee muun muassa määriä, jotka vastaavat myyntisaamisia asiakkailta (kuten Oltchimilta). |
| --- | --- |

(192)

Lisäksi, koska Salrom katsotaan valtion omistamaksi yritykseksi, valtion on hyväksyttävä sen vuotuinen talousarvio. Tämä ennakkohyväksyntä koskee muun muassa määriä, jotka vastaavat myyntisaamisia asiakkailta (kuten Oltchimilta).

| (193) | Oli miten oli, toimenpiteen 2 osalta ei ole tarpeen päätellä, että Salromin toimet johtuisivat valtiosta, sillä komissio toteaa, että toimenpide 2 ei sisällä Salromin osalta tukea (ks. johdanto-osan 263 kappale). |
| --- | --- |

(193)

Oli miten oli, toimenpiteen 2 osalta ei ole tarpeen päätellä, että Salromin toimet johtuisivat valtiosta, sillä komissio toteaa, että toimenpide 2 ei sisällä Salromin osalta tukea (ks. johdanto-osan 263 kappale).

| (194) | CET Govoran osalta komissio huomauttaa, että yritys on rekisteröity valtion täydessä omistuksessa olevaksi yritykseksi, jonka ainoa osakkeenomistaja on Vâlcean lääni, ja Vâlcean lääninvaltuusto (66) oli hallinnoinut yritystä ennen maksukyvyttömyysmenettelyä. |
| --- | --- |

(194)

CET Govoran osalta komissio huomauttaa, että yritys on rekisteröity valtion täydessä omistuksessa olevaksi yritykseksi, jonka ainoa osakkeenomistaja on Vâlcean lääni, ja Vâlcean lääninvaltuusto (66) oli hallinnoinut yritystä ennen maksukyvyttömyysmenettelyä.

66

| (195) | Lisäksi komissio toteaa, että päätökset uuden sähkösopimuksen allekirjoittamisesta Oltchimin kanssa ja toimitusten kasvattamisesta oli tehty panemalla täytäntöön useita Vâlcean lääninvaltuuston tekemiä päätöksiä (67), joilla pyrittiin varmistamaan Oltchimin toimitukset. |
| --- | --- |

(195)

Lisäksi komissio toteaa, että päätökset uuden sähkösopimuksen allekirjoittamisesta Oltchimin kanssa ja toimitusten kasvattamisesta oli tehty panemalla täytäntöön useita Vâlcean lääninvaltuuston tekemiä päätöksiä (67), joilla pyrittiin varmistamaan Oltchimin toimitukset.

67

| (196) | Olisi myös epäuskottavaa katsoa, että CET Govora olisi ollut vapaa valtion vaikutusvallasta, kun tarkastellaan yrityksen toimintaa laajemmassa asiayhteydessä; esimerkiksi CET Govoran toimitusjohtaja nimitettiin välittömästi Oltchimin epäonnistuneen yksityistämisen jälkeen Oltchimin toimitusjohtajaksi lokakuussa 2012, ja hän palasi CET Govoraan helmikuussa 2013 heti sen jälkeen, kun Oltchimin maksukyvyttömyysmenettely oli alkanut (68). |
| --- | --- |

(196)

Olisi myös epäuskottavaa katsoa, että CET Govora olisi ollut vapaa valtion vaikutusvallasta, kun tarkastellaan yrityksen toimintaa laajemmassa asiayhteydessä; esimerkiksi CET Govoran toimitusjohtaja nimitettiin välittömästi Oltchimin epäonnistuneen yksityistämisen jälkeen Oltchimin toimitusjohtajaksi lokakuussa 2012, ja hän palasi CET Govoraan helmikuussa 2013 heti sen jälkeen, kun Oltchimin maksukyvyttömyysmenettely oli alkanut (68).

68

| (197) | Vaikka Romania väittää, että CET Govoran toimitusjohtaja neuvoi Vâlcean lääninvaltuustoa tekemään päätöksiä, jotka ajoivat yrityksen parasta etua tarkasteltuna ajanjaksona, muut seikat, jotka ovat tulleet päivänvaloon korkean tason korruptioskandaaleissa, joissa CET Govoran toimitusjohtaja on ollut osallisena (ja lopulta tuomittiin kansallisissa rikostuomioistuimissa yhdessä erään hallituksen jäsenen kanssa), ovat ristiriidassa tämän väitteen kanssa (69). Tarkemmin sanottuna kesäkuussa 2018 kansalliset rikostuomioistuimet tuomitsivat silloisen liikenneministerin tosiasiallisen vaikutusvallan väärinkäytöstä, koska hän oli käyttänyt vaikutusvaltaansa CET Govoran toimitusjohtajaan saadakseen toimitusjohtajan tekemään CET Govoran nimissä useita epäedullisia ja tarpeettomia sopimuksia, joiden viimekätisenä tarkoituksena oli yrityksen varojen kavaltaminen. Kansalliset tuomioistuimet tuomitsivat sekä ministerin että CET Govoran toimitusjohtajan heidän virka-aseman väärinkäyttöön ja vaikutusvallan väärinkäyttöön perustuneesta yhteisestä rikollisesta toiminnastaan, joka oli ollut jatkuvaa lokakuun 2011 ja heinäkuun 2014 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(197)

Vaikka Romania väittää, että CET Govoran toimitusjohtaja neuvoi Vâlcean lääninvaltuustoa tekemään päätöksiä, jotka ajoivat yrityksen parasta etua tarkasteltuna ajanjaksona, muut seikat, jotka ovat tulleet päivänvaloon korkean tason korruptioskandaaleissa, joissa CET Govoran toimitusjohtaja on ollut osallisena (ja lopulta tuomittiin kansallisissa rikostuomioistuimissa yhdessä erään hallituksen jäsenen kanssa), ovat ristiriidassa tämän väitteen kanssa (69). Tarkemmin sanottuna kesäkuussa 2018 kansalliset rikostuomioistuimet tuomitsivat silloisen liikenneministerin tosiasiallisen vaikutusvallan väärinkäytöstä, koska hän oli käyttänyt vaikutusvaltaansa CET Govoran toimitusjohtajaan saadakseen toimitusjohtajan tekemään CET Govoran nimissä useita epäedullisia ja tarpeettomia sopimuksia, joiden viimekätisenä tarkoituksena oli yrityksen varojen kavaltaminen. Kansalliset tuomioistuimet tuomitsivat sekä ministerin että CET Govoran toimitusjohtajan heidän virka-aseman väärinkäyttöön ja vaikutusvallan väärinkäyttöön perustuneesta yhteisestä rikollisesta toiminnastaan, joka oli ollut jatkuvaa lokakuun 2011 ja heinäkuun 2014 välisenä aikana.

69

| (198) | Näin ollen ja riippumatta siitä, mikä CET Govoran subjektiivinen kanta oli niistä perusteista, joiden nojalla toimituksia Oltchimille jatkettiin, komissio katsoo, että CET Govora ei voinut tehdä riidanalaista päätöstä ottamatta huomioon julkisten viranomaisten vaatimuksia ja että valtion laitosten antamat toimintaohjeet (eli Vâlcean lääninvaltuuston päätökset) olivat viime kädessä CET Govoran toiminnan perustana. Tämän perusteella komissio päättelee, että CET Govoran tapauksessa toimenpide johtuu valtiosta. |
| --- | --- |

(198)

Näin ollen ja riippumatta siitä, mikä CET Govoran subjektiivinen kanta oli niistä perusteista, joiden nojalla toimituksia Oltchimille jatkettiin, komissio katsoo, että CET Govora ei voinut tehdä riidanalaista päätöstä ottamatta huomioon julkisten viranomaisten vaatimuksia ja että valtion laitosten antamat toimintaohjeet (eli Vâlcean lääninvaltuuston päätökset) olivat viime kädessä CET Govoran toiminnan perustana. Tämän perusteella komissio päättelee, että CET Govoran tapauksessa toimenpide johtuu valtiosta.

| (199) | Koska CET Govora on valtion omistuksessa, komissio päättelee, että sen päätös lykätä maksujen määräaikaa ja jatkaa toimituksia Oltchimille, rasittaa valtion varoja. |
| --- | --- |

(199)

Koska CET Govora on valtion omistuksessa, komissio päättelee, että sen päätös lykätä maksujen määräaikaa ja jatkaa toimituksia Oltchimille, rasittaa valtion varoja.

| (200) | Edellä todetun perusteella toimenpide 2 on CET Govoran tapauksessa valtion toteuttama ja siihen liittyy valtion varojen siirtoa. |
| --- | --- |

(200)

Edellä todetun perusteella toimenpide 2 on CET Govoran tapauksessa valtion toteuttama ja siihen liittyy valtion varojen siirtoa.

6.1.1.3   Toimenpide 3: AAAS ja valtion omistamat yritykset (erityisesti Electrica, Salrom, CET Govora, kansallinen vesihallinto) – velan mitätöinti vuonna 2015 tervehdyttämissuunnitelman mukaisesti

Toimenpide 3: AAAS ja valtion omistamat yritykset (erityisesti Electrica, Salrom, CET Govora, kansallinen vesihallinto) – velan mitätöinti vuonna 2015 tervehdyttämissuunnitelman mukaisesti

| (201) | Ensinnäkin komissio toteaa, että maksukyvyttömyyslain perusteella suunnitelmaa ei voitu hyväksyä ilman AAASin (jolla oli enemmistö saatavien arvosta talousarviovelkojien luokassa) tai CET Govoran (jolla oli enemmistö saatavien arvosta välttämättömien tavarantoimittajien luokassa eli maksukyvyttömyyslain 96 §:n alaan kuuluvien vakuudettomien velkojien luokassa) suostumusta ja näiden toimijoiden toimet olivat yhteydessä valtioon (ks. johdanto-osan 187 ja 200 kappale). |
| --- | --- |

(201)

Ensinnäkin komissio toteaa, että maksukyvyttömyyslain perusteella suunnitelmaa ei voitu hyväksyä ilman AAASin (jolla oli enemmistö saatavien arvosta talousarviovelkojien luokassa) tai CET Govoran (jolla oli enemmistö saatavien arvosta välttämättömien tavarantoimittajien luokassa eli maksukyvyttömyyslain 96 §:n alaan kuuluvien vakuudettomien velkojien luokassa) suostumusta ja näiden toimijoiden toimet olivat yhteydessä valtioon (ks. johdanto-osan 187 ja 200 kappale).

| (202) | Toiseksi komissio myös huomauttaa, että rakenneuudistussuunnitelman laatinut pesänhoitaja oli tuomioistuimen – eli valtion osan – nimittämä. Tämän jälkeen rakenneuudistussuunnitelma sai vahvistuksen sen ansiosta, että julkiset ja yksityiset velkojat, jotka olivat aiemmin marraskuussa 2012 allekirjoittaneet valtion alulle paneman yhteistyöpöytäkirjan, hyväksyivät suunnitelman. |
| --- | --- |

(202)

Toiseksi komissio myös huomauttaa, että rakenneuudistussuunnitelman laatinut pesänhoitaja oli tuomioistuimen – eli valtion osan – nimittämä. Tämän jälkeen rakenneuudistussuunnitelma sai vahvistuksen sen ansiosta, että julkiset ja yksityiset velkojat, jotka olivat aiemmin marraskuussa 2012 allekirjoittaneet valtion alulle paneman yhteistyöpöytäkirjan, hyväksyivät suunnitelman.

| (203) | Kolme ministeriötä laati tämän yhteistyöpöytäkirjan (jonka allekirjoittajina oli 12 osapuolta, joista 10 kuului julkishallintoon tai oli julkisessa omistuksessa (70) ja vain 2 oli yksityisessä omistuksessa olevia rahoituslaitoksia (71) – ks. johdanto-osan 31 kappale, ja pääministeri hyväksyi sen. Näin ollen yhteistyöpöytäkirja oli nimenomaisesti se väline, jonka kautta valtion korkein johto pyrki pitämään Oltchimin markkinoilla. |
| --- | --- |

(203)

Kolme ministeriötä laati tämän yhteistyöpöytäkirjan (jonka allekirjoittajina oli 12 osapuolta, joista 10 kuului julkishallintoon tai oli julkisessa omistuksessa (70) ja vain 2 oli yksityisessä omistuksessa olevia rahoituslaitoksia (71) – ks. johdanto-osan 31 kappale, ja pääministeri hyväksyi sen. Näin ollen yhteistyöpöytäkirja oli nimenomaisesti se väline, jonka kautta valtion korkein johto pyrki pitämään Oltchimin markkinoilla.

70

71

| (204) | Kolmanneksi komissio toteaa, että valtion aikomuksesta pitää Oltchim toiminnassa oli tiedotettu ja tämä aikomus vahvistettiin toistuvasti ennen maksukyvyttömyyttä ja maksukyvyttömyysmenettelyn alkamisen jälkeen.






  a) | Kuten erilaisista Romanian hallituksen korkeiden edustajien lehdille antamista lausunnoista ilmenee (ks. edellä johdanto-osan 27, 28, 30 ja 31 kappale, joissa tarkastellaan syyskuun 2012 ja tammikuun 2013 välistä ajanjaksoa), Oltchimin pelastamiseksi ja sen toiminnan käynnistämiseksi uudelleen oltiin poliittisesti täysin sitoutuneita jo ennen kuin mitään rakenneuudistussuunnitelmaa oli laadittu ja ennen kuin maksukyvyttömyysmenettely oli alkanut. |
| --- | --- | --- |

(204)

Kolmanneksi komissio toteaa, että valtion aikomuksesta pitää Oltchim toiminnassa oli tiedotettu ja tämä aikomus vahvistettiin toistuvasti ennen maksukyvyttömyyttä ja maksukyvyttömyysmenettelyn alkamisen jälkeen.

a)

Kuten erilaisista Romanian hallituksen korkeiden edustajien lehdille antamista lausunnoista ilmenee (ks. edellä johdanto-osan 27, 28, 30 ja 31 kappale, joissa tarkastellaan syyskuun 2012 ja tammikuun 2013 välistä ajanjaksoa), Oltchimin pelastamiseksi ja sen toiminnan käynnistämiseksi uudelleen oltiin poliittisesti täysin sitoutuneita jo ennen kuin mitään rakenneuudistussuunnitelmaa oli laadittu ja ennen kuin maksukyvyttömyysmenettely oli alkanut.

| b) | Lehdistön uutisoinnin perusteella on ilmeistä, että Oltchimin ammattiyhdistys on painostanut hallitusta voimakkaasti ja jatkuvasti erityisesti epäonnistuneen yksityistämisen jälkeen sekä pitkin vuotta 2013 (72). Erityisesti sen jälkeen, kun Oltchim hakeutui maksukyvyttömyysmenettelyyn, Oltchimin kahdessa toimipaikassa Râmnicu Vâlceassa ja Pitestissä järjestettiin helmikuussa, maaliskuussa ja elokuussa 2013 paljon mielenosoituksia. |
| --- | --- |

b)

Lehdistön uutisoinnin perusteella on ilmeistä, että Oltchimin ammattiyhdistys on painostanut hallitusta voimakkaasti ja jatkuvasti erityisesti epäonnistuneen yksityistämisen jälkeen sekä pitkin vuotta 2013 (72). Erityisesti sen jälkeen, kun Oltchim hakeutui maksukyvyttömyysmenettelyyn, Oltchimin kahdessa toimipaikassa Râmnicu Vâlceassa ja Pitestissä järjestettiin helmikuussa, maaliskuussa ja elokuussa 2013 paljon mielenosoituksia.

72

| c) | Tammikuussa 2013 entinen talousministeri myönsi, että aikaisempi yksityistämisyritys oli aiheuttanut Oltchimille epäonnistuneen yksityistämisen ja [tammikuun 2013] välisenä aikana lähes 100 miljoonan euron lisävelat, ja totesi, että omaisuuden likvidoiminen erissä olisi helpompi ratkaisu. Ministeri kuitenkin lisäsi, että hänen mielestään ”Oltchimin hakeutuminen maksukyvyttömyysmenettelyyn [- -] oli tilaisuus uudistaa sen toimivien osien rakenne ja parantaa niiden arvoa. Valuuttarahastolla on pessimistisempi näkemys.” (73) Maksukyvyttömyyskauden ensimmäisen osan aikana Romanian hallitus antoi yhä julkisuuteen vahvoja viestejä sen aikomuksista Oltchimin pelastamiseksi. |
| --- | --- |

c)

Tammikuussa 2013 entinen talousministeri myönsi, että aikaisempi yksityistämisyritys oli aiheuttanut Oltchimille epäonnistuneen yksityistämisen ja [tammikuun 2013] välisenä aikana lähes 100 miljoonan euron lisävelat, ja totesi, että omaisuuden likvidoiminen erissä olisi helpompi ratkaisu. Ministeri kuitenkin lisäsi, että hänen mielestään ”Oltchimin hakeutuminen maksukyvyttömyysmenettelyyn [- -] oli tilaisuus uudistaa sen toimivien osien rakenne ja parantaa niiden arvoa. Valuuttarahastolla on pessimistisempi näkemys.” (73) Maksukyvyttömyyskauden ensimmäisen osan aikana Romanian hallitus antoi yhä julkisuuteen vahvoja viestejä sen aikomuksista Oltchimin pelastamiseksi.

73

| d) | Esimerkiksi heti maksukyvyttömyysmenettelyn alkamisen jälkeen maaliskuun alussa 2013 Romanian silloinen pääministeri totesi seuraavaa: ”valitettavasti Euroopan komission kanta lainan myöntämiseen on kielteinen, sillä Euroopan komissio katsoo, että Oltchim on jo hyötynyt valtiontuesta vuosina 2010–2011, joten luulen, että me emme voi myöntää rahoja talousarviosta ja että ainoa ratkaisu on se, että rakenneuudistus ja rahoitus toteutetaan pankkien ja tuotteita ostavien kaupan alan toimijoiden avulla”. Pääministeri lisäsi, että hallitus pyrki ”huolehtimaan siitä, että työpaikat säilyvät” (74). |
| --- | --- |

d)

Esimerkiksi heti maksukyvyttömyysmenettelyn alkamisen jälkeen maaliskuun alussa 2013 Romanian silloinen pääministeri totesi seuraavaa: ”valitettavasti Euroopan komission kanta lainan myöntämiseen on kielteinen, sillä Euroopan komissio katsoo, että Oltchim on jo hyötynyt valtiontuesta vuosina 2010–2011, joten luulen, että me emme voi myöntää rahoja talousarviosta ja että ainoa ratkaisu on se, että rakenneuudistus ja rahoitus toteutetaan pankkien ja tuotteita ostavien kaupan alan toimijoiden avulla”. Pääministeri lisäsi, että hallitus pyrki ”huolehtimaan siitä, että työpaikat säilyvät” (74).

74

| e) | Vielä samassa kuussa eli maaliskuussa 2013 Romanian parlamentissa pitämänsä puheen (75) aikana silloinen talousministeri totesi, että ”me aiomme muuttaa yksityistämistä koskevaa ajatteluamme siten, että olemme kiinnostuneita niistä [sijoittajista], jotka todella haluavat investoida, ja olemme enemmän kiinnostuneita myöhempien investointien todellisesta tasosta [yksityistämisen jälkeen] kuin myyntihinnasta” (76). |
| --- | --- |

e)

Vielä samassa kuussa eli maaliskuussa 2013 Romanian parlamentissa pitämänsä puheen (75) aikana silloinen talousministeri totesi, että ”me aiomme muuttaa yksityistämistä koskevaa ajatteluamme siten, että olemme kiinnostuneita niistä [sijoittajista], jotka todella haluavat investoida, ja olemme enemmän kiinnostuneita myöhempien investointien todellisesta tasosta [yksityistämisen jälkeen] kuin myyntihinnasta” (76).

75

76

| f) | Toisessa yhteydessä tämä sama talousministeri totesi, että ”tuotemerkkinsä lisäksi Oltchimilla on suuri joukko patentteja, joiden arvo on miljoonia euroja” ja että ”tämän yrityksen tuhoaminen vastaisi immateriaaliomaisuuden aarreaitan tuhoamista” (77). |
| --- | --- |

f)

Toisessa yhteydessä tämä sama talousministeri totesi, että ”tuotemerkkinsä lisäksi Oltchimilla on suuri joukko patentteja, joiden arvo on miljoonia euroja” ja että ”tämän yrityksen tuhoaminen vastaisi immateriaaliomaisuuden aarreaitan tuhoamista” (77).

77

| g) | Kun talousministeri osallistui kokoukseen niiden paikallisviranomaisten kanssa, joiden alueella Oltchimin toimipaikat sijaitsevat, hän totesi, että ”neljä kuukautta sen jälkeen, kun Oltchim on julistettu maksukyvyttömäksi, ilmoilla on näkemyksiä, jotka viittaavat siihen, että ratkaisuja yhtiön pelastamiseksi on löydettävissä”. Ministerin kerrottiin sanoneen, että ”Oltchimin ongelma vahingoittaa kansallista ylpeyttä ja kunniaa, sillä Oltchim on yksi viidestä ensimmäisestä tämän alan yrityksestä Euroopassa, ja siksi se on pelastamisen arvoinen” (78). |
| --- | --- |

g)

Kun talousministeri osallistui kokoukseen niiden paikallisviranomaisten kanssa, joiden alueella Oltchimin toimipaikat sijaitsevat, hän totesi, että ”neljä kuukautta sen jälkeen, kun Oltchim on julistettu maksukyvyttömäksi, ilmoilla on näkemyksiä, jotka viittaavat siihen, että ratkaisuja yhtiön pelastamiseksi on löydettävissä”. Ministerin kerrottiin sanoneen, että ”Oltchimin ongelma vahingoittaa kansallista ylpeyttä ja kunniaa, sillä Oltchim on yksi viidestä ensimmäisestä tämän alan yrityksestä Euroopassa, ja siksi se on pelastamisen arvoinen” (78).

78

| h) | Syyskuussa 2013 talousministeri ilmoitti, että Oltchim oli hänen ministeriönsä erityinen painopiste, ja totesi, että ”tällä viikolla velkojien pitäisi hyväksyä rahoitus, josta meidän on määrä ilmoittaa aivan lähipäivinä, ja jos tämä toteutuu, se on Oltchimilta mahtava suoritus, sillä se oli vielä vuoden alussa tuhoutumisen partaalla ja nyt se on rahoituskelpoinen ja saa luottoa yksityisiltä pankeilta. Myöhemmin syyskuun lopussa esitetään arviointiraportti ja ”Oltchim nro 2” on puhdistettu veloistaan, joten lokakuussa voidaan aloittaa neuvottelut mahdollisten asiakkaiden kanssa.” Valtapuolueen senaattoreiden kanssa käymissään keskusteluissa talousministeri puhui yleensäkin suurten valtion omistamien yritysten selvitystilaan asettamista vastaan (79). |
| --- | --- |

h)

Syyskuussa 2013 talousministeri ilmoitti, että Oltchim oli hänen ministeriönsä erityinen painopiste, ja totesi, että ”tällä viikolla velkojien pitäisi hyväksyä rahoitus, josta meidän on määrä ilmoittaa aivan lähipäivinä, ja jos tämä toteutuu, se on Oltchimilta mahtava suoritus, sillä se oli vielä vuoden alussa tuhoutumisen partaalla ja nyt se on rahoituskelpoinen ja saa luottoa yksityisiltä pankeilta. Myöhemmin syyskuun lopussa esitetään arviointiraportti ja ”Oltchim nro 2” on puhdistettu veloistaan, joten lokakuussa voidaan aloittaa neuvottelut mahdollisten asiakkaiden kanssa.” Valtapuolueen senaattoreiden kanssa käymissään keskusteluissa talousministeri puhui yleensäkin suurten valtion omistamien yritysten selvitystilaan asettamista vastaan (79).

79

| i) | Vuoden 2014 alussa pääministeri kehotti vastanimitettyä väliaikaista talousministeriä ottamaan ”Oltchim-ongelman” hoitaakseen ja lisäsi, että hän ”ei halua, että tilanne räjähtää käsiin [- -] poliittisten resurssien puutteen takia” (80). |
| --- | --- |

i)

Vuoden 2014 alussa pääministeri kehotti vastanimitettyä väliaikaista talousministeriä ottamaan ”Oltchim-ongelman” hoitaakseen ja lisäsi, että hän ”ei halua, että tilanne räjähtää käsiin [- -] poliittisten resurssien puutteen takia” (80).

80

| j) | Myöhemmin samana vuonna talousministeri totesi jälleen vieraillessaan Oltchimin toimipaikoissa, että Oltchim ”on kansallisesti ja strategisesti tärkeä yritys” ja että konkurssiskenaario oli hänen mielestään poissuljettu vaihtoehto. Hänen selityksensä mukaan yksityistämisen lykkääminen johtui ennemminkin siitä, että ”sijoittavat olivat kiinnostuneita myös Arpechimin jalostamon ostamisesta” (81). Samaan tapaan talousministeri ja pääministeri toistivat eri yhteyksissä, että ”Oltchimia ei koskaan suljeta” (82). |
| --- | --- |

j)

Myöhemmin samana vuonna talousministeri totesi jälleen vieraillessaan Oltchimin toimipaikoissa, että Oltchim ”on kansallisesti ja strategisesti tärkeä yritys” ja että konkurssiskenaario oli hänen mielestään poissuljettu vaihtoehto. Hänen selityksensä mukaan yksityistämisen lykkääminen johtui ennemminkin siitä, että ”sijoittavat olivat kiinnostuneita myös Arpechimin jalostamon ostamisesta” (81). Samaan tapaan talousministeri ja pääministeri toistivat eri yhteyksissä, että ”Oltchimia ei koskaan suljeta” (82).

81

82

| (205) | Lisäksi, kuten saatavien taulukosta (ks. taulukko 1) käy selvästi ilmi, yhteistyöpöytäkirjan allekirjoittajien saatavien kokonaismäärä oli 539 miljoonaa euroa. Kun näiden allekirjoittajien saataviin lisätään CET Govoran (jonka toimet toimenpiteen 3 osalta olivat yhteydessä valtioon (ks. johdanto-osan 200 ja 201 kappale)) saatavat, asianomaisten saatavien kokonaismäärä on 569 miljoonaa euroa kaikkien saatavien yhteenlasketusta 759 miljoonan euron määrästä. Näin ollen yhteistyöpöytäkirjan allekirjoittajilla oli yhdessä CET Govoran kanssa myös suunnitelman hyväksymiseen tarvittava enemmistö kaikissa neljässä velkojaluokassa lukuun ottamatta työntekijöiden luokkaa – joka tietenkin myös kannatti suunnitelmaa (minkä Romanian viranomaiset tiesivät (83)) (84). Yhteistyöpöytäkirjan julkisten allekirjoittajien korkeatasoisuuden valossa on hyvin epätodennäköistä, että edes yksityisessä omistuksessa olleet pankit ja muut yksityiset toimijat päättäisivät sivuuttaa yhteistyöpöytäkirjan tavoitteet äänestäessään suunnitelman puolesta tai sitä vastaan: yhteistyöpöytäkirjan allekirjoittaneiden yksityisten pankkien sen paremmin kuin Electrican ei voitu kohtuudella olettaa kieltäytyvän ottamasta huomioon niitä Oltchim SA:n osakkeenomistajan antamia toistuvia lausuntoja (ks. johdanto-osan 27, 28, 30 kappale), joissa annettiin ymmärtää, että Romanian valtio ei antaisi Oltchimin tehdä konkurssia, tai olevan välittämättä allekirjoittamastaan yhteistyöpöytäkirjasta, jonka pääministeri oli hyväksynyt. Romanian selostuksen mukaan tuomioistuin olisi tuolloin katsonut, että myös seuraava maksukyvyttömyyslain 101 §:n 2 momentissa säädetty edellytys täyttyy, vaikka velkoja, joka ei kuulu yhteistyöpöytäkirjan allekirjoittajiin, olisi vastustanut suunnitelmaa: erityisesti Romanian huomautusten mukaan tuomioistuin olisi katsonut, että ”mikään suunnitelman hylänneistä luokista ja mikään suunnitelman hylänneistä velkojista ei saa suunnitelmassa vähemmän kuin se olisi saanut konkurssitilanteessa”, riippumatta siitä vertailusta, jonka markkinataloustoimija olisi tehnyt tervehdyttämissuunnitelman ja selvitystilaskenaarion tulojen välillä (ks. tältä osin 6.1.2.3 jakso). Näin ollen yhteistyöpöytäkirja antoi valtiolle mahdollisuuden varmistaa, että velkojat hyväksyvät tervehdyttämissuunnitelman. |
| --- | --- |

(205)

Lisäksi, kuten saatavien taulukosta (ks. taulukko 1) käy selvästi ilmi, yhteistyöpöytäkirjan allekirjoittajien saatavien kokonaismäärä oli 539 miljoonaa euroa. Kun näiden allekirjoittajien saataviin lisätään CET Govoran (jonka toimet toimenpiteen 3 osalta olivat yhteydessä valtioon (ks. johdanto-osan 200 ja 201 kappale)) saatavat, asianomaisten saatavien kokonaismäärä on 569 miljoonaa euroa kaikkien saatavien yhteenlasketusta 759 miljoonan euron määrästä. Näin ollen yhteistyöpöytäkirjan allekirjoittajilla oli yhdessä CET Govoran kanssa myös suunnitelman hyväksymiseen tarvittava enemmistö kaikissa neljässä velkojaluokassa lukuun ottamatta työntekijöiden luokkaa – joka tietenkin myös kannatti suunnitelmaa (minkä Romanian viranomaiset tiesivät (83)) (84). Yhteistyöpöytäkirjan julkisten allekirjoittajien korkeatasoisuuden valossa on hyvin epätodennäköistä, että edes yksityisessä omistuksessa olleet pankit ja muut yksityiset toimijat päättäisivät sivuuttaa yhteistyöpöytäkirjan tavoitteet äänestäessään suunnitelman puolesta tai sitä vastaan: yhteistyöpöytäkirjan allekirjoittaneiden yksityisten pankkien sen paremmin kuin Electrican ei voitu kohtuudella olettaa kieltäytyvän ottamasta huomioon niitä Oltchim SA:n osakkeenomistajan antamia toistuvia lausuntoja (ks. johdanto-osan 27, 28, 30 kappale), joissa annettiin ymmärtää, että Romanian valtio ei antaisi Oltchimin tehdä konkurssia, tai olevan välittämättä allekirjoittamastaan yhteistyöpöytäkirjasta, jonka pääministeri oli hyväksynyt. Romanian selostuksen mukaan tuomioistuin olisi tuolloin katsonut, että myös seuraava maksukyvyttömyyslain 101 §:n 2 momentissa säädetty edellytys täyttyy, vaikka velkoja, joka ei kuulu yhteistyöpöytäkirjan allekirjoittajiin, olisi vastustanut suunnitelmaa: erityisesti Romanian huomautusten mukaan tuomioistuin olisi katsonut, että ”mikään suunnitelman hylänneistä luokista ja mikään suunnitelman hylänneistä velkojista ei saa suunnitelmassa vähemmän kuin se olisi saanut konkurssitilanteessa”, riippumatta siitä vertailusta, jonka markkinataloustoimija olisi tehnyt tervehdyttämissuunnitelman ja selvitystilaskenaarion tulojen välillä (ks. tältä osin 6.1.2.3 jakso). Näin ollen yhteistyöpöytäkirja antoi valtiolle mahdollisuuden varmistaa, että velkojat hyväksyvät tervehdyttämissuunnitelman.

83

84

| (206) | Edellä todetun valossa komissio toteaa, että yhteistyöpöytäkirjalla, jonka laadinnan valtio oli pannut alulle, ja sen tavoitteella, joka oli Oltchimin pelastaminen hinnalla millä hyvänsä ja jota valtio toisti säännöllisesti ja julkisesti yksityistämisen epäonnistuttua syyskuussa 2012 siihen saakka, kun velkojat äänestivät suunnitelmasta vuonna 2015, varmistettiin, että velkojainkokouksessa oli tarvittava enemmistö tervehdyttämissuunnitelman hyväksymisen varmistamiseen. Kuten johdanto-osan 31, 203 ja 235 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa on osoitettu, tämä yhteistyöpöytäkirja oli valtion toteuttama. |
| --- | --- |

(206)

Edellä todetun valossa komissio toteaa, että yhteistyöpöytäkirjalla, jonka laadinnan valtio oli pannut alulle, ja sen tavoitteella, joka oli Oltchimin pelastaminen hinnalla millä hyvänsä ja jota valtio toisti säännöllisesti ja julkisesti yksityistämisen epäonnistuttua syyskuussa 2012 siihen saakka, kun velkojat äänestivät suunnitelmasta vuonna 2015, varmistettiin, että velkojainkokouksessa oli tarvittava enemmistö tervehdyttämissuunnitelman hyväksymisen varmistamiseen. Kuten johdanto-osan 31, 203 ja 235 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa on osoitettu, tämä yhteistyöpöytäkirja oli valtion toteuttama.

| (207) | Erityisesti hallitus loi tällä yhteistyöpöytäkirjalla puitteet, joissa pöytäkirjan allekirjoittajat ”tekivät yhteistyötä työntekijöiden, osakkeenomistajien ja velkojien oikeuksia suojaavien ratkaisujen tunnistamiseksi ja toteuttamiseksi”. |
| --- | --- |

(207)

Erityisesti hallitus loi tällä yhteistyöpöytäkirjalla puitteet, joissa pöytäkirjan allekirjoittajat ”tekivät yhteistyötä työntekijöiden, osakkeenomistajien ja velkojien oikeuksia suojaavien ratkaisujen tunnistamiseksi ja toteuttamiseksi”.

| (208) | Tämän lisäksi ”sopimusluonnoksessa varmistetaan, että sopimuksen allekirjoittaneet pankit tarjoavat käyttöpääomaa Oltchimille, jotta tämä voi jatkaa tuotantoa uudelleen käyttöön otetulla kapasiteetilla sekä ottaa vähitellen käyttöön myös muuta tuotantokapasiteettia houkutellakseen lisää mahdollisia yrityksen yksityistämisestä kiinnostuneita hakijoita”. Kun otetaan huomioon viranomaisten antama julkinen lausunto, olisi ollut erittäin epätodennäköistä, että mikään toimijoista, joita pyydettiin yhteistyöpöytäkirjan allekirjoittajiksi, olisi kieltäytynyt sitoutumasta siihen. Lisäksi yhteistyöpöytäkirjassa allekirjoittajien keskinäiselle yhteistyölle asetettu standardi – nimittäin ”kehittää rakenneuudistusasiantuntijoiden avustuksella strategia, jolla varmistetaan pitkän aikavälin elinkelpoisuus niin, että Oltchimin kannattavuus, maksukyky, maksuvalmius ja käteisvarat saadaan kestävälle tasolle (”kestävää uudelleenkäynnistystä koskeva strategia”)” – oli melko epämääräinen, sillä sen tavoitteena oli pelkästään ”saavuttaa joitain positiivisia tuloksia elinkelpoisuusanalyysin perusteella” (korostus lisätty). |
| --- | --- |

(208)

Tämän lisäksi ”sopimusluonnoksessa varmistetaan, että sopimuksen allekirjoittaneet pankit tarjoavat käyttöpääomaa Oltchimille, jotta tämä voi jatkaa tuotantoa uudelleen käyttöön otetulla kapasiteetilla sekä ottaa vähitellen käyttöön myös muuta tuotantokapasiteettia houkutellakseen lisää mahdollisia yrityksen yksityistämisestä kiinnostuneita hakijoita”. Kun otetaan huomioon viranomaisten antama julkinen lausunto, olisi ollut erittäin epätodennäköistä, että mikään toimijoista, joita pyydettiin yhteistyöpöytäkirjan allekirjoittajiksi, olisi kieltäytynyt sitoutumasta siihen. Lisäksi yhteistyöpöytäkirjassa allekirjoittajien keskinäiselle yhteistyölle asetettu standardi – nimittäin ”kehittää rakenneuudistusasiantuntijoiden avustuksella strategia, jolla varmistetaan pitkän aikavälin elinkelpoisuus niin, että Oltchimin kannattavuus, maksukyky, maksuvalmius ja käteisvarat saadaan kestävälle tasolle (”kestävää uudelleenkäynnistystä koskeva strategia”)” – oli melko epämääräinen, sillä sen tavoitteena oli pelkästään ”saavuttaa joitain positiivisia tuloksia elinkelpoisuusanalyysin perusteella” (korostus lisätty).

joitain positiivisia tuloksia

| (209) | Yhteistyöpöytäkirjalla hallitus osoitti jälleen kerran pyrkivänsä vakaasti tekemään kaiken tarvittavan pitääkseen Oltchimin toiminnassa ja uudistaakseen sen rakenteet. Samalla tavalla sekä yksityiset että julkiset yhteisöt, jotka allekirjoittivat pöytäkirjan, sitoutuivat tekemään voitavansa Oltchimin pitkän aikavälin rakenneuudistusstrategiassa kauan ennen kuin velkojainkokouksessa oli äänestetty mahdollisesta tervehdyttämissuunnitelmasta. Kaikki yhteistyöpöytäkirjan allekirjoittajat äänestivät myös tervehdyttämissuunnitelman hyväksynnän puolesta vuonna 2015 – poikkeuksena oli kuitenkin CFR Marfă, joka oli Oltchimin pelastumisen kannalta rahoituskumppaneihin ja muihin valtion velkojiin verrattuna vähemmän merkittävässä asemassa (myös siksi, että Oltchim käytti kuljetuksiinsa myös Ermewaa). |
| --- | --- |

(209)

Yhteistyöpöytäkirjalla hallitus osoitti jälleen kerran pyrkivänsä vakaasti tekemään kaiken tarvittavan pitääkseen Oltchimin toiminnassa ja uudistaakseen sen rakenteet. Samalla tavalla sekä yksityiset että julkiset yhteisöt, jotka allekirjoittivat pöytäkirjan, sitoutuivat tekemään voitavansa Oltchimin pitkän aikavälin rakenneuudistusstrategiassa kauan ennen kuin velkojainkokouksessa oli äänestetty mahdollisesta tervehdyttämissuunnitelmasta. Kaikki yhteistyöpöytäkirjan allekirjoittajat äänestivät myös tervehdyttämissuunnitelman hyväksynnän puolesta vuonna 2015 – poikkeuksena oli kuitenkin CFR Marfă, joka oli Oltchimin pelastumisen kannalta rahoituskumppaneihin ja muihin valtion velkojiin verrattuna vähemmän merkittävässä asemassa (myös siksi, että Oltchim käytti kuljetuksiinsa myös Ermewaa).

| (210) | Yhteistyöpöytäkirjan lausekkeessa nro 8 määrätään allekirjoittajien ”oikeuksien” ja etujen ”suojaamisesta ja ylläpitämisestä”. Tässä lausekkeessa ja erityisesti sen jälkimmäisessä osassa todetaan kuitenkin ainoastaan se, mikä on muutenkin itsestään selvää eli että yhteistyöpöytäkirja ei ollut vielä itsessään allekirjoitushetkellä asiakirja, jolla pankit, Electrica tai AVAS olisivat välittömästi luopuneet oikeuksistaan velkojina. Näin ollen komission näkemyksen mukaan jo pelkästään osallistuminen tuolloiseen yhteistyöhön ja sitoutuminen tulevaan yhteistyöhön, sellaisena kuin se yhteistyöpöytäkirjassa esitetään, todistavat jo itsessään siitä, että pöytäkirjan allekirjoittaneet velkojat (sekä julkiset että yksityiset) alkoivat selvästi kallistua Oltchimin rakenneuudistuksen suuntaan. |
| --- | --- |

(210)

Yhteistyöpöytäkirjan lausekkeessa nro 8 määrätään allekirjoittajien ”oikeuksien” ja etujen ”suojaamisesta ja ylläpitämisestä”. Tässä lausekkeessa ja erityisesti sen jälkimmäisessä osassa todetaan kuitenkin ainoastaan se, mikä on muutenkin itsestään selvää eli että yhteistyöpöytäkirja ei ollut vielä itsessään allekirjoitushetkellä asiakirja, jolla pankit, Electrica tai AVAS olisivat välittömästi luopuneet oikeuksistaan velkojina. Näin ollen komission näkemyksen mukaan jo pelkästään osallistuminen tuolloiseen yhteistyöhön ja sitoutuminen tulevaan yhteistyöhön, sellaisena kuin se yhteistyöpöytäkirjassa esitetään, todistavat jo itsessään siitä, että pöytäkirjan allekirjoittaneet velkojat (sekä julkiset että yksityiset) alkoivat selvästi kallistua Oltchimin rakenneuudistuksen suuntaan.

| (211) | Kallistuminen Oltchimin elinkelpoisuuden säilyttämisen suuntaan käy vielä ilmeisemmäksi silloin, kun otetaan huomioon, miten paljon ylimääräistä aikaa ja taloudellisia panostuksia asianomaiset kolme pankkia (joiden saatavat Oltchimilta kasvoivat huomattavasti tänä aikana) ja AAAS (sekä muut allekirjoittajaosapuolet) uhrasivat Oltchimin toiminnan uudelleenkäynnistyksen tukemiseen – samassa hengessä AAAS myös pidättäytyi ryhtymästä toimenpiteisiin saataviensa perimiseksi välittömästi takaisin. |
| --- | --- |

(211)

Kallistuminen Oltchimin elinkelpoisuuden säilyttämisen suuntaan käy vielä ilmeisemmäksi silloin, kun otetaan huomioon, miten paljon ylimääräistä aikaa ja taloudellisia panostuksia asianomaiset kolme pankkia (joiden saatavat Oltchimilta kasvoivat huomattavasti tänä aikana) ja AAAS (sekä muut allekirjoittajaosapuolet) uhrasivat Oltchimin toiminnan uudelleenkäynnistyksen tukemiseen – samassa hengessä AAAS myös pidättäytyi ryhtymästä toimenpiteisiin saataviensa perimiseksi välittömästi takaisin.

| (212) | Kansallisen vesihallinnon osalta komissio toteaa sen julkisesti saatavilla olevan toiminta- ja organisaatiosäännön määräysten (85) perusteella seuraavaa: |
| --- | --- |

(212)

Kansallisen vesihallinnon osalta komissio toteaa sen julkisesti saatavilla olevan toiminta- ja organisaatiosäännön määräysten (85) perusteella seuraavaa:

85

| (213) | Ensinnäkin sen oikeudellisen aseman ja julkishallinnon rakenteisiin integroitumisen osalta todetaan, että kansallinen vesihallinto on kansallista etua palveleva julkinen laitos, joka on oikeuskelpoinen ja jota julkishallinnon vesivaroista vastaava keskusviranomainen (eli vesi- ja metsäministeriö) koordinoi (86). |
| --- | --- |

(213)

Ensinnäkin sen oikeudellisen aseman ja julkishallinnon rakenteisiin integroitumisen osalta todetaan, että kansallinen vesihallinto on kansallista etua palveleva julkinen laitos, joka on oikeuskelpoinen ja jota julkishallinnon vesivaroista vastaava keskusviranomainen (eli vesi- ja metsäministeriö) koordinoi (86).

86

| (214) | Toiseksi vesihallinnon toiminnan luonteesta voidaan todeta, että sen tehtävänä on soveltaa kansallista strategiaa ja toimintapolitiikkaa vesivarojen määrällisen ja laadullisen hallinnan alalla ja varmistaa, että alan määräyksiä noudatetaan; tällöin se hallinnoi ja ylläpitää kansallisen vesivarojen hallintajärjestelmän infrastruktuuria. Yritys myös varmistaa monien kansallisesti ja yhteiskunnallisesti tärkeiden toimien toteuttamisen, kuten esimerkiksi sen, että niitä sitoumuksia noudatetaan, jotka Romanian valtio on tehnyt kansainvälisissä sopimuksissa ja yleissopimuksissa (87). |
| --- | --- |

(214)

Toiseksi vesihallinnon toiminnan luonteesta voidaan todeta, että sen tehtävänä on soveltaa kansallista strategiaa ja toimintapolitiikkaa vesivarojen määrällisen ja laadullisen hallinnan alalla ja varmistaa, että alan määräyksiä noudatetaan; tällöin se hallinnoi ja ylläpitää kansallisen vesivarojen hallintajärjestelmän infrastruktuuria. Yritys myös varmistaa monien kansallisesti ja yhteiskunnallisesti tärkeiden toimien toteuttamisen, kuten esimerkiksi sen, että niitä sitoumuksia noudatetaan, jotka Romanian valtio on tehnyt kansainvälisissä sopimuksissa ja yleissopimuksissa (87).

87

| (215) | Kolmanneksi julkisten viranomaisten harjoittaman hallinnointia koskevan ohjauksen määrän osalta todetaan, että kansallista vesihallintoa johtaa 11 jäsenestä koostuva hallitus ja kaikki hallituksen jäsenet nimitetään neljän vuoden toimikaudeksi julkishallinnon vesivaroista vastaavan keskusviranomaisen johtajan määräyksellä. Saman pykälän mukaan on pakollista, että hallituksessa on valtiovarainministeriön edustaja ja edustaja julkishallinnon vesivaroista vastaavasta keskusviranomaisesta. Lisäksi kansallisen vesihallinnon pääjohtaja nimitetään, erotetaan ja vapautetaan virasta samaisen julkishallinnon vesivaroista vastaavan keskusviranomaisen johtajan määräyksellä (88). |
| --- | --- |

(215)

Kolmanneksi julkisten viranomaisten harjoittaman hallinnointia koskevan ohjauksen määrän osalta todetaan, että kansallista vesihallintoa johtaa 11 jäsenestä koostuva hallitus ja kaikki hallituksen jäsenet nimitetään neljän vuoden toimikaudeksi julkishallinnon vesivaroista vastaavan keskusviranomaisen johtajan määräyksellä. Saman pykälän mukaan on pakollista, että hallituksessa on valtiovarainministeriön edustaja ja edustaja julkishallinnon vesivaroista vastaavasta keskusviranomaisesta. Lisäksi kansallisen vesihallinnon pääjohtaja nimitetään, erotetaan ja vapautetaan virasta samaisen julkishallinnon vesivaroista vastaavan keskusviranomaisen johtajan määräyksellä (88).

88

| (216) | Neljänneksi toiminnan rahoituksen osalta voidaan todeta, että hallitus hyväksyy yrityksen tulo- ja menoarvion julkishallinnon vesivaroista vastaavan keskusviranomaisen johtajan suostumuksella (89). |
| --- | --- |

(216)

Neljänneksi toiminnan rahoituksen osalta voidaan todeta, että hallitus hyväksyy yrityksen tulo- ja menoarvion julkishallinnon vesivaroista vastaavan keskusviranomaisen johtajan suostumuksella (89).

89

| (217) | Näin ollen komissio toteaa edellä johdanto-osan 190 kappaleessa esitettyjen tekijöiden perusteella seuraavaa: i) vesihallinnon oikeudellinen asema, ii) sen integroituminen julkishallintoon, iii) sen toiminnan luonne ja tehtävät, joita ei tavallisesti toteuteta markkinoilla kilpailuolosuhteissa yksityisten toimijoiden kanssa, iv) julkisten viranomaisten harjoittama hallinnointia koskeva ohjaus ja v) tulo- ja menoarvion hyväksymismenettely viittaavat kaikki siihen, että kansallisen vesihallinnon toimet johtuvat valtiosta. |
| --- | --- |

(217)

Näin ollen komissio toteaa edellä johdanto-osan 190 kappaleessa esitettyjen tekijöiden perusteella seuraavaa: i) vesihallinnon oikeudellinen asema, ii) sen integroituminen julkishallintoon, iii) sen toiminnan luonne ja tehtävät, joita ei tavallisesti toteuteta markkinoilla kilpailuolosuhteissa yksityisten toimijoiden kanssa, iv) julkisten viranomaisten harjoittama hallinnointia koskeva ohjaus ja v) tulo- ja menoarvion hyväksymismenettely viittaavat kaikki siihen, että kansallisen vesihallinnon toimet johtuvat valtiosta.

| (218) | Edellä mainittujen seikkojen (joita ovat erityisesti se, että tervehdyttämissuunnitelman hyväksymiselle oli varmistettu äänten enemmistö, mutta myös se, että yhteistyösopimuksella varmistettiin, että suuret velkojat tekisivät yhteistyötä silloisissa ja myöhemmissä ponnisteluissa) valossa komissio päättelee, että se, että AAAS, Electrica, Salrom, CET Govora ja kansallinen vesihallinto myönsivät Oltchimille toimenpiteen 3, johtuu valtiosta. |
| --- | --- |

(218)

Edellä mainittujen seikkojen (joita ovat erityisesti se, että tervehdyttämissuunnitelman hyväksymiselle oli varmistettu äänten enemmistö, mutta myös se, että yhteistyösopimuksella varmistettiin, että suuret velkojat tekisivät yhteistyötä silloisissa ja myöhemmissä ponnisteluissa) valossa komissio päättelee, että se, että AAAS, Electrica, Salrom, CET Govora ja kansallinen vesihallinto myönsivät Oltchimille toimenpiteen 3, johtuu valtiosta.

6.1.2   Valikoiva taloudellinen etu

Valikoiva taloudellinen etu

| (219) | Arvioitavana olevat toimenpiteet ovat selvästi valikoivia, koska ne on myönnetty yksinomaan Oltchimille. Muut yritykset, jotka olivat toimenpiteiden tavoitteen perusteella petrokemian alalla tai muilla aloilla Oltchimiin rinnastettavassa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa, eivät saaneet samaa etua. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan jo pelkästään se, että yrityksen kilpailuasemaa vahvistetaan muihin kilpaileviin yrityksiin nähden antamalla sille taloudellista etua, jota se ei muuten olisi saanut osana tavanomaista liiketoimintaa, viittaa mahdolliseen kilpailun vääristymiseen (90). |
| --- | --- |

(219)

Arvioitavana olevat toimenpiteet ovat selvästi valikoivia, koska ne on myönnetty yksinomaan Oltchimille. Muut yritykset, jotka olivat toimenpiteiden tavoitteen perusteella petrokemian alalla tai muilla aloilla Oltchimiin rinnastettavassa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa, eivät saaneet samaa etua. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan jo pelkästään se, että yrityksen kilpailuasemaa vahvistetaan muihin kilpaileviin yrityksiin nähden antamalla sille taloudellista etua, jota se ei muuten olisi saanut osana tavanomaista liiketoimintaa, viittaa mahdolliseen kilpailun vääristymiseen (90).

90

| (220) | Romania kuitenkin väittää, että ”toimenpiteet eivät antaneet Oltchimille minkäänlaista taloudellista etua, koska toimenpiteissä noudatettiin markkinataloustoimijatestiä, kun otetaan huomioon, että julkiset viranomaiset ja julkiset yritykset toimivat samalla tavalla kuin yksityiset velkojat, sijoittajat taikka tavarantoimittajat olisivat toimineet minimoidakseen tappionsa ja maksimoidakseen voittonsa” (91). |
| --- | --- |

(220)

Romania kuitenkin väittää, että ”toimenpiteet eivät antaneet Oltchimille minkäänlaista taloudellista etua, koska toimenpiteissä noudatettiin markkinataloustoimijatestiä, kun otetaan huomioon, että julkiset viranomaiset ja julkiset yritykset toimivat samalla tavalla kuin yksityiset velkojat, sijoittajat taikka tavarantoimittajat olisivat toimineet minimoidakseen tappionsa ja maksimoidakseen voittonsa” (91).

91

| (221) | Markkinataloustoimijatesti ei kuitenkaan näytä soveltuvan käsillä olevaan tapaukseen. Ensiksikin komissio muistuttaa, että unionin tuomioistuin on aiemmin katsonut, että ”markkinataloussijoittajaperiaatteen” sovellettavuus riippuu lopulta siitä, että kyseinen jäsenvaltio on myöntänyt osakkeenomistajana – ei julkisen vallan käyttäjänä – taloudellisen edun omistamalleen yritykselle (92). Samalla tavalla markkinataloustoimijatestiä ei olisi voitu soveltaa valtioon, kun se toimi Oltchimin velkojana AAASin ja muiden julkisten velkojien kautta, koska ”yksityisen velkojan testiä” ei sovelleta toimenpiteisiin, jotka valtio on toteuttanut julkisen vallan käyttäjänä allekirjoittaessaan yhteistyöpöytäkirjan. |
| --- | --- |

(221)

Markkinataloustoimijatesti ei kuitenkaan näytä soveltuvan käsillä olevaan tapaukseen. Ensiksikin komissio muistuttaa, että unionin tuomioistuin on aiemmin katsonut, että ”markkinataloussijoittajaperiaatteen” sovellettavuus riippuu lopulta siitä, että kyseinen jäsenvaltio on myöntänyt osakkeenomistajana – ei julkisen vallan käyttäjänä – taloudellisen edun omistamalleen yritykselle (92). Samalla tavalla markkinataloustoimijatestiä ei olisi voitu soveltaa valtioon, kun se toimi Oltchimin velkojana AAASin ja muiden julkisten velkojien kautta, koska ”yksityisen velkojan testiä” ei sovelleta toimenpiteisiin, jotka valtio on toteuttanut julkisen vallan käyttäjänä allekirjoittaessaan yhteistyöpöytäkirjan.

92

| (222) | Kuten johdanto-osan 204 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa sekä johdanto-osan 274 ja 276 kappaleessa on selostettu, pelastaakseen Oltchimin konkurssilta valtio toimi jatkuvasti ja selvästi julkisen vallan käyttäjänä (muun muassa antamalla julkisia lausuntoja ja laatimalla Oltchimin suurimpien yksityisten ja julkisten velkojien kanssa yhteistyöpöytäkirjan) eikä yritykseen sijoittavana osakkeenomistajana tai velkojana. Näin ollen komissio katsoo, että markkinataloustoimijatestiä ei voida soveltaa tarkasteltavana olevaan tapaukseen (93). |
| --- | --- |

(222)

Kuten johdanto-osan 204 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa sekä johdanto-osan 274 ja 276 kappaleessa on selostettu, pelastaakseen Oltchimin konkurssilta valtio toimi jatkuvasti ja selvästi julkisen vallan käyttäjänä (muun muassa antamalla julkisia lausuntoja ja laatimalla Oltchimin suurimpien yksityisten ja julkisten velkojien kanssa yhteistyöpöytäkirjan) eikä yritykseen sijoittavana osakkeenomistajana tai velkojana. Näin ollen komissio katsoo, että markkinataloustoimijatestiä ei voida soveltaa tarkasteltavana olevaan tapaukseen (93).

93

| (223) | Tarkastelun kattavuuden varmistamiseksi komissio on kuitenkin myös suorittanut markkinataloustoimijatestin markkinaehtoisesti toimivan velkojan periaatteella kullekin kolmelle tarkasteltavana olevalle toimenpiteelle. Komissio on tätä varten pyytänyt Romanian viranomaisilta ajankohtaa valottavia lisätietoja mukana olleista toimijoista ja niiden päätöksistä, kerännyt itse tietoja kaikista käytettävissä olevista julkisista lähteistä ja laatinut omat arviointiskenaariot arvioitavista toimenpiteistä sen näytön pohjalta, jota toimenpiteiden hyväksymishetkellä oli ollut käytettävissä. |
| --- | --- |

(223)

Tarkastelun kattavuuden varmistamiseksi komissio on kuitenkin myös suorittanut markkinataloustoimijatestin markkinaehtoisesti toimivan velkojan periaatteella kullekin kolmelle tarkasteltavana olevalle toimenpiteelle. Komissio on tätä varten pyytänyt Romanian viranomaisilta ajankohtaa valottavia lisätietoja mukana olleista toimijoista ja niiden päätöksistä, kerännyt itse tietoja kaikista käytettävissä olevista julkisista lähteistä ja laatinut omat arviointiskenaariot arvioitavista toimenpiteistä sen näytön pohjalta, jota toimenpiteiden hyväksymishetkellä oli ollut käytettävissä.

6.1.2.1   Toimenpide 1: AAAS – velkojen perimättä jättäminen ja lisävelkojen kerääntyminen syyskuusta 2012 alkaen

Toimenpide 1: AAAS – velkojen perimättä jättäminen ja lisävelkojen kerääntyminen syyskuusta 2012 alkaen

| (224) | Sitä, miten Oltchimin velkaa AAASille oli käsitelty, arvioitiin jo vuoden 2012 komission päätöksessä tuolloin lähitulevaisuudessa odotettavissa olleen yksityistämisen näkökulmasta. Näin ollen komissio katsoo asianmukaiseksi analysoida AAASin toimintaa tämän päätöksen jälkeen siitä alkaen, kun kyseinen yksityistäminen epäonnistui. |
| --- | --- |

(224)

Sitä, miten Oltchimin velkaa AAASille oli käsitelty, arvioitiin jo vuoden 2012 komission päätöksessä tuolloin lähitulevaisuudessa odotettavissa olleen yksityistämisen näkökulmasta. Näin ollen komissio katsoo asianmukaiseksi analysoida AAASin toimintaa tämän päätöksen jälkeen siitä alkaen, kun kyseinen yksityistäminen epäonnistui.

| (225) | Yleensä yksityinen velkoja pyrkii saamaan talousvaikeuksissa olevalta velalliselta takaisin kaikki maksamatta olevat rahasummat (94). |
| --- | --- |

(225)

Yleensä yksityinen velkoja pyrkii saamaan talousvaikeuksissa olevalta velalliselta takaisin kaikki maksamatta olevat rahasummat (94).

94

| (226) | Romania väittää, että vuoden 2012 komission päätöksen mukaan saatavien perinnän viivästymiseen ei liity tukea (edellyttäen, että AAAS perii korkoa vuoden 2008 viitekorkotiedonannon mukaisesti Oltchimin maksukyvyttömyysmenettelyn alkamiseen saakka), mutta komissio toteaa, että tilanne maaliskuussa 2012, jolloin komissio antoi päätöksensä, erosi olennaisesti nyt tutkittavana olevasta ajanjaksosta, koska tämänkertaiseen skenaarioon ei enää liity lähitulevaisuudessa toteutettavaa yksityistämishanketta. Tältä osin komissio toteaa, että vuoden 2012 komission päätöksen päätelmä perustui siihen seikkaan, että Oltchim tultaisiin yksityistämään kokonaan pian velan muuntamisen jälkeen. Valtio (talousministeriön kautta) ei kuitenkaan enemmistöosakkaana ottanut huomioon mahdollisuutta, että tietyt vähemmistöosakkaat voisivat estää suunnitellun velan muuntamisen osakkeiksi. Lopulta suunnitelma todellakin torjuttiin, eikä velan muuntaminen osakkeiksi toteutunutkaan. Näin ollen tarjousprosessi päättyi tilanteessa, jossa voittavan tarjouksen tehnyt tarjoaja ei kyennyt täyttämään velvoitteitaan ostajana, ja itse yksityistäminenkin epäonnistui. |
| --- | --- |

(226)

Romania väittää, että vuoden 2012 komission päätöksen mukaan saatavien perinnän viivästymiseen ei liity tukea (edellyttäen, että AAAS perii korkoa vuoden 2008 viitekorkotiedonannon mukaisesti Oltchimin maksukyvyttömyysmenettelyn alkamiseen saakka), mutta komissio toteaa, että tilanne maaliskuussa 2012, jolloin komissio antoi päätöksensä, erosi olennaisesti nyt tutkittavana olevasta ajanjaksosta, koska tämänkertaiseen skenaarioon ei enää liity lähitulevaisuudessa toteutettavaa yksityistämishanketta. Tältä osin komissio toteaa, että vuoden 2012 komission päätöksen päätelmä perustui siihen seikkaan, että Oltchim tultaisiin yksityistämään kokonaan pian velan muuntamisen jälkeen. Valtio (talousministeriön kautta) ei kuitenkaan enemmistöosakkaana ottanut huomioon mahdollisuutta, että tietyt vähemmistöosakkaat voisivat estää suunnitellun velan muuntamisen osakkeiksi. Lopulta suunnitelma todellakin torjuttiin, eikä velan muuntaminen osakkeiksi toteutunutkaan. Näin ollen tarjousprosessi päättyi tilanteessa, jossa voittavan tarjouksen tehnyt tarjoaja ei kyennyt täyttämään velvoitteitaan ostajana, ja itse yksityistäminenkin epäonnistui.

| (227) | Komissio huomauttaa, että Oltchimin vaikea ja tasaisesti huononeva taloustilanne oli kaikkien velkojien ja erityisesti AAASin tiedossa. Näin ollen AAASilla oli riittävästi aikaa valmistella, arvioida organisaationsa sisällä ja toteuttaa toimenpiteitä saataviensa perimiseksi takaisin siinä tapauksessa, että yksityistäminen epäonnistuisi jälleen syyskuussa 2012. Tutkittavana oleva viiden kuukauden ajanjakso syyskuun 2012 ja 31 päivän tammikuuta 2013 välillä oli siis tarpeeksi pitkä siihen, että AAAS olisi ehtinyt tehdä tarvittavat toimenpiteet ja yrittää velkojen takaisinperintää (AAASin saatavasta 99 prosenttia oli vakuudetonta, kuten taulukosta 1 ilmenee). Tässä yhteydessä komissio huomauttaa, että jotkin yritykset, kuten Electrica, ryhtyivät tällaisiin toimenpiteisiin, joskaan ne eivät tuottaneet tulosta. |
| --- | --- |

(227)

Komissio huomauttaa, että Oltchimin vaikea ja tasaisesti huononeva taloustilanne oli kaikkien velkojien ja erityisesti AAASin tiedossa. Näin ollen AAASilla oli riittävästi aikaa valmistella, arvioida organisaationsa sisällä ja toteuttaa toimenpiteitä saataviensa perimiseksi takaisin siinä tapauksessa, että yksityistäminen epäonnistuisi jälleen syyskuussa 2012. Tutkittavana oleva viiden kuukauden ajanjakso syyskuun 2012 ja 31 päivän tammikuuta 2013 välillä oli siis tarpeeksi pitkä siihen, että AAAS olisi ehtinyt tehdä tarvittavat toimenpiteet ja yrittää velkojen takaisinperintää (AAASin saatavasta 99 prosenttia oli vakuudetonta, kuten taulukosta 1 ilmenee). Tässä yhteydessä komissio huomauttaa, että jotkin yritykset, kuten Electrica, ryhtyivät tällaisiin toimenpiteisiin, joskaan ne eivät tuottaneet tulosta.

| (228) | Ensinnäkin valtion velkojen takaisinperintään sovellettavissa erityislaeissa (95) AAASille annetaan erityisoikeuksia, joihin kuuluu sen saatavien suora periminen ilman tuomioistuimen päätöstä. Eritoten kiireellisenä annetun hallituksen asetuksen nro 51/1998 50 §:n 1 ja 2 momentissa määrätään seuraavaa: ”(1) AVAB (nykyinen AAAS) voi järjestää itselleen omia ulosottomiehiä tai voi käyttää muita ulosottomiehiä pannakseen täytäntöön täytäntöönpanomääräyksiä”, ja ”(2) joko AVABin omat ulosottomiehet taikka muut ulosottomiehet panevat täytäntöön perintämenettelyitä AVABin pankkisaatavien realisoimiseksi”. |
| --- | --- |

(228)

Ensinnäkin valtion velkojen takaisinperintään sovellettavissa erityislaeissa (95) AAASille annetaan erityisoikeuksia, joihin kuuluu sen saatavien suora periminen ilman tuomioistuimen päätöstä. Eritoten kiireellisenä annetun hallituksen asetuksen nro 51/1998 50 §:n 1 ja 2 momentissa määrätään seuraavaa: ”(1) AVAB (nykyinen AAAS) voi järjestää itselleen omia ulosottomiehiä tai voi käyttää muita ulosottomiehiä pannakseen täytäntöön täytäntöönpanomääräyksiä”, ja ”(2) joko AVABin omat ulosottomiehet taikka muut ulosottomiehet panevat täytäntöön perintämenettelyitä AVABin pankkisaatavien realisoimiseksi”.

95

| (229) | Romania ei toimittanut komission toistuvista pyynnöistä huolimatta minkäänlaista näyttöä siitä, että AAAS olisi yrittänyt toteuttaa kaikkia toimia, joihin markkinaehtoisesti toimivan velkojan voidaan kohtuudella odottaa ryhtyvän periäkseen saatavansa takaisin. Tämän lisäksi Romania väittää, että yksityistämistä koskeva lainsäädäntö (96) olisi estänyt AAASia vaatimasta saataviensa takaisinperintää Oltchimilta, sillä asianomaisessa lainsäädännössä todetaan, että erityishallintomenettelyn aloituspäivästä lukien verojen ja maksujen velkojat (toisin sanoen talousarviovelkojat) eivät voi periä velkojaan eikä niiden tule ryhtyä mihinkään toimenpiteisiin tällaisten perintätoimien toteuttamiseksi niin kauan kuin yritystä valmistellaan yksityistettäväksi (97). Vaikkakin tämä tukee oletusta siitä, että Oltchimille on myönnetty valtiosta johtuvaa valikoivaa etua, on huomattava, että AAASin toimimattomuus ilmenee tilanteessa, jossa talousministeriö oli – selittämättömistä syistä – pitänyt Oltchimin edelleen yksityistämismenettelyyn tähtäävässä erityisjärjestelyssä, vaikka yksityistäminen oli epäonnistunut syyskuussa 2012. AAAS olisi voinut yrittää valittaa ministeriön päätöksestä pidentää tätä erityisasemaa ilman minkäänlaista selitystä. |
| --- | --- |

(229)

Romania ei toimittanut komission toistuvista pyynnöistä huolimatta minkäänlaista näyttöä siitä, että AAAS olisi yrittänyt toteuttaa kaikkia toimia, joihin markkinaehtoisesti toimivan velkojan voidaan kohtuudella odottaa ryhtyvän periäkseen saatavansa takaisin. Tämän lisäksi Romania väittää, että yksityistämistä koskeva lainsäädäntö (96) olisi estänyt AAASia vaatimasta saataviensa takaisinperintää Oltchimilta, sillä asianomaisessa lainsäädännössä todetaan, että erityishallintomenettelyn aloituspäivästä lukien verojen ja maksujen velkojat (toisin sanoen talousarviovelkojat) eivät voi periä velkojaan eikä niiden tule ryhtyä mihinkään toimenpiteisiin tällaisten perintätoimien toteuttamiseksi niin kauan kuin yritystä valmistellaan yksityistettäväksi (97). Vaikkakin tämä tukee oletusta siitä, että Oltchimille on myönnetty valtiosta johtuvaa valikoivaa etua, on huomattava, että AAASin toimimattomuus ilmenee tilanteessa, jossa talousministeriö oli – selittämättömistä syistä – pitänyt Oltchimin edelleen yksityistämismenettelyyn tähtäävässä erityisjärjestelyssä, vaikka yksityistäminen oli epäonnistunut syyskuussa 2012. AAAS olisi voinut yrittää valittaa ministeriön päätöksestä pidentää tätä erityisasemaa ilman minkäänlaista selitystä.

96

97

| (230) | Toiseksi Romania ei esittänyt minkäänlaista selvitystä, raporttia taikka sisäistä asiakirjaa, joka olisi osoittanut, että AAAS oli toiminut markkinataloustoimijana silloin, kun se oli päättänyt pidättäytyä perimästä saataviaan takaisin yksityistämisen epäonnistuttua syyskuussa 2012. Tuolloin viimeisimmän käytettävissä olleen AAASin saatavien perintää arvioivan selvityksen (vuoden 2011 Raiffeisenin raportin) mukaan AAAS olisi saanut selvitystilaskenaariossa saatavistaan 12 prosenttia takaisin (98). |
| --- | --- |

(230)

Toiseksi Romania ei esittänyt minkäänlaista selvitystä, raporttia taikka sisäistä asiakirjaa, joka olisi osoittanut, että AAAS oli toiminut markkinataloustoimijana silloin, kun se oli päättänyt pidättäytyä perimästä saataviaan takaisin yksityistämisen epäonnistuttua syyskuussa 2012. Tuolloin viimeisimmän käytettävissä olleen AAASin saatavien perintää arvioivan selvityksen (vuoden 2011 Raiffeisenin raportin) mukaan AAAS olisi saanut selvitystilaskenaariossa saatavistaan 12 prosenttia takaisin (98).

98

| (231) | Muut velkojat, myös julkisyhteisöt, ryhtyivät tuolloin välittömiin toimiin saadakseen saatavansa perittyä takaisin. Eritoten Electrica, joka olisi vuoden 2011 Raiffeisenin selvityksen mukaan saanut saatavistaan saman verran takaisin kuin AAAS, ryhtyi perimään velkojaan 1 päivänä marraskuuta 2012 ja onnistuikin ulosmittaamaan Oltchimin pankkitilit. Tämän lisäksi perintätoimiin ryhtyi kaksi yritystä, jotka eivät olleet valtion omistuksessa, nimittäin Polcheme SA ja Bulrom Gas, jotka olivat saataviensa määrillä mitattuna vuonna 2013 Oltchimin kaikkiaan 21 vakuusvelkojasta kahdeksanneksi ja kymmenenneksi suurimmat. AAAS oli todellakin Oltchimin merkittävin velkoja ja olisi siksi voinut käyttää asemaansa hyväkseen ja saada itselleen paremmat neuvotteluehdot velkansa takaisinperinnässä, mutta se ei kuitenkaan näin menetellyt. AAAS olisi voinut saada velkansa perinnälle paremmat ehdot uhkaamalla Oltchimia selvitystilamenettelyllä. |
| --- | --- |

(231)

Muut velkojat, myös julkisyhteisöt, ryhtyivät tuolloin välittömiin toimiin saadakseen saatavansa perittyä takaisin. Eritoten Electrica, joka olisi vuoden 2011 Raiffeisenin selvityksen mukaan saanut saatavistaan saman verran takaisin kuin AAAS, ryhtyi perimään velkojaan 1 päivänä marraskuuta 2012 ja onnistuikin ulosmittaamaan Oltchimin pankkitilit. Tämän lisäksi perintätoimiin ryhtyi kaksi yritystä, jotka eivät olleet valtion omistuksessa, nimittäin Polcheme SA ja Bulrom Gas, jotka olivat saataviensa määrillä mitattuna vuonna 2013 Oltchimin kaikkiaan 21 vakuusvelkojasta kahdeksanneksi ja kymmenenneksi suurimmat. AAAS oli todellakin Oltchimin merkittävin velkoja ja olisi siksi voinut käyttää asemaansa hyväkseen ja saada itselleen paremmat neuvotteluehdot velkansa takaisinperinnässä, mutta se ei kuitenkaan näin menetellyt. AAAS olisi voinut saada velkansa perinnälle paremmat ehdot uhkaamalla Oltchimia selvitystilamenettelyllä.

| (232) | Riippumatta siitä, mitä Romania väittää, yhteistyöpöytäkirjan allekirjoittaminen ei ole sama kuin paras mahdollinen yritys saada tietoa eikä voi korvata tällaisia yrityksiä, kun otetaan huomioon, että yhteistyöpöytäkirjassa mainittu niin sanottu elinkelpoisuusanalyysi tilattiin vasta myöhemmin ja sitä käytti kolme velkarahoitusta myöntänyttä velkojaa mutta ei kuitenkaan AAAS itse. Romania ei pystynyt esittämään minkäänlaisia asiakirjoja tällaisesta AAASin tekemästä sisäisestä analyysista. |
| --- | --- |

(232)

Riippumatta siitä, mitä Romania väittää, yhteistyöpöytäkirjan allekirjoittaminen ei ole sama kuin paras mahdollinen yritys saada tietoa eikä voi korvata tällaisia yrityksiä, kun otetaan huomioon, että yhteistyöpöytäkirjassa mainittu niin sanottu elinkelpoisuusanalyysi tilattiin vasta myöhemmin ja sitä käytti kolme velkarahoitusta myöntänyttä velkojaa mutta ei kuitenkaan AAAS itse. Romania ei pystynyt esittämään minkäänlaisia asiakirjoja tällaisesta AAASin tekemästä sisäisestä analyysista.

| (233) | Näin ollen AAASin yleinen toiminta (huolimatta siitä, että se oli jo aikaisemmin ollut tietoinen Oltchimin rakenteellisista vaikeuksista) oli passiivista sikäli, kuin tarkastellaan sen parhaita yrityksiä periä saatavansa takaisin tai vähintään saada itselleen velkojana parempi asema, ja toiminta näyttikin pyrkivän enemmän Oltchimin pelastamiseen ja pitämiseen toiminnassa. |
| --- | --- |

(233)

Näin ollen AAASin yleinen toiminta (huolimatta siitä, että se oli jo aikaisemmin ollut tietoinen Oltchimin rakenteellisista vaikeuksista) oli passiivista sikäli, kuin tarkastellaan sen parhaita yrityksiä periä saatavansa takaisin tai vähintään saada itselleen velkojana parempi asema, ja toiminta näyttikin pyrkivän enemmän Oltchimin pelastamiseen ja pitämiseen toiminnassa.

| (234) | Näin ollen komissio katsoo, että toteuttamalla toimia AAASilla olisi ollut paremmat mahdollisuudet saada saatavansa takaisin jo siksikin, että Oltchim oli keskeyttänyt tuotantonsa eikä sen toiminnasta näin ollen ollut odotettavissa tuottoja lähitulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(234)

Näin ollen komissio katsoo, että toteuttamalla toimia AAASilla olisi ollut paremmat mahdollisuudet saada saatavansa takaisin jo siksikin, että Oltchim oli keskeyttänyt tuotantonsa eikä sen toiminnasta näin ollen ollut odotettavissa tuottoja lähitulevaisuudessa.

| (235) | Kolmanneksi sen sijaan, että AAAS olisi yrittänyt periä velkansa takaisin, se ryhtyi laatimaan yhdessä valtiovarain-, talous- ja liikenneministeriöiden sekä valtion omistuksista ja teollisuuden yksityistämisestä vastaavan viraston kanssa yhteistyöpöytäkirjaa (ks. tarkemmin edellä johdanto-osan 31 ja 203 kappale ja sitä seuraavat kappaleet), jonka Romanian pääministeri hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2012 ja jonka valtio sekä seitsemän velkojaa allekirjoittivat. Asianomaisista velkojista viisi oli julkisia (AAAS, Salrom, CFR Marfă, CEC Bank, Electrica (joka oli vielä tuolloin täysin valtion omistama)) ja kaksi yksityisiä (Romanian liikepankki (joka on sittemmin vaihtanut nimekseen Erste Bank) ja Transilvania Bank). Toisin kuin Romania väittää, yhteistyöpöytäkirjaa ei voida pitää pari passu -periaatteella toteutettuna toimena, koska huomattava osa pöytäkirjan allekirjoittaneista oli julkisia velkojia ja julkisia viranomaisia (99). |
| --- | --- |

(235)

Kolmanneksi sen sijaan, että AAAS olisi yrittänyt periä velkansa takaisin, se ryhtyi laatimaan yhdessä valtiovarain-, talous- ja liikenneministeriöiden sekä valtion omistuksista ja teollisuuden yksityistämisestä vastaavan viraston kanssa yhteistyöpöytäkirjaa (ks. tarkemmin edellä johdanto-osan 31 ja 203 kappale ja sitä seuraavat kappaleet), jonka Romanian pääministeri hyväksyi 13 päivänä marraskuuta 2012 ja jonka valtio sekä seitsemän velkojaa allekirjoittivat. Asianomaisista velkojista viisi oli julkisia (AAAS, Salrom, CFR Marfă, CEC Bank, Electrica (joka oli vielä tuolloin täysin valtion omistama)) ja kaksi yksityisiä (Romanian liikepankki (joka on sittemmin vaihtanut nimekseen Erste Bank) ja Transilvania Bank). Toisin kuin Romania väittää, yhteistyöpöytäkirjaa ei voida pitää pari passu -periaatteella toteutettuna toimena, koska huomattava osa pöytäkirjan allekirjoittaneista oli julkisia velkojia ja julkisia viranomaisia (99).

99

| (236) | Tarkemmin sanoen kahdestatoista allekirjoittajaosapuolesta kymmenen kuului julkishallintoon tai oli julkisessa omistuksessa (100) ja vain kaksi oli yksityisessä omistuksessa olevia rahoituslaitoksia (101). Valtio (valtiovarainministeriö, talousministeriö, liikenne- ja infrastruktuuriministeriö, AAAS ja OPSCI) oli aloittanut yhteistyöpöytäkirjan laatimisen, ja pääministeri hyväksyi pöytäkirjan. Tämän lisäksi yksityisten velkojien saatavien osuus yhteistyöpöytäkirjan allekirjoittajien kaikista saatavista oli vain noin 20 prosenttia. Julkisten toimijoiden osallistuminen oli näin ollen huomattavaa, ja yksityisten toimijoiden mukanaolo oli vain vähäistä. Toimien ehdot eivät myöskään olleet rinnastettavissa toisiinsa, sillä kahden yhteistyöpöytäkirjan allekirjoittaneen yksityisen velkojan saatavista 77 prosenttia oli vakuudellisia, kun taas julkisilla velkojilla vakuudellisia saatavia oli keskimäärin vain 14 prosenttia. |
| --- | --- |

(236)

Tarkemmin sanoen kahdestatoista allekirjoittajaosapuolesta kymmenen kuului julkishallintoon tai oli julkisessa omistuksessa (100) ja vain kaksi oli yksityisessä omistuksessa olevia rahoituslaitoksia (101). Valtio (valtiovarainministeriö, talousministeriö, liikenne- ja infrastruktuuriministeriö, AAAS ja OPSCI) oli aloittanut yhteistyöpöytäkirjan laatimisen, ja pääministeri hyväksyi pöytäkirjan. Tämän lisäksi yksityisten velkojien saatavien osuus yhteistyöpöytäkirjan allekirjoittajien kaikista saatavista oli vain noin 20 prosenttia. Julkisten toimijoiden osallistuminen oli näin ollen huomattavaa, ja yksityisten toimijoiden mukanaolo oli vain vähäistä. Toimien ehdot eivät myöskään olleet rinnastettavissa toisiinsa, sillä kahden yhteistyöpöytäkirjan allekirjoittaneen yksityisen velkojan saatavista 77 prosenttia oli vakuudellisia, kun taas julkisilla velkojilla vakuudellisia saatavia oli keskimäärin vain 14 prosenttia.

100

101

| (237) | Yhteistyöpöytäkirja osoittaa, että julkiset velkojat suostuivat skenaarioon, jossa ne eivät saisi saataviaan perittyä takaisin, arvioimatta asianmukaisesti muita vaihtoehtoja. Eritoten yhteistyöpöytäkirjan 2.3 kohdassa todetaan, että pöytäkirjan osapuolet suostuvat joukkoon toimenpiteitä, joilla ”pyritään toteuttamaan kestävään uudelleenkäynnistykseen tähtäävää strategiaa elinkelpoisuusarvioinnin positiivisen tuloksen pohjalta”. Romania ei milloinkaan esittänyt elinkelpoisuusarviointia mutta mainitsi, että pankit olivat tehneet tällaisen selvityksen. R/BDO-konsortion mukaan Transilvania Bank, Erste Bank (yksityiset velkojat) sekä CEC Bank (julkinen velkoja) tilasivat selvityksen Alvarez&Marsal-yritykseltä, joka toimitti raportin, joka ”sisälsi rakenneuudistustoimenpiteitä ja vahvisti, että Oltchimin toimintojen tervehdyttäminen oli mahdollista toteuttamalla ehdotetut toimenpiteet”. Romanian lehdistön mukaan (102) Romanian viranomaiset ovat osoittaneet, että Alvarez&Marsalin raportti, jonka velkojapankit olivat tilanneet Oltchimin tilanteen arvioimiseksi, vahvisti ”viranomaisten oletuksen ja tarpeen myöntää pelastamistukea ehdotetussa rakenteessa”. |
| --- | --- |

(237)

Yhteistyöpöytäkirja osoittaa, että julkiset velkojat suostuivat skenaarioon, jossa ne eivät saisi saataviaan perittyä takaisin, arvioimatta asianmukaisesti muita vaihtoehtoja. Eritoten yhteistyöpöytäkirjan 2.3 kohdassa todetaan, että pöytäkirjan osapuolet suostuvat joukkoon toimenpiteitä, joilla ”pyritään toteuttamaan kestävään uudelleenkäynnistykseen tähtäävää strategiaa elinkelpoisuusarvioinnin positiivisen tuloksen pohjalta”. Romania ei milloinkaan esittänyt elinkelpoisuusarviointia mutta mainitsi, että pankit olivat tehneet tällaisen selvityksen. R/BDO-konsortion mukaan Transilvania Bank, Erste Bank (yksityiset velkojat) sekä CEC Bank (julkinen velkoja) tilasivat selvityksen Alvarez&Marsal-yritykseltä, joka toimitti raportin, joka ”sisälsi rakenneuudistustoimenpiteitä ja vahvisti, että Oltchimin toimintojen tervehdyttäminen oli mahdollista toteuttamalla ehdotetut toimenpiteet”. Romanian lehdistön mukaan (102) Romanian viranomaiset ovat osoittaneet, että Alvarez&Marsalin raportti, jonka velkojapankit olivat tilanneet Oltchimin tilanteen arvioimiseksi, vahvisti ”viranomaisten oletuksen ja tarpeen myöntää pelastamistukea ehdotetussa rakenteessa”.

102

| (238) | Romania ei esittänyt asiakirjoja, jotka osoittaisivat, että tällainen arviointi olisi tehty AAASia varten tai AAASin lukuun, puhumattakaan siitä, että AAAS olisi sellaista varsinaisesti hyödyntänyt. Romania ei myöskään pystynyt osoittamaan, että AAAS olisi varsinaisesti hyödyntänyt Alvarez&Marsalin raporttia. Johdanto-osan 237 kappaleessa mainittujen julkisten lähteiden perusteella on vieläpä ilmeistä, että raportissa vahvistettiin vain tuen myöntämisen tarpeellisuus eikä suoranaisesti vahvistettu sitä, että uudelleenjärjestely johtaisi pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen. |
| --- | --- |

(238)

Romania ei esittänyt asiakirjoja, jotka osoittaisivat, että tällainen arviointi olisi tehty AAASia varten tai AAASin lukuun, puhumattakaan siitä, että AAAS olisi sellaista varsinaisesti hyödyntänyt. Romania ei myöskään pystynyt osoittamaan, että AAAS olisi varsinaisesti hyödyntänyt Alvarez&Marsalin raporttia. Johdanto-osan 237 kappaleessa mainittujen julkisten lähteiden perusteella on vieläpä ilmeistä, että raportissa vahvistettiin vain tuen myöntämisen tarpeellisuus eikä suoranaisesti vahvistettu sitä, että uudelleenjärjestely johtaisi pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen.

| (239) | Tässä yhteydessä komissio toteaa uudelleen, kuten edellä johdanto-osan 22 kappaleessa, että sen päätelmä siitä, että velan muuntamiseen (ja näin ollen AAASin velan kuoletukseen Oltchimin hyväksi) ja sitä seuraavaan täyteen yksityistämiseen ei liittynyt etua, perustui siihen, että ”[- -] yritys yksityistetään kokonaisuudessaan pian velan muuntamisen jälkeen”. Yhteistyöpöytäkirja vahvistaa AAASin aikomuksen pitkittää saataviensa perimättä jättämistä ja lisävelkojen kerääntymistä. |
| --- | --- |

(239)

Tässä yhteydessä komissio toteaa uudelleen, kuten edellä johdanto-osan 22 kappaleessa, että sen päätelmä siitä, että velan muuntamiseen (ja näin ollen AAASin velan kuoletukseen Oltchimin hyväksi) ja sitä seuraavaan täyteen yksityistämiseen ei liittynyt etua, perustui siihen, että ”[- -] yritys yksityistetään kokonaisuudessaan pian velan muuntamisen jälkeen”. Yhteistyöpöytäkirja vahvistaa AAASin aikomuksen pitkittää saataviensa perimättä jättämistä ja lisävelkojen kerääntymistä.

| (240) | Romania myös väittää, että AAAS olisi analysoinut mahdollisuutta vaatia Oltchimin tilien takavarikointia mutta ei kyennyt tekemään sitä, koska muut velkojat olivat jo ulosmitanneet Oltchimin tilit. Romania ei ole kuitenkaan esittänyt mitään näyttöä tämän toteamuksen tueksi. Oli miten oli, AAAS ei toiminut huolellisen yksityisen velkojan tavoin, sillä se ei ryhtynyt minkäänlaisiin toimiin saataviensa suojaamiseksi. Mikäli AAAS olisi puuttunut prosessiin aiemmin, se ei olisi menettänyt mahdollisuuttaan ulosmitata Oltchimin tilit ensin (eli ennen muita velkojia, kuten Electricaa, joka ulosmittasi tilit marraskuussa 2012) tai saada kiinteistövakuuksia (joita Salrom sai). |
| --- | --- |

(240)

Romania myös väittää, että AAAS olisi analysoinut mahdollisuutta vaatia Oltchimin tilien takavarikointia mutta ei kyennyt tekemään sitä, koska muut velkojat olivat jo ulosmitanneet Oltchimin tilit. Romania ei ole kuitenkaan esittänyt mitään näyttöä tämän toteamuksen tueksi. Oli miten oli, AAAS ei toiminut huolellisen yksityisen velkojan tavoin, sillä se ei ryhtynyt minkäänlaisiin toimiin saataviensa suojaamiseksi. Mikäli AAAS olisi puuttunut prosessiin aiemmin, se ei olisi menettänyt mahdollisuuttaan ulosmitata Oltchimin tilit ensin (eli ennen muita velkojia, kuten Electricaa, joka ulosmittasi tilit marraskuussa 2012) tai saada kiinteistövakuuksia (joita Salrom sai).

| (241) | Romania esittää, että mikäli AAAS olisi vaatinut saataviensa perimistä, Oltchim olisi ajautunut tilanteeseen, jossa sen olisi pitänyt aloittaa maksukyvyttömyysmenettely. Komissio katsoo, että juuri maksukyvyttömyydellä uhkaamisella olisi voitu vahvistaa AAASin neuvotteluasemaa Oltchimiin nähden saatavien perimiseksi takaisin. Ja vaikka AAAS olisikin käynnistänyt maksukyvyttömyysskenaarion, se olisi lunastanut tosiasiallisen valta-aseman, josta käsin se olisi voinut ehdottaa Oltchimille sellaista uudelleenjärjestelyä, joka olisi maksimoinut AAASin saatavien takaisinperintämahdollisuudet, eritoten erissä toteutettavalla myynnillä (ks. johdanto-osan 265 kappale). Tällainen mahdollisuus olisi muuttanut AAASin asemaa merkittävästi. |
| --- | --- |

(241)

Romania esittää, että mikäli AAAS olisi vaatinut saataviensa perimistä, Oltchim olisi ajautunut tilanteeseen, jossa sen olisi pitänyt aloittaa maksukyvyttömyysmenettely. Komissio katsoo, että juuri maksukyvyttömyydellä uhkaamisella olisi voitu vahvistaa AAASin neuvotteluasemaa Oltchimiin nähden saatavien perimiseksi takaisin. Ja vaikka AAAS olisikin käynnistänyt maksukyvyttömyysskenaarion, se olisi lunastanut tosiasiallisen valta-aseman, josta käsin se olisi voinut ehdottaa Oltchimille sellaista uudelleenjärjestelyä, joka olisi maksimoinut AAASin saatavien takaisinperintämahdollisuudet, eritoten erissä toteutettavalla myynnillä (ks. johdanto-osan 265 kappale). Tällainen mahdollisuus olisi muuttanut AAASin asemaa merkittävästi.

| (242) | Kun velkojainkokouksessa äänestettiin suunnitelmasta maaliskuussa 2015, AAASin vaihtoehtoina olivat enää ainoastaan selvitystilamenettely ja tervehdyttämissuunnitelma, mikä johtui sen aikaisemmasta toimimattomuudesta. Vastaavasti, jos AAAS olisi toiminut huolellisen velkojan tavoin, se olisi käyttänyt hyödykseen maksukyvyttömyyslain säännöksiä, jotka antavat mille tahansa velkojalle, jolla on yli 20 prosenttia saatavista, mahdollisuuden ehdottaa tervehdyttämissuunnitelmaa (103). Menettelemällä näin AAAS olisi toteuttanut toimia, joiden ansiosta se olisi voinut valita toisenlaisen tervehdyttämissuunnitelman (omaisuuden myymisen erissä), tulot maksimoivan skenaarion (kuten johdanto-osan 265 kappaleessa tarkemmin selitetään), jota olisi pitänyt alkaa toteuttaa jo syyskuusta 2012 alkaen heti, kun yksityistäminen oli epäonnistunut. |
| --- | --- |

(242)

Kun velkojainkokouksessa äänestettiin suunnitelmasta maaliskuussa 2015, AAASin vaihtoehtoina olivat enää ainoastaan selvitystilamenettely ja tervehdyttämissuunnitelma, mikä johtui sen aikaisemmasta toimimattomuudesta. Vastaavasti, jos AAAS olisi toiminut huolellisen velkojan tavoin, se olisi käyttänyt hyödykseen maksukyvyttömyyslain säännöksiä, jotka antavat mille tahansa velkojalle, jolla on yli 20 prosenttia saatavista, mahdollisuuden ehdottaa tervehdyttämissuunnitelmaa (103). Menettelemällä näin AAAS olisi toteuttanut toimia, joiden ansiosta se olisi voinut valita toisenlaisen tervehdyttämissuunnitelman (omaisuuden myymisen erissä), tulot maksimoivan skenaarion (kuten johdanto-osan 265 kappaleessa tarkemmin selitetään), jota olisi pitänyt alkaa toteuttaa jo syyskuusta 2012 alkaen heti, kun yksityistäminen oli epäonnistunut.

103

| (243) | Edellä esitettyjen huomioiden perusteella komissio katsoo, että toimenpide 1 antaa Oltchimille valikoivaa etua, koska velat jätettiin perimättä ja koska siihen, että AAAS lykkäsi saataviensa perintäpyyntöä, mikä merkitsi Oltchimilta olevien riskisaamisten määrän kasvamista, kytkeytyi aika-arvoa – saatavat Oltchimilta kasvoivat syyskuun 2012 ja tammikuun 2013 välisenä aikana kaikkiaan 152 miljoonaa Romanian leuta (104) (33 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(243)

Edellä esitettyjen huomioiden perusteella komissio katsoo, että toimenpide 1 antaa Oltchimille valikoivaa etua, koska velat jätettiin perimättä ja koska siihen, että AAAS lykkäsi saataviensa perintäpyyntöä, mikä merkitsi Oltchimilta olevien riskisaamisten määrän kasvamista, kytkeytyi aika-arvoa – saatavat Oltchimilta kasvoivat syyskuun 2012 ja tammikuun 2013 välisenä aikana kaikkiaan 152 miljoonaa Romanian leuta (104) (33 miljoonaa euroa).

104

6.1.2.2   Toimenpide 2: CET Govora ja Salrom – Oltchimin toiminnan tukeminen jatkamalla maksamattomia tavarantoimituksia syyskuusta 2012 alkaen

Toimenpide 2: CET Govora ja Salrom – Oltchimin toiminnan tukeminen jatkamalla maksamattomia tavarantoimituksia syyskuusta 2012 alkaen

| (244) | Kuten edellä (ks. johdanto-osan 29 kappale) on selostettu, Oltchim pystyi aloittamaan tuotantonsa uudelleen vuonna 2012 sen ansiosta, että CET Govora ja Salrom päättivät jatkaa toimituksiaan Oltchimille siitä huolimatta, että se ei ollut maksanut velkojaan. |
| --- | --- |

(244)

Kuten edellä (ks. johdanto-osan 29 kappale) on selostettu, Oltchim pystyi aloittamaan tuotantonsa uudelleen vuonna 2012 sen ansiosta, että CET Govora ja Salrom päättivät jatkaa toimituksiaan Oltchimille siitä huolimatta, että se ei ollut maksanut velkojaan.

| (245) | Komissio epäili sitä, olisiko markkinataloustoimija tehnyt samat päätökset kuin nämä kaksi julkisessa omistuksessa olevaa yritystä, kun otetaan huomioon, millaisissa talousvaikeuksissa Oltchim oli. |
| --- | --- |

(245)

Komissio epäili sitä, olisiko markkinataloustoimija tehnyt samat päätökset kuin nämä kaksi julkisessa omistuksessa olevaa yritystä, kun otetaan huomioon, millaisissa talousvaikeuksissa Oltchim oli.

| (246) | Tutkintavaiheessa Romania esitti perusteltuja huomautuksia keskinäisestä teknologisesta riippuvuussuhteesta, joka Salromilla ja CET Govoralla oli Oltchimin kanssa. Myös kolmannet osapuolet, kuten Oltchimin ja CET Govoran pesänhoitajat, ovat tukeneet näitä huomautuksia, jotka voidaan tiivistää seuraavasti.






  a) | Vâlcean teollisuusalueella on neljä suurta toimijaa: Oltchim, CET Govora, Uzinele Sodice Govora ja Salrom. Niiden toiminta on teknologisesti toisistaan riippuvaista, sillä ne ovat kaikki samanaikaisesti toistensa tavarantoimittajia ja toistensa palveluita käyttäviä asiakkaita. |
| --- | --- | --- |

(246)

Tutkintavaiheessa Romania esitti perusteltuja huomautuksia keskinäisestä teknologisesta riippuvuussuhteesta, joka Salromilla ja CET Govoralla oli Oltchimin kanssa. Myös kolmannet osapuolet, kuten Oltchimin ja CET Govoran pesänhoitajat, ovat tukeneet näitä huomautuksia, jotka voidaan tiivistää seuraavasti.

a)

Vâlcean teollisuusalueella on neljä suurta toimijaa: Oltchim, CET Govora, Uzinele Sodice Govora ja Salrom. Niiden toiminta on teknologisesti toisistaan riippuvaista, sillä ne ovat kaikki samanaikaisesti toistensa tavarantoimittajia ja toistensa palveluita käyttäviä asiakkaita.

| b) | Salrom toimittaa suolaliuosta ja kalkkia Oltchimille, ja Oltchim toimittaa Salromille teollisuusvettä, jota tarvitaan suolan liuottamisessa pohja-aineeseen. Salromin toinen suolaliuosta ostava asiakas on Uzinele Sodice Govora. Salromin ja Oltchimin väliset suola- ja teollisuusvesitoimitukset hoidetaan näitä kahta toimittajaa/kuluttajaa yhdistävillä putkilla. |
| --- | --- |

b)

Salrom toimittaa suolaliuosta ja kalkkia Oltchimille, ja Oltchim toimittaa Salromille teollisuusvettä, jota tarvitaan suolan liuottamisessa pohja-aineeseen. Salromin toinen suolaliuosta ostava asiakas on Uzinele Sodice Govora. Salromin ja Oltchimin väliset suola- ja teollisuusvesitoimitukset hoidetaan näitä kahta toimittajaa/kuluttajaa yhdistävillä putkilla.

| c) | CET Govora toimittaa sähköä ja höyryä Oltchimille ja saa Oltchimilta tuotantoprosessissa tarvittavaa raakavettä. Uzinele Sodice Govora ostaa myös CET Govoralta sähköä ja höyryä, ja höyryä toimitetaan myös Râmnicu Vâlcean kunnalle kaupungin lämmitykseen. Uzinele Sodice Govora ja Oltchim ovat CET Govoran toimittaman höyryn ja Salromin toimittaman suolan pakkokuluttajia. Toisaalta CET Govoran toiminta nojasi Oltchimin toimittamaan teollisuusveteen (105). |
| --- | --- |

c)

CET Govora toimittaa sähköä ja höyryä Oltchimille ja saa Oltchimilta tuotantoprosessissa tarvittavaa raakavettä. Uzinele Sodice Govora ostaa myös CET Govoralta sähköä ja höyryä, ja höyryä toimitetaan myös Râmnicu Vâlcean kunnalle kaupungin lämmitykseen. Uzinele Sodice Govora ja Oltchim ovat CET Govoran toimittaman höyryn ja Salromin toimittaman suolan pakkokuluttajia. Toisaalta CET Govoran toiminta nojasi Oltchimin toimittamaan teollisuusveteen (105).

105

| (247) | Salromin osalta Romania väittää, että yritys joutui tilanteeseen, jossa sen oli valittava, pitäisikö se liiketoimintansa käynnissä vai lopettaisiko se liiketoimintansa siksi, että Oltchimin sille toimittamia palveluita ei olisi enää saatavilla. Oltchimin katoaminen olisi tarkoittanut myös Salromin toisen asiakkaan, Uzinele Sodice Govoran, katoamista, millä taas olisi ollut negatiivisia seurauksia CET Govoralle. |
| --- | --- |

(247)

Salromin osalta Romania väittää, että yritys joutui tilanteeseen, jossa sen oli valittava, pitäisikö se liiketoimintansa käynnissä vai lopettaisiko se liiketoimintansa siksi, että Oltchimin sille toimittamia palveluita ei olisi enää saatavilla. Oltchimin katoaminen olisi tarkoittanut myös Salromin toisen asiakkaan, Uzinele Sodice Govoran, katoamista, millä taas olisi ollut negatiivisia seurauksia CET Govoralle.

| (248) | CET Govoran osalta Romania väittää, että tarjolla ei ollut mitään käytännön ratkaisua, jolla Oltchimin tekemät teollisuushöyryn ostot olisi voitu korvata. Jos CET Govora olisi lakannut toimittamasta höyryä mainituille kahdelle pakkokuluttajalle, ainoa vaihtoehto olisi ollut (kun otetaan huomioon, että höyry on sähköntuotannon sivutuote) höyryn täydellinen menettäminen vapauttamalla se ilmakehään. Näin ollen Romania katsoo, että taloudellisesta näkökulmasta vaihtoehto, jonka mikä tahansa CET Govoran tilanteessa ollut toimija olisi valinnut, olisi ollut höyryn muuntaminen velaksi sen sijaan, että höyry olisi vapautettu ilmakehään, jolloin sen arvo katoaa kokonaan. |
| --- | --- |

(248)

CET Govoran osalta Romania väittää, että tarjolla ei ollut mitään käytännön ratkaisua, jolla Oltchimin tekemät teollisuushöyryn ostot olisi voitu korvata. Jos CET Govora olisi lakannut toimittamasta höyryä mainituille kahdelle pakkokuluttajalle, ainoa vaihtoehto olisi ollut (kun otetaan huomioon, että höyry on sähköntuotannon sivutuote) höyryn täydellinen menettäminen vapauttamalla se ilmakehään. Näin ollen Romania katsoo, että taloudellisesta näkökulmasta vaihtoehto, jonka mikä tahansa CET Govoran tilanteessa ollut toimija olisi valinnut, olisi ollut höyryn muuntaminen velaksi sen sijaan, että höyry olisi vapautettu ilmakehään, jolloin sen arvo katoaa kokonaan.

| (249) | Teknologisen keskinäisriippuvuuden ohella Romania katsoi myös, että CET Govoran ja Salromin tekemät päätökset jatkaa toimituksia Oltchimille olivat perusteltuja ja markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisia, mikäli molemmat yritykset ovat hankkineet uudelle (eli syyskuun 2012 jälkeen syntyneelle) velalle vakuudet. |
| --- | --- |

(249)

Teknologisen keskinäisriippuvuuden ohella Romania katsoi myös, että CET Govoran ja Salromin tekemät päätökset jatkaa toimituksia Oltchimille olivat perusteltuja ja markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisia, mikäli molemmat yritykset ovat hankkineet uudelle (eli syyskuun 2012 jälkeen syntyneelle) velalle vakuudet.

| (250) | Edelleen Romania antaa ymmärtää, että CET Govoran ja Salromin päätökset toimittaa Oltchimin toiminnan uudelleen aloittamisessa tarvittavia raaka-aineita ovat samankaltaisia kuin päätökset, joita yksityiset yritykset, kuten Bulrom Gas Impex, SC Arelco Power, Ciech Chemical Group, Tricon, Alum, MFC Commodities ja Chemimplex, ovat tehneet. Tällainen päätös olisi perustunut siihen, että takaisin saatavissa oleva velkamäärä olisi todennäköisesti suurempi siinä tapauksessa, että toiminta aloitettaisiin uudelleen, liiketoiminnasta tulisi kannattavaa ja yrityksen myynti olisi saatu onnistumaan. |
| --- | --- |

(250)

Edelleen Romania antaa ymmärtää, että CET Govoran ja Salromin päätökset toimittaa Oltchimin toiminnan uudelleen aloittamisessa tarvittavia raaka-aineita ovat samankaltaisia kuin päätökset, joita yksityiset yritykset, kuten Bulrom Gas Impex, SC Arelco Power, Ciech Chemical Group, Tricon, Alum, MFC Commodities ja Chemimplex, ovat tehneet. Tällainen päätös olisi perustunut siihen, että takaisin saatavissa oleva velkamäärä olisi todennäköisesti suurempi siinä tapauksessa, että toiminta aloitettaisiin uudelleen, liiketoiminnasta tulisi kannattavaa ja yrityksen myynti olisi saatu onnistumaan.

| (251) | Lähtökohtaisesti komissio ei kiistä niiden väitteiden pätevyyttä, joita Romania on esittänyt keskinäisestä teknologisesta riippuvuussuhteesta, joka Salromilla ja CET Govoralla on ollut Oltchimin kanssa. |
| --- | --- |

(251)

Lähtökohtaisesti komissio ei kiistä niiden väitteiden pätevyyttä, joita Romania on esittänyt keskinäisestä teknologisesta riippuvuussuhteesta, joka Salromilla ja CET Govoralla on ollut Oltchimin kanssa.

| (252) | Komissio ei kuitenkaan voi hyväksyä Romanian kantaa, jonka mukaan CET Govoran toiminta olisi ollut markkinataloustoimijaperiaatteen mukaista. Tätä selostetaan tarkemmin jäljempänä. |
| --- | --- |

(252)

Komissio ei kuitenkaan voi hyväksyä Romanian kantaa, jonka mukaan CET Govoran toiminta olisi ollut markkinataloustoimijaperiaatteen mukaista. Tätä selostetaan tarkemmin jäljempänä.

| (253) | Kuten seuraavassa esitettävästä taulukosta 7 voidaan havaita, Salromin saatavat Oltchimilta kasvoivat 15 miljoonaa Romanian leuta (noin 3 miljoonaa euroa) lokakuun 2012 ja tammikuun 2013 välisenä aikana. Samaan aikaan, kuten voidaan niin ikään havaita seuraavassa esitettävästä taulukosta 8, CET Govoran saatavat Oltchimilta kasvoivat myös 52 miljoonaa Romanian leuta (noin 12 miljoonaa euroa), joista 27 miljoonaa Romanian leuta (noin 6 miljoonaa euroa) olivat sakkoja maksujen myöhästymisestä. |
| --- | --- |

(253)

Kuten seuraavassa esitettävästä taulukosta 7 voidaan havaita, Salromin saatavat Oltchimilta kasvoivat 15 miljoonaa Romanian leuta (noin 3 miljoonaa euroa) lokakuun 2012 ja tammikuun 2013 välisenä aikana. Samaan aikaan, kuten voidaan niin ikään havaita seuraavassa esitettävästä taulukosta 8, CET Govoran saatavat Oltchimilta kasvoivat myös 52 miljoonaa Romanian leuta (noin 12 miljoonaa euroa), joista 27 miljoonaa Romanian leuta (noin 6 miljoonaa euroa) olivat sakkoja maksujen myöhästymisestä.

| (254) | Viimeisimpien Romanian toimittamien tietojen mukaan syyskuun 2012 ja tammikuun 2013 välisenä aikana CET Govora toimitti Oltchimille kaasua ja sähköä kaiken kaikkiaan noin 50 miljoonan Romanian leun arvosta, kun taas Oltchimilta saadut maksut samana aikana olivat vain noin 8 miljoonaa Romanian leuta (106). Vaikka Romania yhtäältä toteaakin, että 27 miljoonan Romanian leun sakot vastaisivat suurempaa velkaa, joka olisi selvästikin kerääntynyt pidemmällä aikavälillä helmikuun 2008 ja joulukuun 2012 välisenä aikana, Romania ei toisaalta kuitenkaan esittänyt luotettavia lukuja tarkoista sakkomääristä, jotka vastaisivat arvioidulla syyskuun 2012 ja tammikuun 2013 välisellä ajanjaksolla kerääntynyttä velkaa (107).

  Taulukko 7


  Oltchimin Salromille olevien vastuiden kehitys









  Kuvaus | Kokonaisvelka | Josta: |
| --- | --- | --- | --- |
| Romanian leuina | Tuotetoimituksia | Sakkoja |
| I. | Velka 24.10.2012 |

(254)

Viimeisimpien Romanian toimittamien tietojen mukaan syyskuun 2012 ja tammikuun 2013 välisenä aikana CET Govora toimitti Oltchimille kaasua ja sähköä kaiken kaikkiaan noin 50 miljoonan Romanian leun arvosta, kun taas Oltchimilta saadut maksut samana aikana olivat vain noin 8 miljoonaa Romanian leuta (106). Vaikka Romania yhtäältä toteaakin, että 27 miljoonan Romanian leun sakot vastaisivat suurempaa velkaa, joka olisi selvästikin kerääntynyt pidemmällä aikavälillä helmikuun 2008 ja joulukuun 2012 välisenä aikana, Romania ei toisaalta kuitenkaan esittänyt luotettavia lukuja tarkoista sakkomääristä, jotka vastaisivat arvioidulla syyskuun 2012 ja tammikuun 2013 välisellä ajanjaksolla kerääntynyttä velkaa (107).

106

107

Taulukko 7

Taulukko 7

Oltchimin Salromille olevien vastuiden kehitys

Oltchimin Salromille olevien vastuiden kehitys

Kuvaus

Kokonaisvelka

Josta:

Romanian leuina

Tuotetoimituksia

Sakkoja

I.

Velka 24.10.2012

15 729 325,14

15 729 325,14

15 383 302,06

346 050,08

| II. | Velka 30.1.2013 |
| --- | --- |

II.

Velka 30.1.2013

30 860 560,64

17 262 141,93

13 598 418,71

| III. | Erotus (II-I) |
| --- | --- |

III.

Erotus (II-I)

15 131 235,55

1 878 839,87

13 252 368,63

Lähde: R/BDO-konsortion huomautukset menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, sivu 34.

Lähde:

Taulukko 8

Taulukko 8

Oltchimin CET Govoralle olevien vastuiden kehitys

Oltchimin CET Govoralle olevien vastuiden kehitys

| Kuvaus | Kokonaisvelka | Josta: |
| --- | --- | --- |
| Romanian leuina | Sähköä | Höyryä | Sakkoja |
| I. | Velka 24.10.2012 |

Kuvaus

Kokonaisvelka

Josta:

Romanian leuina

Sähköä

Höyryä

Sakkoja

I.

Velka 24.10.2012

84 543 999,44

84 543 999,44

1 181 003,76

83 362 995,68

| II. | Velka 30.1.2013 |
| --- | --- |

II.

Velka 30.1.2013

136 899 918,98

22 530 599,80

86 958 973,79

27 410 345,39

| III. | Kauden alussa ja lopussa laskettujen määrien erotus (II-I) |
| --- | --- |

III.

Kauden alussa ja lopussa laskettujen määrien erotus (II-I)

52 355 919,54

21 349 596,04

21 349 596,04

3 595 978,11

3 595 978,11

27 410 345,39

Lähde: R/BDO-konsortion huomautukset menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, sivu 33.

Lähde:

| (255) | Komissio joka tapauksessa katsoo keräämiensä tietojen perusteella, että Salromin ja CET Govoran suhtautuminen Oltchimiin oli olennaisesti erilainen. |
| --- | --- |

(255)

Komissio joka tapauksessa katsoo keräämiensä tietojen perusteella, että Salromin ja CET Govoran suhtautuminen Oltchimiin oli olennaisesti erilainen.

| (256) | Salromin osalta komissio toteaa, että yritys teki päätöksen toimitusten jatkamisesta Oltchimille (jotta Oltchim voisi aloittaa toimintansa uudelleen lokakuussa 2012) vasta varmistettuaan, että sen toimituksista maksettaisiin ennakkoon. Vastineeksi suolaliuostoimitusten aloittamisesta uudelleen sekä velanmaksun keskeytyksestä Salrom vaati itselleen kiinteistövakuuden, joka todellakin hyväksyttiin hallituksessa ja myöhemmin myös osakkeenomistajien ylimääräisessä yhtiökokouksessa 6 päivänä marraskuuta 2012. |
| --- | --- |

(256)

Salromin osalta komissio toteaa, että yritys teki päätöksen toimitusten jatkamisesta Oltchimille (jotta Oltchim voisi aloittaa toimintansa uudelleen lokakuussa 2012) vasta varmistettuaan, että sen toimituksista maksettaisiin ennakkoon. Vastineeksi suolaliuostoimitusten aloittamisesta uudelleen sekä velanmaksun keskeytyksestä Salrom vaati itselleen kiinteistövakuuden, joka todellakin hyväksyttiin hallituksessa ja myöhemmin myös osakkeenomistajien ylimääräisessä yhtiökokouksessa 6 päivänä marraskuuta 2012.

| (257) | CET Govoran osalta komissio toteaa, että – toisin kuin Salromin tapauksessa – yritys ei asettanut toimitusten uudelleen aloittamiselle vastaavaa ennakkomaksuehtoa eikä se myöskään edellyttänyt Salromin tavoin, että Oltchimin aiemmille veloille asetettaisiin kiinteistövakuus. |
| --- | --- |

(257)

CET Govoran osalta komissio toteaa, että – toisin kuin Salromin tapauksessa – yritys ei asettanut toimitusten uudelleen aloittamiselle vastaavaa ennakkomaksuehtoa eikä se myöskään edellyttänyt Salromin tavoin, että Oltchimin aiemmille veloille asetettaisiin kiinteistövakuus.

| (258) | Euroinsolin (eli CET Govoran pesänhoitajan) laatiman raportin mukaan CET Govoran johto hyväksyi kaupallisten suhteiden jatkamisen Oltchimin kaltaisten asiakkaiden kanssa ja tarjosi niille alennuksia tai mahdollisuuden maksaa toimituksista erissä: tämän seurauksena CET Govoran saatavat, joita oli ollut Oltchimin maksukyvyttömyysmenettelyn alkamishetkellä 136 miljoonaa Romanian leuta, kasvoivat kirjattujen saatavatietojen perusteella maksukyvyttömyysmenettelyn aikana 44 miljoonaa Romanian leuta (1 päivän tammikuuta 2013 ja 30 päivän kesäkuuta 2016 välisenä aikana). |
| --- | --- |

(258)

Euroinsolin (eli CET Govoran pesänhoitajan) laatiman raportin mukaan CET Govoran johto hyväksyi kaupallisten suhteiden jatkamisen Oltchimin kaltaisten asiakkaiden kanssa ja tarjosi niille alennuksia tai mahdollisuuden maksaa toimituksista erissä: tämän seurauksena CET Govoran saatavat, joita oli ollut Oltchimin maksukyvyttömyysmenettelyn alkamishetkellä 136 miljoonaa Romanian leuta, kasvoivat kirjattujen saatavatietojen perusteella maksukyvyttömyysmenettelyn aikana 44 miljoonaa Romanian leuta (1 päivän tammikuuta 2013 ja 30 päivän kesäkuuta 2016 välisenä aikana).

| (259) | CET Govoran pesänhoitajan raportista käy myös ilmi, että 1 päivän tammikuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2016 välisenä aikana yritys toimitti jatkuvasti sähköä ja teollisuushöyryä Oltchimille selvästi tuotantokustannuksia matalammilla hinnoilla (tästä aiheutui kyseisellä ajanjaksolla 103,3 miljoonan Romanian leun (23,9 miljoonan euron) tappio). Itse asiassa raportissa päätellään, että tällaiset toimitussopimukset Oltchimin kanssa ovat yksi pääsyistä CET Govoran omaan maksukyvyttömyyteen. Oltchimille myytyjen palveluiden alihinnoittelusta johtuva kokonaistappio oli 91 miljoonaa euroa, sillä Oltchim maksoi vain 60 prosenttia toimitusten omakustannushinnasta. |
| --- | --- |

(259)

CET Govoran pesänhoitajan raportista käy myös ilmi, että 1 päivän tammikuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2016 välisenä aikana yritys toimitti jatkuvasti sähköä ja teollisuushöyryä Oltchimille selvästi tuotantokustannuksia matalammilla hinnoilla (tästä aiheutui kyseisellä ajanjaksolla 103,3 miljoonan Romanian leun (23,9 miljoonan euron) tappio). Itse asiassa raportissa päätellään, että tällaiset toimitussopimukset Oltchimin kanssa ovat yksi pääsyistä CET Govoran omaan maksukyvyttömyyteen. Oltchimille myytyjen palveluiden alihinnoittelusta johtuva kokonaistappio oli 91 miljoonaa euroa, sillä Oltchim maksoi vain 60 prosenttia toimitusten omakustannushinnasta.

| (260) | Lisäksi se, että CET Govora jatkoi toimituksiaan Oltchimille yrittämättä neuvotella ja ryhtyä toimiin suojatakseen Oltchimilta olevia saataviaan (108), johtui Vâlcean lääninvaltuuston päätöksistä (109), jotka pohjautuivat yleisiin poliittisiin näkökohtiin, joita markkinataloustoimija ei olisi ottanut huomioon (110). CET Govora ajautui joka tapauksessa maksukyvyttömyyteen näiden lääninvaltuuston päätösten seurauksena, kuten CET Govoran pesänhoitaja on esittänyt. Tämä tukee päätelmää siitä, että tällaiset päätökset eivät ole markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisia. |
| --- | --- |

(260)

Lisäksi se, että CET Govora jatkoi toimituksiaan Oltchimille yrittämättä neuvotella ja ryhtyä toimiin suojatakseen Oltchimilta olevia saataviaan (108), johtui Vâlcean lääninvaltuuston päätöksistä (109), jotka pohjautuivat yleisiin poliittisiin näkökohtiin, joita markkinataloustoimija ei olisi ottanut huomioon (110). CET Govora ajautui joka tapauksessa maksukyvyttömyyteen näiden lääninvaltuuston päätösten seurauksena, kuten CET Govoran pesänhoitaja on esittänyt. Tämä tukee päätelmää siitä, että tällaiset päätökset eivät ole markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisia.

108

109

110

| (261) | Kuten johdanto-osan 133 kappaleessa todettiin, PCC siteerasi huomautuksissaan CET Govoran pesänhoitajaa, joka on todennut, että ”CET Govoran päätöksellä toimittaa sähköä ei ollut minkäänlaista taloudellista perustetta, vaan sen syyt olivat poliittiset, ja päätös onkin erinomainen esimerkki poliittisesta sekaantumisesta velallisen pesänhoitoon [...]”. Tämä sama pesänhoitaja totesi myös seuraavaa (111): ”Yli kymmenen vuoden ajan Oltchim repi elantonsa CET Govoran selkänahasta. Kirppu ei voi ruokkia norsua. On tarpeeksi, että se menetti tervehdyttämissuunnitelmassa 136 miljoonaa [Romanian leuta]. Tämä tarkoittaa noin 35:tä miljoonaa euroa, jotka me olisimme voineet käyttää koneiden, laitteistojen ja laitteiden uudistamiseen. Niiden käyttöikä on yli 30 vuotta, ja ne ovat jo ylittäneet optimaalisen suoritussyklinsä.” |
| --- | --- |

(261)

Kuten johdanto-osan 133 kappaleessa todettiin, PCC siteerasi huomautuksissaan CET Govoran pesänhoitajaa, joka on todennut, että ”CET Govoran päätöksellä toimittaa sähköä ei ollut minkäänlaista taloudellista perustetta, vaan sen syyt olivat poliittiset, ja päätös onkin erinomainen esimerkki poliittisesta sekaantumisesta velallisen pesänhoitoon [...]”. Tämä sama pesänhoitaja totesi myös seuraavaa (111): ”Yli kymmenen vuoden ajan Oltchim repi elantonsa CET Govoran selkänahasta. Kirppu ei voi ruokkia norsua. On tarpeeksi, että se menetti tervehdyttämissuunnitelmassa 136 miljoonaa [Romanian leuta]. Tämä tarkoittaa noin 35:tä miljoonaa euroa, jotka me olisimme voineet käyttää koneiden, laitteistojen ja laitteiden uudistamiseen. Niiden käyttöikä on yli 30 vuotta, ja ne ovat jo ylittäneet optimaalisen suoritussyklinsä.”

111

| (262) | Lisäksi CET Govoran pesänhoitaja korosti myös seuraavaa: ”CET Govora tuki aina Oltchim SA:n tuotantoprosessia tarjoamalla palveluitaan (prosessihöyryn ja sähkön toimituksia) selvästi niiden tuotantokustannuksia matalammalla hinnalla [- -] CET Govora oli ainoa yritys, joka jatkoi sähkön ja prosessihöyryn toimittamista Oltchimille, ja näin tehdessään se altisti itsensä Oltchimin maksukyvyttömyydestä johtuvalle riskille mutta myös sitä suuremmalle riskille eli mahdollisuudelle ajautua itse maksukyvyttömyyteen [- -] [CET Govoran] johto ei ole toteuttanut mitään määrätietoisia toimia saatavien perimiseksi takaisin taikka ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä, kuten [- -] varoittanut maksukyvyttömiä velallisia siitä, että höyryn ja sähkön toimituksia saatetaan alkaa säännöstellä tai ne voidaan jopa keskeyttää kokonaan, [- -] tai mitään poikkeustoimia, jotka ovat asianmukaisia aina silloin, kun on merkkejä siitä, että tällaiset saatavat ollaan vaarassa menettää: tällaisia toimia olisivat toimitusehtojen ja -hintojen neuvotteleminen uudelleen ja maksamattomien velkojen maksamisen asettaminen ehdoksi tällaisten toimitusten suorittamiselle. Lisäksi havaitsimme myös sellaisen tilanteen, jossa Alpha Bankin 2,5 miljoonan Romanian leun saatava Oltchimilta luovutettiin nimellisarvolla, vaikka tervehdyttämissuunnitelmassa siitä määrättiin maksettavaksi vain 70 prosenttia. [- -] Näin ollen Oltchimin maksukyvyttömyys on yhtenä syynä CET Govoran maksukyvyttömyyteen [- -] Koska mahdollisuudet siihen, että Oltchim saataisiin yksityistettyä tervehdyttämissuunnitelmassa asetetulla 306 miljoonan euron myyntihinnalla, ovat pienet, elleivät täysin olemattomat, myös se 30 prosenttia saatavasta, jonka CET Govora kirjasi Oltchimin likvidaatiotaseeseen, oli tappiota yritykselle.” Lisäksi, kuten Romanian lehdistön tuolloisesta uutisoinnista käy selvästi ilmi (112), erinäiset lausunnot viittasivat siihen, että Oltchimin toimitusten uudelleen aloittamisen todellisena vaikuttimena oli välttää noin 2 300 työntekijän irtisanominen, sillä sen uskottiin olevan alueelle sosiaalinen katastrofi. Mitkään näistä seikoista eivät ole markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisia perusteita normaaleissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(262)

Lisäksi CET Govoran pesänhoitaja korosti myös seuraavaa: ”CET Govora tuki aina Oltchim SA:n tuotantoprosessia tarjoamalla palveluitaan (prosessihöyryn ja sähkön toimituksia) selvästi niiden tuotantokustannuksia matalammalla hinnalla [- -] CET Govora oli ainoa yritys, joka jatkoi sähkön ja prosessihöyryn toimittamista Oltchimille, ja näin tehdessään se altisti itsensä Oltchimin maksukyvyttömyydestä johtuvalle riskille mutta myös sitä suuremmalle riskille eli mahdollisuudelle ajautua itse maksukyvyttömyyteen [- -] [CET Govoran] johto ei ole toteuttanut mitään määrätietoisia toimia saatavien perimiseksi takaisin taikka ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä, kuten [- -] varoittanut maksukyvyttömiä velallisia siitä, että höyryn ja sähkön toimituksia saatetaan alkaa säännöstellä tai ne voidaan jopa keskeyttää kokonaan, [- -] tai mitään poikkeustoimia, jotka ovat asianmukaisia aina silloin, kun on merkkejä siitä, että tällaiset saatavat ollaan vaarassa menettää: tällaisia toimia olisivat toimitusehtojen ja -hintojen neuvotteleminen uudelleen ja maksamattomien velkojen maksamisen asettaminen ehdoksi tällaisten toimitusten suorittamiselle. Lisäksi havaitsimme myös sellaisen tilanteen, jossa Alpha Bankin 2,5 miljoonan Romanian leun saatava Oltchimilta luovutettiin nimellisarvolla, vaikka tervehdyttämissuunnitelmassa siitä määrättiin maksettavaksi vain 70 prosenttia. [- -] Näin ollen Oltchimin maksukyvyttömyys on yhtenä syynä CET Govoran maksukyvyttömyyteen [- -] Koska mahdollisuudet siihen, että Oltchim saataisiin yksityistettyä tervehdyttämissuunnitelmassa asetetulla 306 miljoonan euron myyntihinnalla, ovat pienet, elleivät täysin olemattomat, myös se 30 prosenttia saatavasta, jonka CET Govora kirjasi Oltchimin likvidaatiotaseeseen, oli tappiota yritykselle.” Lisäksi, kuten Romanian lehdistön tuolloisesta uutisoinnista käy selvästi ilmi (112), erinäiset lausunnot viittasivat siihen, että Oltchimin toimitusten uudelleen aloittamisen todellisena vaikuttimena oli välttää noin 2 300 työntekijän irtisanominen, sillä sen uskottiin olevan alueelle sosiaalinen katastrofi. Mitkään näistä seikoista eivät ole markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisia perusteita normaaleissa markkinaolosuhteissa.

112

| (263) | Näin ollen komissio katsoo, että toimenpide 2 antaa Oltchimille valikoivaa etua CET Govoran osalta mutta ei Salromin osalta. Takaisin perittävää etua, jonka CET Govora myönsi Oltchimille suojaamalla saatavansa riittämättömästi (eli olemalla edellyttämättä aiempien saatavien takaisinmaksua tai pyytämättä Salromin tavoin kiinteistövakuuksia aiempien velkojen vakuuksiksi ja vaatimatta ennakkomaksuja uudelleen aloitettavista toimituksista), kuvataan niiden sakkojen määrällä, jotka ilmentävät sitä aika-arvoa, joka syntyy siitä, että CET Govora jätti velkansa Oltchimilta perimättä silloin, kun se päätti jatkaa toimituksiaan Oltchimille syyskuun 2012 ja tammikuun 2013 välisenä aikana. Kuten edellä johdanto-osan 253 ja 254 kappaleessa on jo selostettu, näiden sakkojen määrä on R/BDO-konsortion toimittamien tietojen mukaan noin 27 miljoonaa Romanian leuta (noin 6 miljoonaa euroa). Romanian myöhemmin toimittamien lukujen perusteella ei kuitenkaan voida päätellä arvioitavaa ajanjaksoa vastaavaa tarkkaa määrää. |
| --- | --- |

(263)

Näin ollen komissio katsoo, että toimenpide 2 antaa Oltchimille valikoivaa etua CET Govoran osalta mutta ei Salromin osalta. Takaisin perittävää etua, jonka CET Govora myönsi Oltchimille suojaamalla saatavansa riittämättömästi (eli olemalla edellyttämättä aiempien saatavien takaisinmaksua tai pyytämättä Salromin tavoin kiinteistövakuuksia aiempien velkojen vakuuksiksi ja vaatimatta ennakkomaksuja uudelleen aloitettavista toimituksista), kuvataan niiden sakkojen määrällä, jotka ilmentävät sitä aika-arvoa, joka syntyy siitä, että CET Govora jätti velkansa Oltchimilta perimättä silloin, kun se päätti jatkaa toimituksiaan Oltchimille syyskuun 2012 ja tammikuun 2013 välisenä aikana. Kuten edellä johdanto-osan 253 ja 254 kappaleessa on jo selostettu, näiden sakkojen määrä on R/BDO-konsortion toimittamien tietojen mukaan noin 27 miljoonaa Romanian leuta (noin 6 miljoonaa euroa). Romanian myöhemmin toimittamien lukujen perusteella ei kuitenkaan voida päätellä arvioitavaa ajanjaksoa vastaavaa tarkkaa määrää.

Takaisin perittävää etua, jonka CET Govora myönsi Oltchimille

määrällä

6.1.2.3   Toimenpide 3: AAAS ja valtion omistamat yritykset (erityisesti Electrica, Salrom, CET Govora, kansallinen vesihallinto) – velan mitätöinti vuonna 2015 tervehdyttämissuunnitelman mukaisesti

Toimenpide 3: AAAS ja valtion omistamat yritykset (erityisesti Electrica, Salrom, CET Govora, kansallinen vesihallinto) – velan mitätöinti vuonna 2015 tervehdyttämissuunnitelman mukaisesti

A)   AAASin ja valtion omistamien yritysten tekemä vertailu tervehdyttämissuunnitelman ja selvitystilaskenaarion välillä oli virheellinen ja perustui virheellisiin huomioihin, joita markkinataloustoimija ei olisi tehnyt

AAASin ja valtion omistamien yritysten tekemä vertailu tervehdyttämissuunnitelman ja selvitystilaskenaarion välillä oli virheellinen ja perustui virheellisiin huomioihin, joita markkinataloustoimija ei olisi tehnyt

| (264) | Kuten johdanto-osan 51–73 kappaleessa on selostettu, tuomioistuimen nimittämien pesänhoitajien laatimassa suunnitelmassa, jota käsiteltiin 9 päivänä maaliskuuta 2015 ja jonka Oltchimin velkojat hyväksyivät, Oltchimin velkojat luopuivat velkasaatavistaan kokonaan tai huomattavalta osin, sillä Oltchim SPV:n odotettu myyntihinta ei riittänyt kattamaan Oltchim SA:n koko velkaa. |
| --- | --- |

(264)

Kuten johdanto-osan 51–73 kappaleessa on selostettu, tuomioistuimen nimittämien pesänhoitajien laatimassa suunnitelmassa, jota käsiteltiin 9 päivänä maaliskuuta 2015 ja jonka Oltchimin velkojat hyväksyivät, Oltchimin velkojat luopuivat velkasaatavistaan kokonaan tai huomattavalta osin, sillä Oltchim SPV:n odotettu myyntihinta ei riittänyt kattamaan Oltchim SA:n koko velkaa.

| (265) | AAAS ei ensinnäkään toiminut markkinataloustoimijana siksi, että se kannatti Oltchimin myymistä tosiasiallisesti (113)
  kokonaisuudessaan ja vertasi tätä skenaariota ainoastaan Oltchimin täydelliseen likvidointiin. Romanian lainsäädännön (114) mukaan AAASilla oli käytettävissään oikeudellisia keinoja, joiden turvin se olisi voinut ehdottaa omaa tervehdyttämissuunnitelmaa, koska AAASilla oli hallussaan (yksin ja yhdessä muiden valtion omistamien yritysten kanssa) yli 20 prosenttia Oltchimin saatavista; markkinataloustoimija olisi ehdottanut omaa suunnitelmaa maksimoidakseen saataviensa takaisin maksettavan määrän. Tässä tilanteessa markkinataloustoimija olisi arvioinut vaihtoehtoisen suunnitelman, jossa myyntiprosessi olisi toteutettu toiminnallisissa erissä, ja noudattanut sitä. Tällaisella kolmannella vaihtoehdolla oli hyväksyttyä tervehdyttämissuunnitelmaa paremmat onnistumisen mahdollisuudet, erityisesti kun otetaan huomioon, että Oltchimia oli yritetty jo kuudesti yksityistää siinä kuitenkaan onnistumatta vuosina 2001, 2003, 2006, 2007, 2008 ja 2012 tavalla, joka oli samankaltainen kuin tervehdyttämissuunnitelmassa kuvattu yritys myydä Oltchim SPV yhtenä kokonaisuutena: ehdotetussa tervehdyttämissuunnitelmassa omaisuus, työntekijät ja sopimukset siirrettiin erillisyhtiöön, joten yksityistämissuunnitelma oli luonteeltaan samankaltainen kuin aikaisemmat yritykset. |
| --- | --- |

(265)

AAAS ei ensinnäkään toiminut markkinataloustoimijana siksi, että se kannatti Oltchimin myymistä tosiasiallisesti (113)
  kokonaisuudessaan ja vertasi tätä skenaariota ainoastaan Oltchimin täydelliseen likvidointiin. Romanian lainsäädännön (114) mukaan AAASilla oli käytettävissään oikeudellisia keinoja, joiden turvin se olisi voinut ehdottaa omaa tervehdyttämissuunnitelmaa, koska AAASilla oli hallussaan (yksin ja yhdessä muiden valtion omistamien yritysten kanssa) yli 20 prosenttia Oltchimin saatavista; markkinataloustoimija olisi ehdottanut omaa suunnitelmaa maksimoidakseen saataviensa takaisin maksettavan määrän. Tässä tilanteessa markkinataloustoimija olisi arvioinut vaihtoehtoisen suunnitelman, jossa myyntiprosessi olisi toteutettu toiminnallisissa erissä, ja noudattanut sitä. Tällaisella kolmannella vaihtoehdolla oli hyväksyttyä tervehdyttämissuunnitelmaa paremmat onnistumisen mahdollisuudet, erityisesti kun otetaan huomioon, että Oltchimia oli yritetty jo kuudesti yksityistää siinä kuitenkaan onnistumatta vuosina 2001, 2003, 2006, 2007, 2008 ja 2012 tavalla, joka oli samankaltainen kuin tervehdyttämissuunnitelmassa kuvattu yritys myydä Oltchim SPV yhtenä kokonaisuutena: ehdotetussa tervehdyttämissuunnitelmassa omaisuus, työntekijät ja sopimukset siirrettiin erillisyhtiöön, joten yksityistämissuunnitelma oli luonteeltaan samankaltainen kuin aikaisemmat yritykset.

AAAS ei ensinnäkään toiminut markkinataloustoimijana siksi, että se kannatti Oltchimin myymistä tosiasiallisesti

113

kokonaisuudessaan ja vertasi tätä skenaariota ainoastaan Oltchimin täydelliseen likvidointiin.

114

| (266) | Tällainen vaihtoehto olisi lisännyt niiden saatavien määrää, jotka velkojat voisivat odottaa saavansa takaisin, sillä se mahdollisti useita tarjousyhdistelmiä – yhden yksittäisen ostajan vaihtoehto ei olisi poissuljettu, mutta samalla tässä prosessissa olisi mahdollista myydä osa Oltchimista pala palalta sen mukaan, millaista kiinnostusta tarjoajilla on menettelyn alkuvaiheessa myytäväksi tarjottavia eriä kohtaan. Näin ollen se hinta, joka voitiin odottaa saatavan erissä toteutettavasta avoimesta ja läpinäkyvästä myyntiprosessista, olisi pakostakin ollut suurempi kuin yhtäältä ne hyvin epävarmat tulot, jotka olisi saatu tervehdyttämissuunnitelmassa kuvatusta yksityistämisestä yhtenä kokonaisuutena, ja toisaalta tulot, jotka olisi saatu selvitystilamenettelystä. |
| --- | --- |

(266)

Tällainen vaihtoehto olisi lisännyt niiden saatavien määrää, jotka velkojat voisivat odottaa saavansa takaisin, sillä se mahdollisti useita tarjousyhdistelmiä – yhden yksittäisen ostajan vaihtoehto ei olisi poissuljettu, mutta samalla tässä prosessissa olisi mahdollista myydä osa Oltchimista pala palalta sen mukaan, millaista kiinnostusta tarjoajilla on menettelyn alkuvaiheessa myytäväksi tarjottavia eriä kohtaan. Näin ollen se hinta, joka voitiin odottaa saatavan erissä toteutettavasta avoimesta ja läpinäkyvästä myyntiprosessista, olisi pakostakin ollut suurempi kuin yhtäältä ne hyvin epävarmat tulot, jotka olisi saatu tervehdyttämissuunnitelmassa kuvatusta yksityistämisestä yhtenä kokonaisuutena, ja toisaalta tulot, jotka olisi saatu selvitystilamenettelystä.

| (267) | Toiseksi, vaikka tarkastelussa keskityttäisiin virheellisesti rajattuun selvitystilaskenaarion ja ehdotetun tervehdyttämissuunnitelman väliseen vertailuun, jonka R/BDO oli laatinut ja johon julkiset velkojat perustivat päätöksensä (ottamatta huomioon erissä toteutettavan avoimen ja läpinäkyvän myyntiprosessin vaihtoehtoa), tämä vertailu oli virheellinen myös muista syistä:






  a) | Tervehdyttämissuunnitelman hyväksyneet velkojat olivat yliarvioineet tervehdyttämissuunnitelmasta saatavia tuloja, ja selvitystilamenettelyn lopputulos olisi niin ikään ollut merkittävästi tervehdyttämissuunnitelman odotettua lopputulosta varmempi, ja |
| --- | --- | --- |

(267)

Toiseksi, vaikka tarkastelussa keskityttäisiin virheellisesti rajattuun selvitystilaskenaarion ja ehdotetun tervehdyttämissuunnitelman väliseen vertailuun, jonka R/BDO oli laatinut ja johon julkiset velkojat perustivat päätöksensä (ottamatta huomioon erissä toteutettavan avoimen ja läpinäkyvän myyntiprosessin vaihtoehtoa), tämä vertailu oli virheellinen myös muista syistä:

a)

Tervehdyttämissuunnitelman hyväksyneet velkojat olivat yliarvioineet tervehdyttämissuunnitelmasta saatavia tuloja, ja selvitystilamenettelyn lopputulos olisi niin ikään ollut merkittävästi tervehdyttämissuunnitelman odotettua lopputulosta varmempi, ja

| b) | selvitystilasta saatavat tulot oli sitä vastoin arvioitu väärin. |
| --- | --- |

b)

selvitystilasta saatavat tulot oli sitä vastoin arvioitu väärin.

| (268) | Tervehdyttämissuunnitelman hyväksyneet velkojat olivat liioitelleet tervehdyttämissuunnitelman perusteita seuraavista syistä:






  a) | Suunnitelman mukainen onnistunut myynti oli epätodennäköinen, kun otetaan huomioon, että Oltchimin yksityistämisyritykset olivat epäonnistuneet jo monesti aiemmin. Hetkellä, jona suunnitelmaa ehdotettiin ja se hyväksyttiin, tiedossa ei ollut yhtäkään sijoittajaa eikä saatavasta hinnasta ollut olemassa luotettavaa tietoa huolimatta siitä, että tarjousten esittämiselle asetettua määräaikaa oli pidennetty useita kertoja 31 päivästä tammikuuta12 päivään joulukuuta 2014. |
| --- | --- | --- |

(268)

Tervehdyttämissuunnitelman hyväksyneet velkojat olivat liioitelleet tervehdyttämissuunnitelman perusteita seuraavista syistä:

a)

Suunnitelman mukainen onnistunut myynti oli epätodennäköinen, kun otetaan huomioon, että Oltchimin yksityistämisyritykset olivat epäonnistuneet jo monesti aiemmin. Hetkellä, jona suunnitelmaa ehdotettiin ja se hyväksyttiin, tiedossa ei ollut yhtäkään sijoittajaa eikä saatavasta hinnasta ollut olemassa luotettavaa tietoa huolimatta siitä, että tarjousten esittämiselle asetettua määräaikaa oli pidennetty useita kertoja 31 päivästä tammikuuta12 päivään joulukuuta 2014.

| b) | Romania kiistää PCC:n näkemyksen siitä, että Oltchimin taloudellinen tilanne ”alittaisi hyväksyttävät standardit [- -] tuottaa yhä tappioita”, ja korostaa, että Oltchim on sijoittunut Kaakkois-Euroopan sadan kannattavimman yrityksen luokituksessa sijalle 63 (johdanto-osan 156 kappale). Yhtäältä tällainen tulos on jälkikäteen tehty havainto, jota ei ollut käytettävissä äänestyshetkellä, eikä sen pohjalta voida näin ollen tehdä päätelmiä tämän toimenpiteen arvioinnissa (115), ja toisaalta tällainen tulos oli täysin poikkeuksellinen yksittäistilanne, joka oli seurausta velan huomattavista kuoletuksista, kuten tässä samassa raportissa selostetaan: ”analyysissamme yritysten tuloksiin liittyvistä trendeistä otamme esimerkiksi Oltchimin, joka nousi kannattavuutta ja tulojen kasvua mittaavien luokitusten huipulle kiistanalaisen puolen miljardin euron valtion velan kuoletuksen ansiosta – Euroopan komissio on parhaillaan analysoimassa velan kuoletusta mahdollisena laittomana valtiontukena. Toimenpide, jonka tarkoituksena oli tehdä laitoksesta houkutteleva yksityisten sijoittajien silmissä, muutti yrityksen velat tuloiksi ja auttoi yritystä kirjaamaan 507 miljoonan euron voiton vuonna 2015, 73 prosentin tuottoasteen ja 697 miljoonan euron tulot, jotka ovat melkein viisinkertaiset aiempaan verrattuna.” |
| --- | --- |

b)

Romania kiistää PCC:n näkemyksen siitä, että Oltchimin taloudellinen tilanne ”alittaisi hyväksyttävät standardit [- -] tuottaa yhä tappioita”, ja korostaa, että Oltchim on sijoittunut Kaakkois-Euroopan sadan kannattavimman yrityksen luokituksessa sijalle 63 (johdanto-osan 156 kappale). Yhtäältä tällainen tulos on jälkikäteen tehty havainto, jota ei ollut käytettävissä äänestyshetkellä, eikä sen pohjalta voida näin ollen tehdä päätelmiä tämän toimenpiteen arvioinnissa (115), ja toisaalta tällainen tulos oli täysin poikkeuksellinen yksittäistilanne, joka oli seurausta velan huomattavista kuoletuksista, kuten tässä samassa raportissa selostetaan: ”analyysissamme yritysten tuloksiin liittyvistä trendeistä otamme esimerkiksi Oltchimin, joka nousi kannattavuutta ja tulojen kasvua mittaavien luokitusten huipulle kiistanalaisen puolen miljardin euron valtion velan kuoletuksen ansiosta – Euroopan komissio on parhaillaan analysoimassa velan kuoletusta mahdollisena laittomana valtiontukena. Toimenpide, jonka tarkoituksena oli tehdä laitoksesta houkutteleva yksityisten sijoittajien silmissä, muutti yrityksen velat tuloiksi ja auttoi yritystä kirjaamaan 507 miljoonan euron voiton vuonna 2015, 73 prosentin tuottoasteen ja 697 miljoonan euron tulot, jotka ovat melkein viisinkertaiset aiempaan verrattuna.”

115

| c) | Myös anonyymin osapuolen tekemät huomautukset (ks. 3.2.3 jakso) tukevat päätelmää siitä, että mahdolliset sijoittajat eivät olleet kiinnostuneita Oltchimin kaltaisesta yrityksestä, jolla oli mittavia toimintaongelmia, joiden tähden sen kannattavuus oli aivan liian alhainen, jotta sen liiketoiminta olisi voinut olla pitkällä aikavälillä kestävää. |
| --- | --- |

c)

Myös anonyymin osapuolen tekemät huomautukset (ks. 3.2.3 jakso) tukevat päätelmää siitä, että mahdolliset sijoittajat eivät olleet kiinnostuneita Oltchimin kaltaisesta yrityksestä, jolla oli mittavia toimintaongelmia, joiden tähden sen kannattavuus oli aivan liian alhainen, jotta sen liiketoiminta olisi voinut olla pitkällä aikavälillä kestävää.

| d) | Valtion velkojien olisi sitä paitsi pitänyt ottaa huomioon seuraavat seikat: i) uudelleenjärjestelyvaihe kestäisi huomattavan kauan (lähes kuusi vuotta maksukyvyttömyyden alkamisesta), mikä johtaisi mitä todennäköisimmin Oltchimin hinnan laskemiseen, ja ii) Oltchimin kyseisenä aikana ottamat uudet velat saisivat etuoikeusaseman maksukyvyttömyysmenettelyn alkamista edeltäneisiin velkoihin nähden, mikä pienensi huomattavasti suunnitelmassa takaisin maksettavien saatavien odotettavissa olevaa määrää: selvitystilamenettelyssä riski siitä, että lyhytaikaisen velan määrä poikkeaisi arvioidusta, oli paljon pienempi, sillä selvitystilamenettelyn kesto oli lyhyempi. Kun otetaan huomioon Oltchimin heikko taloudellinen tulos, tämä riski oli todellinen siitä huolimatta, että Romania toteaa Oltchimin saaneen käyttökatteensa (EBITDA) positiiviseksi (ks. johdanto-osan 165 kappale). |
| --- | --- |

d)

Valtion velkojien olisi sitä paitsi pitänyt ottaa huomioon seuraavat seikat: i) uudelleenjärjestelyvaihe kestäisi huomattavan kauan (lähes kuusi vuotta maksukyvyttömyyden alkamisesta), mikä johtaisi mitä todennäköisimmin Oltchimin hinnan laskemiseen, ja ii) Oltchimin kyseisenä aikana ottamat uudet velat saisivat etuoikeusaseman maksukyvyttömyysmenettelyn alkamista edeltäneisiin velkoihin nähden, mikä pienensi huomattavasti suunnitelmassa takaisin maksettavien saatavien odotettavissa olevaa määrää: selvitystilamenettelyssä riski siitä, että lyhytaikaisen velan määrä poikkeaisi arvioidusta, oli paljon pienempi, sillä selvitystilamenettelyn kesto oli lyhyempi. Kun otetaan huomioon Oltchimin heikko taloudellinen tulos, tämä riski oli todellinen siitä huolimatta, että Romania toteaa Oltchimin saaneen käyttökatteensa (EBITDA) positiiviseksi (ks. johdanto-osan 165 kappale).

| e) | R/BDO selvensi, että Winterhillin vuoden 2013 raportissa esiintynyt 306 miljoonan euron hinta Oltchim SPV:n osakkeille oli virheellinen mutta hinnaksi oli korjattu 294 miljoonaa euroa ennen 4 päivänä joulukuuta 2014 järjestettyä velkojainkokousta. Tämä arvio on kuitenkin paljon korkeampi kuin vuoden 2011 Raiffeisenin selvityksessä esitetty oman pääoman arvo (jonka vaihteluväli oli 28–97 miljoonaa euroa), vaikka Oltchim oli tällä välin keskeyttänyt tuotantonsa – Oltchimin vähemmistöosakas PCC, joka myös toimii kemianteollisuudessa, puolsi viimeksi mainittua arviota. |
| --- | --- |

e)

R/BDO selvensi, että Winterhillin vuoden 2013 raportissa esiintynyt 306 miljoonan euron hinta Oltchim SPV:n osakkeille oli virheellinen mutta hinnaksi oli korjattu 294 miljoonaa euroa ennen 4 päivänä joulukuuta 2014 järjestettyä velkojainkokousta. Tämä arvio on kuitenkin paljon korkeampi kuin vuoden 2011 Raiffeisenin selvityksessä esitetty oman pääoman arvo (jonka vaihteluväli oli 28–97 miljoonaa euroa), vaikka Oltchim oli tällä välin keskeyttänyt tuotantonsa – Oltchimin vähemmistöosakas PCC, joka myös toimii kemianteollisuudessa, puolsi viimeksi mainittua arviota.

| f) | Kuten johdanto-osan 141 kappaleessa on selostettu, Oltchimin vähemmistöosakas PCC tilasi raportin Oltchimin taloudellisesta tilanteesta [...]n kautta. Tämä raportti elokuulta 2016 perustuu riippumattoman sertifioidun arvioijan selvitykseen, jossa Oltchimin aineellisten hyödykkeiden arvoa arvioitiin analysoimalla R/BDO-konsortion laatiman tervehdyttämissuunnitelmaa koskevan raportin skenaarioita A ja B. Tässä selvityksessä Oltchimin omaisuuden arvo tervehdyttämissuunnitelmassa määritetään diskontatun kassavirran menetelmällä. Romania kiisti tämän lähestymistavan väittämällä johdanto-osan 157 kappaleessa, että diskontatun kassavirran menetelmää voidaan käyttää vain yritysten arvon määrittämiseen; Romania esitti väitteensä tueksi viitteitä Harvardin ja Sternin yliopistojen materiaaleihin. Vaikka näissä materiaaleissa annetaan todellakin ymmärtää, että diskontatun kassavirran menetelmä on hyödyllinen väline yrityksen arvon määrittämiseen, niissä ei kuitenkaan todeta, ettei myös omaisuuden käypää arvoa voitaisi arvioida diskontatun kassavirran menetelmällä. Sternin yliopiston viitemateriaaleissa, joihin Romania viittaa, todella myös todetaan, että diskontatun kassavirran menetelmä on yksi niistä menetelmistä, jotka soveltuvat omaisuuden käyvän arvon arviointiin (116). Näin ollen tässä selvityksessä, jossa on käytetty äänestyksen päättymishetkellä käytettävissä olleita tietoja, käytetään hyväksyttävää menetelmää, joka osoittaa, että kun otetaan huomioon ne edellä mainitut virheet, joita R/BDO-konsortion 306 miljoonan euron arvioon sisältyy, varovaisesti ja järkevästi toimiva markkinataloustoimija olisi kenties voinut vaihtoehtoisesti arvioida, että mikäli tervehdyttämissuunnitelma toteutuisi, Oltchimin aineellisen käyttöomaisuuden arvo olisi 14–128 miljoonaa euroa. Tämä omaisuus oli [raportin ...] mukaan noin 85 prosenttia Oltchimin koko omaisuudesta; markkinataloustoimija olisi näin ollen päätellyt (otettuaan ensin huomioon, että ostaja olisi etukäteen vähentänyt ostohinnasta erillisyhtiöön liittyvät vastuut, kuten Oltchim SPV:n työntekijöihin liittyvät vastuut), että velkojien saatavissa olevat tulot, jotka vastasivat sitä hintaa, jonka mahdollinen ostaja kykenisi maksamaan Oltchim SPV:stä ja josta olisi vähennetty menettelyyn liittyvät kustannukset, olisivat keskimäärin olleet pienemmät kuin Winterhillin arvioimassa selvitystilamenettelyn kaikkein huonoimmassa lopputuloksessa eli ex situ -myynnissä, jonka arvo olisi ollut 141 miljoonaa euroa. Kun otetaan huomioon se seikka, että ympäristövastuiden taloudellinen arvo oli sama molemmissa skenaarioissa (ks. johdanto-osan 269 kappale) ja että Oltchim SA:n lyhytaikaiset velat olisivat tervehdyttämissuunnitelmassa todennäköisesti suuremmat kuin selvitystilamenettelyssä, koska suunnitelman toteuttaminen kestäisi kauemmin (117), markkinaehtoisesti toimiva velkoja olisi päätellyt, että se saisi saataviaan eniten takaisin selvitystilaskenaariossa. |
| --- | --- |

f)

Kuten johdanto-osan 141 kappaleessa on selostettu, Oltchimin vähemmistöosakas PCC tilasi raportin Oltchimin taloudellisesta tilanteesta [...]n kautta. Tämä raportti elokuulta 2016 perustuu riippumattoman sertifioidun arvioijan selvitykseen, jossa Oltchimin aineellisten hyödykkeiden arvoa arvioitiin analysoimalla R/BDO-konsortion laatiman tervehdyttämissuunnitelmaa koskevan raportin skenaarioita A ja B. Tässä selvityksessä Oltchimin omaisuuden arvo tervehdyttämissuunnitelmassa määritetään diskontatun kassavirran menetelmällä. Romania kiisti tämän lähestymistavan väittämällä johdanto-osan 157 kappaleessa, että diskontatun kassavirran menetelmää voidaan käyttää vain yritysten arvon määrittämiseen; Romania esitti väitteensä tueksi viitteitä Harvardin ja Sternin yliopistojen materiaaleihin. Vaikka näissä materiaaleissa annetaan todellakin ymmärtää, että diskontatun kassavirran menetelmä on hyödyllinen väline yrityksen arvon määrittämiseen, niissä ei kuitenkaan todeta, ettei myös omaisuuden käypää arvoa voitaisi arvioida diskontatun kassavirran menetelmällä. Sternin yliopiston viitemateriaaleissa, joihin Romania viittaa, todella myös todetaan, että diskontatun kassavirran menetelmä on yksi niistä menetelmistä, jotka soveltuvat omaisuuden käyvän arvon arviointiin (116). Näin ollen tässä selvityksessä, jossa on käytetty äänestyksen päättymishetkellä käytettävissä olleita tietoja, käytetään hyväksyttävää menetelmää, joka osoittaa, että kun otetaan huomioon ne edellä mainitut virheet, joita R/BDO-konsortion 306 miljoonan euron arvioon sisältyy, varovaisesti ja järkevästi toimiva markkinataloustoimija olisi kenties voinut vaihtoehtoisesti arvioida, että mikäli tervehdyttämissuunnitelma toteutuisi, Oltchimin aineellisen käyttöomaisuuden arvo olisi 14–128 miljoonaa euroa. Tämä omaisuus oli [raportin ...] mukaan noin 85 prosenttia Oltchimin koko omaisuudesta; markkinataloustoimija olisi näin ollen päätellyt (otettuaan ensin huomioon, että ostaja olisi etukäteen vähentänyt ostohinnasta erillisyhtiöön liittyvät vastuut, kuten Oltchim SPV:n työntekijöihin liittyvät vastuut), että velkojien saatavissa olevat tulot, jotka vastasivat sitä hintaa, jonka mahdollinen ostaja kykenisi maksamaan Oltchim SPV:stä ja josta olisi vähennetty menettelyyn liittyvät kustannukset, olisivat keskimäärin olleet pienemmät kuin Winterhillin arvioimassa selvitystilamenettelyn kaikkein huonoimmassa lopputuloksessa eli ex situ -myynnissä, jonka arvo olisi ollut 141 miljoonaa euroa. Kun otetaan huomioon se seikka, että ympäristövastuiden taloudellinen arvo oli sama molemmissa skenaarioissa (ks. johdanto-osan 269 kappale) ja että Oltchim SA:n lyhytaikaiset velat olisivat tervehdyttämissuunnitelmassa todennäköisesti suuremmat kuin selvitystilamenettelyssä, koska suunnitelman toteuttaminen kestäisi kauemmin (117), markkinaehtoisesti toimiva velkoja olisi päätellyt, että se saisi saataviaan eniten takaisin selvitystilaskenaariossa.

116

ex situ

117

| g) | Tätä näkökantaa ei voida kumota Romanian mainitsemilla luvuilla, jotka koskevat Chimcomplexin tarjoamaa määrää osana nykyistä elokuussa 2016 käynnistettyä myyntiprosessia 57 prosentin osuuden myymiseksi Oltchim SA:n omaisuudesta, seuraavista syistä: i) tällainen arvo koskee eri myyntiprosessia kuin Oltchim SPV:n myyntiä (jolloin mukana olivat muun muassa työntekijöiden liittyvät vastuut), ii) tällainen arvo perustuu jälkikäteen tehtyyn huomioon, jota velkojat eivät ole voineet huomioida silloin, kun suunnitelmasta äänestettiin alkuvuodesta 2015, iii) tämä arvo kohdistuu 57 prosenttiin Oltchimin omaisuudesta: siinä ei huomioida sitä, että muiden omaisuuserien, jotka liittyvät pääasiassa Braduun (joka oli määrä myös sisällyttää erillisyhtiöön R/BDO-konsortion esittämässä tervehdyttämissuunnitelmassa), voidaan katsoa olevan arvoltaan negatiivisia (sen sijaan, että ne toisivat positiivista lisäarvoa, kuten Romania väitti 16 päivänä toukokuuta 2018 päivätyissä huomautuksissaan), koska ne ovat tehneet jatkuvasti tappiota useiden vuosien ajan, mikä johtuu siitä, että ne ovat olleet poissa käytöstä; Bradu (entiseltä nimeltään Arpechim) teki tappiota jo ennen kuin Oltchim osti sen vuonna 2009 symboliseen hintaan (118). |
| --- | --- |

g)

Tätä näkökantaa ei voida kumota Romanian mainitsemilla luvuilla, jotka koskevat Chimcomplexin tarjoamaa määrää osana nykyistä elokuussa 2016 käynnistettyä myyntiprosessia 57 prosentin osuuden myymiseksi Oltchim SA:n omaisuudesta, seuraavista syistä: i) tällainen arvo koskee eri myyntiprosessia kuin Oltchim SPV:n myyntiä (jolloin mukana olivat muun muassa työntekijöiden liittyvät vastuut), ii) tällainen arvo perustuu jälkikäteen tehtyyn huomioon, jota velkojat eivät ole voineet huomioida silloin, kun suunnitelmasta äänestettiin alkuvuodesta 2015, iii) tämä arvo kohdistuu 57 prosenttiin Oltchimin omaisuudesta: siinä ei huomioida sitä, että muiden omaisuuserien, jotka liittyvät pääasiassa Braduun (joka oli määrä myös sisällyttää erillisyhtiöön R/BDO-konsortion esittämässä tervehdyttämissuunnitelmassa), voidaan katsoa olevan arvoltaan negatiivisia (sen sijaan, että ne toisivat positiivista lisäarvoa, kuten Romania väitti 16 päivänä toukokuuta 2018 päivätyissä huomautuksissaan), koska ne ovat tehneet jatkuvasti tappiota useiden vuosien ajan, mikä johtuu siitä, että ne ovat olleet poissa käytöstä; Bradu (entiseltä nimeltään Arpechim) teki tappiota jo ennen kuin Oltchim osti sen vuonna 2009 symboliseen hintaan (118).

118

| h) | Sama koskee myös Romanian toimittamia jälkikäteishuomioita siitä, että positiivisen käyttökatteen (EBITDA) synnyttäminen antoi Oltchimille mahdollisuuden pienentää maksukyvyttömyysmenettelyn alkamisen jälkeen kertyviä lyhytaikaisia velkoja. Komissio huomauttaa, että Romania ei viitannut muihin jälkikäteen esitettyihin arvoihin, jotka olisivat madaltaneet oletettua tulojen määrää, joka saataisiin Oltchimin myymisestä yhtenä kokonaisuutena: esimerkiksi PCC:n mainitsema Chimcomplexin spontaani [yli 100 miljoonan euron] tarjous vain Vâlcean toimipisteestä (julkisten lähteiden mukaan) (119) vuonna 2016 ja PCC:n mainitsema herra Diaconescun tarjous (45 miljoonaa euroa vuonna 2012) (ks. johdanto-osan 140 kappale) ovat arvoltaan matalia verrattuna Winterhillin arvioimaan 293,7 miljoonan euron odotettavissa olevaan määrään, johon R/BDO-konsortion velkojille esittämä tervehdyttämisraportti osaltaan perustui. |
| --- | --- |

h)

Sama koskee myös Romanian toimittamia jälkikäteishuomioita siitä, että positiivisen käyttökatteen (EBITDA) synnyttäminen antoi Oltchimille mahdollisuuden pienentää maksukyvyttömyysmenettelyn alkamisen jälkeen kertyviä lyhytaikaisia velkoja. Komissio huomauttaa, että Romania ei viitannut muihin jälkikäteen esitettyihin arvoihin, jotka olisivat madaltaneet oletettua tulojen määrää, joka saataisiin Oltchimin myymisestä yhtenä kokonaisuutena: esimerkiksi PCC:n mainitsema Chimcomplexin spontaani [yli 100 miljoonan euron] tarjous vain Vâlcean toimipisteestä (julkisten lähteiden mukaan) (119) vuonna 2016 ja PCC:n mainitsema herra Diaconescun tarjous (45 miljoonaa euroa vuonna 2012) (ks. johdanto-osan 140 kappale) ovat arvoltaan matalia verrattuna Winterhillin arvioimaan 293,7 miljoonan euron odotettavissa olevaan määrään, johon R/BDO-konsortion velkojille esittämä tervehdyttämisraportti osaltaan perustui.

119

| i) | Vastaavasti, vaikka edellä selostettiinkin (ks. johdanto-osan 266 kappale), että erissä toteutettavan myynnin arvo voisi olla ainoastaan korkeampi kuin hinta, joka saataisiin prosessissa, joka olisi rajattu koskemaan yrityksen myyntiä yhtenä kokonaisuutena, tämän erissä toteutetun myynnin tosiasiallinen tulos (129 miljoonaa euroa), jossa ei ole kyse etukäteisarvosta, osoittautui huomattavasti alhaisemmaksi kuin Winterhillin arvio tervehdyttämissuunnitelman tuloista. |
| --- | --- |

i)

Vastaavasti, vaikka edellä selostettiinkin (ks. johdanto-osan 266 kappale), että erissä toteutettavan myynnin arvo voisi olla ainoastaan korkeampi kuin hinta, joka saataisiin prosessissa, joka olisi rajattu koskemaan yrityksen myyntiä yhtenä kokonaisuutena, tämän erissä toteutetun myynnin tosiasiallinen tulos (129 miljoonaa euroa), jossa ei ole kyse etukäteisarvosta, osoittautui huomattavasti alhaisemmaksi kuin Winterhillin arvio tervehdyttämissuunnitelman tuloista.

| (269) | Sitä vastoin valtion velkojat aliarvioivat mahdollisia selvitystilamenettelystä saatavia tuloja (120) silloin, kun ne olivat hyväksymässä tervehdyttämissuunnitelmaa R/BDO-konsortion raporttien perusteella, seuraavista syistä:






  a) | Markkinataloustoimija ei olisi tarkastellut tilannetta ainoastaan ex situ -selvitystilan näkökulmasta (jossa velkojien odotettiin saavan saatavistaan takaisin 141 miljoonaa euroa (121)); Se olisi tämän lisäksi arvioinut in situ -myynnin mahdollista lopputulosta tai lopputulosta arvioitujen ääripäiden väliin sijoittuvassa tilanteessa, jossa suuri osa omaisuudesta ostettaisiin toiminnallisena ryhmänä (ks. teknisen liitteen johdanto-osan 11 kappale). |
| --- | --- | --- |

(269)

Sitä vastoin valtion velkojat aliarvioivat mahdollisia selvitystilamenettelystä saatavia tuloja (120) silloin, kun ne olivat hyväksymässä tervehdyttämissuunnitelmaa R/BDO-konsortion raporttien perusteella, seuraavista syistä:

120

a)

Markkinataloustoimija ei olisi tarkastellut tilannetta ainoastaan ex situ -selvitystilan näkökulmasta (jossa velkojien odotettiin saavan saatavistaan takaisin 141 miljoonaa euroa (121)); Se olisi tämän lisäksi arvioinut in situ -myynnin mahdollista lopputulosta tai lopputulosta arvioitujen ääripäiden väliin sijoittuvassa tilanteessa, jossa suuri osa omaisuudesta ostettaisiin toiminnallisena ryhmänä (ks. teknisen liitteen johdanto-osan 11 kappale).

ex situ

121

in situ

| b) | R/BDO-konsortio esitti, että kaikki ympäristövastuut eivät sisältyneet Winterhillin arvioituun likvidaatioarvoon. Oltchimin laskema 464 miljoonan euron suuruinen ympäristövastuiden määrä, jonka tuomioistuimen nimittämät pesänhoitajat ottivat huomioon raportissaan, jolla tuettiin tervehdyttämissuunnitelmaa Oltchimin selvitystilamenettelyn sijaan, oli kuitenkin liioiteltu: suuren osan omaisuudesta olisi todennäköisesti ostanut ostaja, joka olisi jatkanut teollista toimintaa Oltchimin toimipaikassa, jolloin tässä arviossa oletetulta toimipaikan täydelliseltä purkamiselta olisi vältytty. Selvitystilaskenaariossa huomioon otetun huomattavan ympäristövastuiden arvon olisi näin ollen tullut olla paljon pienempi kuin Oltchimin arvioima 464 miljoonaa euroa (tätä päätelmää puoltaa myös PCC, joka niin ikään toimii petrokemian teollisuudessa): esimerkiksi Oltchimin pilaantuneen maaperän täydellinen korvaaminen terveellä maa-aineksella taikka laitoksen betonirakenteiden käytöstä poistaminen (joiden yhteenlasketut kustannukset olivat noin 420 miljoonaa euroa Oltchimin kokonaisarvion 464 miljoonasta eurosta) ei olisi ollut välttämätöntä, mikäli kyse olisi ollut Oltchimin omaisuuden osittaisesta haltuunotosta. |
| --- | --- |

b)

R/BDO-konsortio esitti, että kaikki ympäristövastuut eivät sisältyneet Winterhillin arvioituun likvidaatioarvoon. Oltchimin laskema 464 miljoonan euron suuruinen ympäristövastuiden määrä, jonka tuomioistuimen nimittämät pesänhoitajat ottivat huomioon raportissaan, jolla tuettiin tervehdyttämissuunnitelmaa Oltchimin selvitystilamenettelyn sijaan, oli kuitenkin liioiteltu: suuren osan omaisuudesta olisi todennäköisesti ostanut ostaja, joka olisi jatkanut teollista toimintaa Oltchimin toimipaikassa, jolloin tässä arviossa oletetulta toimipaikan täydelliseltä purkamiselta olisi vältytty. Selvitystilaskenaariossa huomioon otetun huomattavan ympäristövastuiden arvon olisi näin ollen tullut olla paljon pienempi kuin Oltchimin arvioima 464 miljoonaa euroa (tätä päätelmää puoltaa myös PCC, joka niin ikään toimii petrokemian teollisuudessa): esimerkiksi Oltchimin pilaantuneen maaperän täydellinen korvaaminen terveellä maa-aineksella taikka laitoksen betonirakenteiden käytöstä poistaminen (joiden yhteenlasketut kustannukset olivat noin 420 miljoonaa euroa Oltchimin kokonaisarvion 464 miljoonasta eurosta) ei olisi ollut välttämätöntä, mikäli kyse olisi ollut Oltchimin omaisuuden osittaisesta haltuunotosta.

| c) | Markkinataloustoimija ei myöskään olisi luottanut arvioon, jonka antaja on velallinen, joka haluaa luonnollisesti varmistaa oman selviytymisensä (ja näin ollen saada selvitystilaskenaarion näyttämään huonolta vaihtoehdolta), vaan markkinataloustoimija olisi tukeutunut ulkopuolisiin riippumattomiin raportteihin. |
| --- | --- |

c)

Markkinataloustoimija ei myöskään olisi luottanut arvioon, jonka antaja on velallinen, joka haluaa luonnollisesti varmistaa oman selviytymisensä (ja näin ollen saada selvitystilaskenaarion näyttämään huonolta vaihtoehdolta), vaan markkinataloustoimija olisi tukeutunut ulkopuolisiin riippumattomiin raportteihin.

| d) | Komissio katsoo, että markkinaehtoisesti toimiva velkoja olisi neutraloinut ympäristövastuut ja nähnyt niiden vaikuttavan yhtäläisesti kaikkiin takaisinperintänäkymiin, kun verrataan selvitystilamenettelystä odotettavissa olevia tuloja ehdotetusta tervehdyttämissuunnitelmasta odotettavissa oleviin tuloihin, seuraavista syistä:






  1) | Romanian mukaan (122) tulojen jakautuminen (riippumatta siitä, vähennetäänkö ympäristökustannukset niistä etukäteen) määräytyy myyntityypin perusteella: kyse on siis joko in situ -omaisuudesta tai ex situ -omaisuudesta. R/BDO-konsortion huomautusten mukaan in situ -myynti on yksi selvitystilamenettelyn mahdollisista lopputuloksista (ks. teknisen liitteen johdanto-osan 10 kappale). Tältä osin Romanian viranomaisten pitäisi tosiasiallisesti tunnustaa, että ympäristövastuut eivät tulisi suoritettaviksi kaikissa mahdollisissa selvitystilamenettelyn lopputuloksissa. |
| --- | --- | --- |

d)

Komissio katsoo, että markkinaehtoisesti toimiva velkoja olisi neutraloinut ympäristövastuut ja nähnyt niiden vaikuttavan yhtäläisesti kaikkiin takaisinperintänäkymiin, kun verrataan selvitystilamenettelystä odotettavissa olevia tuloja ehdotetusta tervehdyttämissuunnitelmasta odotettavissa oleviin tuloihin, seuraavista syistä:

1)

Romanian mukaan (122) tulojen jakautuminen (riippumatta siitä, vähennetäänkö ympäristökustannukset niistä etukäteen) määräytyy myyntityypin perusteella: kyse on siis joko in situ -omaisuudesta tai ex situ -omaisuudesta. R/BDO-konsortion huomautusten mukaan in situ -myynti on yksi selvitystilamenettelyn mahdollisista lopputuloksista (ks. teknisen liitteen johdanto-osan 10 kappale). Tältä osin Romanian viranomaisten pitäisi tosiasiallisesti tunnustaa, että ympäristövastuut eivät tulisi suoritettaviksi kaikissa mahdollisissa selvitystilamenettelyn lopputuloksissa.

122

in situ

ex situ

in situ

| 2) | Myös mahdollinen Oltchim SPV:n ostaja olisi suhtautunut varauksellisesti Oltchimin arvioimiin selvitystilaskenaarioon liittyviin ympäristövastuisiin. |
| --- | --- |

2)

Myös mahdollinen Oltchim SPV:n ostaja olisi suhtautunut varauksellisesti Oltchimin arvioimiin selvitystilaskenaarioon liittyviin ympäristövastuisiin.

| 3) | Mikäli tällaiset vastuut olisivat siirtyneet Oltchim SPV:n ostajalle, kyseisten vastuiden kokonaismäärä, myös asianmukaisella aika-arvolla diskontattuna, olisi ollut samaa suuruusluokkaa kuin selvitystilaskenaariossa, sillä Oltchimin toimipaikan kunnostuskustannukset olisivat todennäköisesti kasvaneet ajan kuluessa (erityisesti inflaation takia). |
| --- | --- |

3)

Mikäli tällaiset vastuut olisivat siirtyneet Oltchim SPV:n ostajalle, kyseisten vastuiden kokonaismäärä, myös asianmukaisella aika-arvolla diskontattuna, olisi ollut samaa suuruusluokkaa kuin selvitystilaskenaariossa, sillä Oltchimin toimipaikan kunnostuskustannukset olisivat todennäköisesti kasvaneet ajan kuluessa (erityisesti inflaation takia).

| 4) | Sitä paitsi Oltchim SPV:n ostaja olisi joko ottanut nämä vastuut huomioon tarjouksessaan tai vaatinut myyjää pitämään vastuut itsellään ja maksamaan ne – tästä on esimerkkinä Petromin yksityistäminen, jossa OMV asetti liiketoimen ennakkoehdoksi sen, että Petrom (osakkeenomistajansa kautta) piti Arpechim Pitestin sulkemiseen liittyvät ympäristövastuut (joiden arvioitiin maksavan Romanian valtiolle noin 600 miljoonaa euroa (123)). |
| --- | --- |

4)

Sitä paitsi Oltchim SPV:n ostaja olisi joko ottanut nämä vastuut huomioon tarjouksessaan tai vaatinut myyjää pitämään vastuut itsellään ja maksamaan ne – tästä on esimerkkinä Petromin yksityistäminen, jossa OMV asetti liiketoimen ennakkoehdoksi sen, että Petrom (osakkeenomistajansa kautta) piti Arpechim Pitestin sulkemiseen liittyvät ympäristövastuut (joiden arvioitiin maksavan Romanian valtiolle noin 600 miljoonaa euroa (123)).

123

| 5) | Edelleen, jos vastuut olisi siirretty ostajalle, huolelliset ympäristöviranomaiset olisivat voineet vaatia, että ostaja hankkii takauksen, jolla tällaiset vastuut voidaan kattaa; markkinaehtoisesti toimiva velkoja olisi olettanut, että ostajan olisi vaikea löytää takaajaa/pankkia tilanteessa, jossa Oltchim SA:n kannattavuus oli heikko suhteessa kyseessä oleviin mahdollisesti mittaviin vastuisiin. |
| --- | --- |

5)

Edelleen, jos vastuut olisi siirretty ostajalle, huolelliset ympäristöviranomaiset olisivat voineet vaatia, että ostaja hankkii takauksen, jolla tällaiset vastuut voidaan kattaa; markkinaehtoisesti toimiva velkoja olisi olettanut, että ostajan olisi vaikea löytää takaajaa/pankkia tilanteessa, jossa Oltchim SA:n kannattavuus oli heikko suhteessa kyseessä oleviin mahdollisesti mittaviin vastuisiin.

| 6) | Näin ollen mahdolliset ostajat olisivat erittäin todennäköisesti vaatineet Oltchim SA:ta ottamaan ympäristövastuiden kustannukset vastatakseen. Tämä seikka saa vahvistusta Romanian viranomaisten toimittamista selityksistä, joiden mukaan ympäristövastuut pysyivät pääosin (joskaan eivät kokonaan) Oltchimilla; Romanian mukaan yksityistämisessä ympäristöä pilaavat yritykset ostetaan yhdessä kaikkien niille kuuluvien velvoitteiden (niiden aiemmat syntyneet ympäristövastuut mukaan lukien) kanssa, mutta Oltchim SPV:n tapauksessa nämä velvoitteet pysyvät myyjällä, mikä johtuu nimenomaisesti siitä asetelmasta, jossa Oltchimin pääomaisuus pyritään myymään yhtenä kokonaisuutena Oltchim SPV:n kautta. |
| --- | --- |

6)

Näin ollen mahdolliset ostajat olisivat erittäin todennäköisesti vaatineet Oltchim SA:ta ottamaan ympäristövastuiden kustannukset vastatakseen. Tämä seikka saa vahvistusta Romanian viranomaisten toimittamista selityksistä, joiden mukaan ympäristövastuut pysyivät pääosin (joskaan eivät kokonaan) Oltchimilla; Romanian mukaan yksityistämisessä ympäristöä pilaavat yritykset ostetaan yhdessä kaikkien niille kuuluvien velvoitteiden (niiden aiemmat syntyneet ympäristövastuut mukaan lukien) kanssa, mutta Oltchim SPV:n tapauksessa nämä velvoitteet pysyvät myyjällä, mikä johtuu nimenomaisesti siitä asetelmasta, jossa Oltchimin pääomaisuus pyritään myymään yhtenä kokonaisuutena Oltchim SPV:n kautta.

| 7) | Näin ollen markkinaehtoisesti toimivan velkojan voidaan kohtuudella olettaa arvioineen, että kyseiset vastuut olisi vähennetty Oltchim SPV:n myyntituloista samalla tavalla kuin Romanian väitteen mukaan meneteltäisiin selvitystilaskenaariossa. Oli todellakin erittäin todennäköistä, että ympäristövastuut olisi pitänyt vähentää etukäteen Oltchim SPV:n myyntituloista (ellei niitä olisi siirretty) ennen velkojille suoritettavia maksuja (tilanteessa, jossa Oltchim SA olisi pitänyt asettaa selvitystilaan pian Oltchim SPV:n myynnin jälkeen): päinvastainen menettely olisi voitu katsoa EU:ssa aiheuttamisperiaatteen kiertämiseksi erillisyhtiön monimutkaisen järjestelyn kautta. |
| --- | --- |

7)

Näin ollen markkinaehtoisesti toimivan velkojan voidaan kohtuudella olettaa arvioineen, että kyseiset vastuut olisi vähennetty Oltchim SPV:n myyntituloista samalla tavalla kuin Romanian väitteen mukaan meneteltäisiin selvitystilaskenaariossa. Oli todellakin erittäin todennäköistä, että ympäristövastuut olisi pitänyt vähentää etukäteen Oltchim SPV:n myyntituloista (ellei niitä olisi siirretty) ennen velkojille suoritettavia maksuja (tilanteessa, jossa Oltchim SA olisi pitänyt asettaa selvitystilaan pian Oltchim SPV:n myynnin jälkeen): päinvastainen menettely olisi voitu katsoa EU:ssa aiheuttamisperiaatteen kiertämiseksi erillisyhtiön monimutkaisen järjestelyn kautta.

| 8) | Sitä seikkaa, että ympäristövastuut joudutaan maksamaan selvitystilaskenaariossa, ei voida käyttää perusteena sille, että kestämättömällä pohjalla olevan yrityksen selvitystilaan asettamista lykätään loputtomasti: useiden aiempien yksityistämisyritysten epäonnistumisen valossa markkinataloustoimija olisi katsonut, että tervehdyttämissuunnitelma vuonna 2014 suunnitellussa muodossa oli tuomittu epäonnistumaan ja että ympäristövastuut olisi joka tapauksessa maksettava myöhemmässä vaiheessa, jolloin Oltchim olisi hyvin todennäköisesti asetettu selvitystilaan suunnitelman epäonnistuttua (ja jolloin selvitystilan tuloista olisi lisäksi pitänyt vähentää etukäteen maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamisen jälkeen kerääntynyttä uutta lyhytaikaista velkaa). |
| --- | --- |

8)

Sitä seikkaa, että ympäristövastuut joudutaan maksamaan selvitystilaskenaariossa, ei voida käyttää perusteena sille, että kestämättömällä pohjalla olevan yrityksen selvitystilaan asettamista lykätään loputtomasti: useiden aiempien yksityistämisyritysten epäonnistumisen valossa markkinataloustoimija olisi katsonut, että tervehdyttämissuunnitelma vuonna 2014 suunnitellussa muodossa oli tuomittu epäonnistumaan ja että ympäristövastuut olisi joka tapauksessa maksettava myöhemmässä vaiheessa, jolloin Oltchim olisi hyvin todennäköisesti asetettu selvitystilaan suunnitelman epäonnistuttua (ja jolloin selvitystilan tuloista olisi lisäksi pitänyt vähentää etukäteen maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamisen jälkeen kerääntynyttä uutta lyhytaikaista velkaa).

| 9) | Tämän lisäksi Romania ei kyennyt esittämään yritysten selvitystilasta mitään sellaista esimerkkiä, jossa ympäristövastuut olisi vähennetty etukäteen selvitystilamenettelyn tuloista ennen maksujen suorittamista velkojille. Tämä niin ikään vahvistaa, että markkinataloustoimija ei olisi voinut katsoa, että selvitystilavaiheessa ympäristövastuut olisi vähennetty etukäteen omaisuuden myynnistä saaduista tuloista, kun taas sen sijaan uudelleenjärjestelymenettelyssä vastuut olisi maksettu suunnitelman tuloista sen jälkeen, kun velkojille oli maksettu näiden saatavat. |
| --- | --- |

9)

Tämän lisäksi Romania ei kyennyt esittämään yritysten selvitystilasta mitään sellaista esimerkkiä, jossa ympäristövastuut olisi vähennetty etukäteen selvitystilamenettelyn tuloista ennen maksujen suorittamista velkojille. Tämä niin ikään vahvistaa, että markkinataloustoimija ei olisi voinut katsoa, että selvitystilavaiheessa ympäristövastuut olisi vähennetty etukäteen omaisuuden myynnistä saaduista tuloista, kun taas sen sijaan uudelleenjärjestelymenettelyssä vastuut olisi maksettu suunnitelman tuloista sen jälkeen, kun velkojille oli maksettu näiden saatavat.

Romania ei kyennyt esittämään yritysten selvitystilasta mitään sellaista esimerkkiä, jossa ympäristövastuut olisi vähennetty etukäteen selvitystilamenettelyn tuloista

| 10) | Näin ollen Oltchimin markkinaehtoisesti toimiva velkoja olisi neutraloinut nämä vastuut verratessaan tervehdyttämissuunnitelmaa selvitystilaskenaarioon. |
| --- | --- |

10)

Näin ollen Oltchimin markkinaehtoisesti toimiva velkoja olisi neutraloinut nämä vastuut verratessaan tervehdyttämissuunnitelmaa selvitystilaskenaarioon.

| 11) | Vaikka AAASin onkin todettu kritisoineen omassa taloudellisessa arvioinnissaan Oltchimin olettamaa korkeaa arvoa (124), komissio toteaa, että Romania ei toimittanut näyttöä siitä, että AAAS tai muut valtion velkojat olisivat laatineet omia arvioita ympäristövastuista tämän huomion pohjalta. Ne eivät myöskään neutraloineet tätä osatekijää selvitystila- ja uudelleenjärjestelyskenaarioiden välillä. |
| --- | --- |

11)

Vaikka AAASin onkin todettu kritisoineen omassa taloudellisessa arvioinnissaan Oltchimin olettamaa korkeaa arvoa (124), komissio toteaa, että Romania ei toimittanut näyttöä siitä, että AAAS tai muut valtion velkojat olisivat laatineet omia arvioita ympäristövastuista tämän huomion pohjalta. Ne eivät myöskään neutraloineet tätä osatekijää selvitystila- ja uudelleenjärjestelyskenaarioiden välillä.

124

| e) | R/BDO (125) myös totesi, että selvitystilassa ainoastaan vakuusvelkojat olisivat saaneet rahamääriä omaisuuden myynnistä. Näin ollen R/BDO tunnustaa, että selvitystilaskenaariossa vakuusvelkojilla oli mahdollisuuksia saada saataviaan takaisin, mikä tarkoittaa, että velkojien ei olisi pitänyt ottaa huomioon Oltchimin arviota ympäristövastuista (ks. johdanto-osan 102 kappale). Myöhemmin Romania esitti, että enemmistö vakuusvelkojista äänesti suunnitelman hyväksymisen puolesta, koska ne olivat vakuuttuneita siitä, että ne eivät saisi selvitystilaskenaariossa sellaista määrää, joka ”kattaisi täysin” niiden omat saatavat – näin ollen Romania ei kiistä sitä, etteikö vakuusvelkojilla olisi ollut mahdollisuus saada osa saatavistaan perittyä takaisin. |
| --- | --- |

e)

R/BDO (125) myös totesi, että selvitystilassa ainoastaan vakuusvelkojat olisivat saaneet rahamääriä omaisuuden myynnistä. Näin ollen R/BDO tunnustaa, että selvitystilaskenaariossa vakuusvelkojilla oli mahdollisuuksia saada saataviaan takaisin, mikä tarkoittaa, että velkojien ei olisi pitänyt ottaa huomioon Oltchimin arviota ympäristövastuista (ks. johdanto-osan 102 kappale). Myöhemmin Romania esitti, että enemmistö vakuusvelkojista äänesti suunnitelman hyväksymisen puolesta, koska ne olivat vakuuttuneita siitä, että ne eivät saisi selvitystilaskenaariossa sellaista määrää, joka ”kattaisi täysin” niiden omat saatavat – näin ollen Romania ei kiistä sitä, etteikö vakuusvelkojilla olisi ollut mahdollisuus saada osa saatavistaan perittyä takaisin.

125

B)   Valtion velkojien äänten ei voida katsoa perustuvan pari passu -periaatteeseen

Valtion velkojien äänten ei voida katsoa perustuvan pari passu -periaatteeseen

| (270) | Komissio katsoo, että Romanian esittämät väitteet valtion velkojien väitetystä pari passu -äänestyksestä (jonka yhteenveto on esitetty johdanto-osan 168–170 kappaleessa) ovat perusteettomia: Eritoten AAASin sen paremmin kuin Electrican ei voida katsoa toimineen pari passu -periaatteella vakuusvelkojiin nähden, koska suurin osa niiden saatavista kuului talousarviovelkojien luokkaan (vakuudettomien velkojien luokkaan). |
| --- | --- |

(270)

Komissio katsoo, että Romanian esittämät väitteet valtion velkojien väitetystä pari passu -äänestyksestä (jonka yhteenveto on esitetty johdanto-osan 168–170 kappaleessa) ovat perusteettomia: Eritoten AAASin sen paremmin kuin Electrican ei voida katsoa toimineen pari passu -periaatteella vakuusvelkojiin nähden, koska suurin osa niiden saatavista kuului talousarviovelkojien luokkaan (vakuudettomien velkojien luokkaan).

pari passu

| (271) | Komissio ei myöskään voi katsoa, että valtion velkojat talousarviovelkojien luokassa (AAAS, Romanian vesihallinto) ja välttämättömien tavarantoimittajien luokassa (CET Govora, Romanian vesihallinto) täyttäisivät
  ”pari passu”
  -edellytykset, koska asianomaisissa luokissa ei ole lainkaan yksityisiä velkojia. Vakuudettomien velkojien osalta komissio lisäksi toteaa, että Romanian viranomaiset myöntävät näiden velkojien kohdalla pari passu -testin merkityksettömyyden, koska ne eivät saisi tervehdyttämissuunnitelmassa mitään saatavistaan takaisin; lisäksi komissio huomauttaa, että Electrica ja Salrom eivät olleet muihin vakuudettomiin velkojiin rinnastettavassa tilanteessa, koska niillä oli saatavia sekä vakuus- että vakuudettomina velkojina. |
| --- | --- |

(271)

Komissio ei myöskään voi katsoa, että valtion velkojat talousarviovelkojien luokassa (AAAS, Romanian vesihallinto) ja välttämättömien tavarantoimittajien luokassa (CET Govora, Romanian vesihallinto) täyttäisivät
  ”pari passu”
  -edellytykset, koska asianomaisissa luokissa ei ole lainkaan yksityisiä velkojia. Vakuudettomien velkojien osalta komissio lisäksi toteaa, että Romanian viranomaiset myöntävät näiden velkojien kohdalla pari passu -testin merkityksettömyyden, koska ne eivät saisi tervehdyttämissuunnitelmassa mitään saatavistaan takaisin; lisäksi komissio huomauttaa, että Electrica ja Salrom eivät olleet muihin vakuudettomiin velkojiin rinnastettavassa tilanteessa, koska niillä oli saatavia sekä vakuus- että vakuudettomina velkojina.

”pari passu”

pari passu

| (272) | Tämän lisäksi Romanian viranomaiset väittävät, että jo itsessään se, että vakuusvelkojat hyväksyivät suunnitelman (suostuivat 20–27 prosentin suuruisiin velan kuoletuksiin), osoitti, että talousarviovelkojien saatavat olivat arvottomia; Romanian mukaan vakuusvelkojat olisivat pystyneet pitämään velan kuoletukset pienempinä, elleivät ne olisi hyväksyneet sitä, että suunnitelmassa varmistetaan, että talousarviovelkojat saavat veloistaan vähintään 20 prosenttia ja välttämättömät tavarantoimittajat 30 prosenttia takaisin, jotta taataan, että nämä kaksi velkojaluokkaa äänestäisivät suunnitelman hyväksymisen puolesta. Nämä väitteet ovat kuitenkin virheellisiä: jos talousarviovelkojien ja välttämättömien tavarantoimittajien ei olisi ollut mahdollista saada mitään veloistaan takaisin selvitystilaskenaariossa, välttämättömät tavarantoimittajat olisivat hyvin luultavasti hyväksyneet paljon pienemmän takaisinperintäosuuden saatavistaan, kuten 5 prosenttia (tai jopa 10 prosenttia) kuin 20–30 prosentin takaisinperintäosuus, jonka ne saivat tervehdyttämissuunnitelmassa. |
| --- | --- |

(272)

Tämän lisäksi Romanian viranomaiset väittävät, että jo itsessään se, että vakuusvelkojat hyväksyivät suunnitelman (suostuivat 20–27 prosentin suuruisiin velan kuoletuksiin), osoitti, että talousarviovelkojien saatavat olivat arvottomia; Romanian mukaan vakuusvelkojat olisivat pystyneet pitämään velan kuoletukset pienempinä, elleivät ne olisi hyväksyneet sitä, että suunnitelmassa varmistetaan, että talousarviovelkojat saavat veloistaan vähintään 20 prosenttia ja välttämättömät tavarantoimittajat 30 prosenttia takaisin, jotta taataan, että nämä kaksi velkojaluokkaa äänestäisivät suunnitelman hyväksymisen puolesta. Nämä väitteet ovat kuitenkin virheellisiä: jos talousarviovelkojien ja välttämättömien tavarantoimittajien ei olisi ollut mahdollista saada mitään veloistaan takaisin selvitystilaskenaariossa, välttämättömät tavarantoimittajat olisivat hyvin luultavasti hyväksyneet paljon pienemmän takaisinperintäosuuden saatavistaan, kuten 5 prosenttia (tai jopa 10 prosenttia) kuin 20–30 prosentin takaisinperintäosuus, jonka ne saivat tervehdyttämissuunnitelmassa.

| (273) | Romanian viranomaiset myös korostivat, että monet yksityiset velkojat äänestivät suunnitelman puolesta, mikä tukisi päätelmää siitä, että valtion velkojien äänestyskäyttäytyminen oli markkinataloustoimijaperiaatteen mukaista. Vaikka ne yksityiset velkojat äänestivätkin pääasiassa suunnitelman hyväksymisen puolesta, joilla oli joko yksinomaan tai suurimmaksi osaksi vakuudellista velkaa, ne yksityiset velkojat, joilla oli yksinomaan vakuudetonta velkaa, tosiasiassa vastustivat suunnitelmaa (126). Tämä antaa lisää näyttöä siitä, että se, että AAAS ja Electrica äänestivät suunnitelman hyväksymisen puolesta, ei ollut markkinataloustoimijaperiaatteen mukaista, sillä kun otetaan huomioon niiden huomattavat velan kuoletukset ja vakuudettoman velan osuudet, niiden asema muistutti enemmän viimeksi mainittujen, suunnitelmaa vastaan äänestäneiden yksityisten velkojien asemaa. |
| --- | --- |

(273)

Romanian viranomaiset myös korostivat, että monet yksityiset velkojat äänestivät suunnitelman puolesta, mikä tukisi päätelmää siitä, että valtion velkojien äänestyskäyttäytyminen oli markkinataloustoimijaperiaatteen mukaista. Vaikka ne yksityiset velkojat äänestivätkin pääasiassa suunnitelman hyväksymisen puolesta, joilla oli joko yksinomaan tai suurimmaksi osaksi vakuudellista velkaa, ne yksityiset velkojat, joilla oli yksinomaan vakuudetonta velkaa, tosiasiassa vastustivat suunnitelmaa (126). Tämä antaa lisää näyttöä siitä, että se, että AAAS ja Electrica äänestivät suunnitelman hyväksymisen puolesta, ei ollut markkinataloustoimijaperiaatteen mukaista, sillä kun otetaan huomioon niiden huomattavat velan kuoletukset ja vakuudettoman velan osuudet, niiden asema muistutti enemmän viimeksi mainittujen, suunnitelmaa vastaan äänestäneiden yksityisten velkojien asemaa.

126

| (274) | Kun otetaan huomioon ne virheet, joita R/BDO-konsortio oli tehnyt tervehdyttämissuunnitelman ja selvitystilaskenaarion välisessä vertailussa, huolellinen markkinataloustoimija olisi myös suhtautunut äänestyshetkellä suurella varauksella tämän selvityksen tuloksiin. Mutta yksityisten velkojien ei kohtuudella voinut olettaa olevan huomioimatta Oltchim SA:n osakkeenomistajan toistuvia lausuntoja (ks. johdanto-osan 27, 28 ja 30 kappale), joissa annettiin ymmärtää, että Romanian valtio ei antaisi Oltchimin tehdä konkurssia; niiden ei kohtuudella voinut olettaa sivuuttavan pääministerin hyväksymää yhteistyöpöytäkirjaa ja sitä mahdollisuutta, että tällaisessa tilanteessa Romanian valtio yrittäisi antaa Oltchimille vielä lisää tukea, jolloin tervehdyttämissuunnitelma olisi näille velkojille vielä edullisempi nimenomaan sen takia, että Oltchimille saatettaisiin antaa lisää tukea. Tämä selittää, miksi osa yksityisistä velkojista äänesti suunnitelman puolesta tai pidättäytyi äänestämästä, kun taas toiset, kuten Electrica Furnizare, äänestivät sitä vastaan. Kuten PCC:kin toteaa, tervehdyttämissuunnitelman hyväksyneet yksityiset velkojat noudattivat enemmänkin valtion päätöksen antamaa esimerkkiä eivätkä niinkään suoranaisesti kannattaneet tervehdyttämissuunnitelmaa. |
| --- | --- |

(274)

Kun otetaan huomioon ne virheet, joita R/BDO-konsortio oli tehnyt tervehdyttämissuunnitelman ja selvitystilaskenaarion välisessä vertailussa, huolellinen markkinataloustoimija olisi myös suhtautunut äänestyshetkellä suurella varauksella tämän selvityksen tuloksiin. Mutta yksityisten velkojien ei kohtuudella voinut olettaa olevan huomioimatta Oltchim SA:n osakkeenomistajan toistuvia lausuntoja (ks. johdanto-osan 27, 28 ja 30 kappale), joissa annettiin ymmärtää, että Romanian valtio ei antaisi Oltchimin tehdä konkurssia; niiden ei kohtuudella voinut olettaa sivuuttavan pääministerin hyväksymää yhteistyöpöytäkirjaa ja sitä mahdollisuutta, että tällaisessa tilanteessa Romanian valtio yrittäisi antaa Oltchimille vielä lisää tukea, jolloin tervehdyttämissuunnitelma olisi näille velkojille vielä edullisempi nimenomaan sen takia, että Oltchimille saatettaisiin antaa lisää tukea. Tämä selittää, miksi osa yksityisistä velkojista äänesti suunnitelman puolesta tai pidättäytyi äänestämästä, kun taas toiset, kuten Electrica Furnizare, äänestivät sitä vastaan. Kuten PCC:kin toteaa, tervehdyttämissuunnitelman hyväksyneet yksityiset velkojat noudattivat enemmänkin valtion päätöksen antamaa esimerkkiä eivätkä niinkään suoranaisesti kannattaneet tervehdyttämissuunnitelmaa.

| (275) | Johdanto-osan 270–274 kappaleen perusteella komissio päättelee, että julkisten velkojien äänestyskäyttäytyminen ei perustunut pari passu -periaatteeseen. |
| --- | --- |

(275)

Johdanto-osan 270–274 kappaleen perusteella komissio päättelee, että julkisten velkojien äänestyskäyttäytyminen ei perustunut pari passu -periaatteeseen.

pari passu

C)   Huolellisesti laadittu vaihtoehtoinen arviointi äänestyshetkellä käytettävissä olleen näytön perusteella olisi johtanut siihen, että markkinaehtoisesti toimiva velkoja olisi äänestänyt tervehdyttämissuunnitelmaa vastaan

Huolellisesti laadittu vaihtoehtoinen arviointi äänestyshetkellä käytettävissä olleen näytön perusteella olisi johtanut siihen, että markkinaehtoisesti toimiva velkoja olisi äänestänyt tervehdyttämissuunnitelmaa vastaan

| (276) | Edellä mainittujen huomioiden perusteella ja sen valossa, että R/BDO-konsortion velkojille esittämän tervehdyttämisraportin selvitystila- ja tervehdyttämissuunnitelmissa oli lukuisia virheitä ja että julkiset velkojat eivät käyttäytyneet pari passu -periaatteella yksityisiin velkojiin nähden yhdessäkään velkojaluokassa, komissio päättelee, että huolellinen ja varovainen markkinaehtoisesti toimija velkoja olisi laatinut oman testin verratakseen selvitystila- ja tervehdyttämissuunnitelmia äänestyshetkellä. |
| --- | --- |

(276)

Edellä mainittujen huomioiden perusteella ja sen valossa, että R/BDO-konsortion velkojille esittämän tervehdyttämisraportin selvitystila- ja tervehdyttämissuunnitelmissa oli lukuisia virheitä ja että julkiset velkojat eivät käyttäytyneet pari passu -periaatteella yksityisiin velkojiin nähden yhdessäkään velkojaluokassa, komissio päättelee, että huolellinen ja varovainen markkinaehtoisesti toimija velkoja olisi laatinut oman testin verratakseen selvitystila- ja tervehdyttämissuunnitelmia äänestyshetkellä.

pari passu

| (277) | AAASin selvitys oli hyvin suppea ja, vaikka AAAS kritisoikin ympäristövastuiden määrää, se ei selvästikään huomioinut tervehdyttämissuunnitelman arvoon liittyviä virheitä ja näin ollen päätteli väärin perustein, että suunnitelmalla maksimoitiin sen mahdollisuudet saada saatavia takaisin. Electrica totesi huomautuksissaan, että se ei pitänyt hyödyllisenä oman markkinataloustoimijatestin suorittamista ennakolta vaan luotti R/BDO-konsortion selvitykseen sen virheistä huolimatta. Romanian viranomaiset eivät toimittaneet minkäänlaista näyttöä siitä, että Salrom, kansallinen vesihallinto tai CET Govora olisivat suorittaneet äänestyshetkellä sisäisiä selvityksiä markkinaehtoisesti toimivan velkojan periaatteen toteutumisesta. |
| --- | --- |

(277)

AAASin selvitys oli hyvin suppea ja, vaikka AAAS kritisoikin ympäristövastuiden määrää, se ei selvästikään huomioinut tervehdyttämissuunnitelman arvoon liittyviä virheitä ja näin ollen päätteli väärin perustein, että suunnitelmalla maksimoitiin sen mahdollisuudet saada saatavia takaisin. Electrica totesi huomautuksissaan, että se ei pitänyt hyödyllisenä oman markkinataloustoimijatestin suorittamista ennakolta vaan luotti R/BDO-konsortion selvitykseen sen virheistä huolimatta. Romanian viranomaiset eivät toimittaneet minkäänlaista näyttöä siitä, että Salrom, kansallinen vesihallinto tai CET Govora olisivat suorittaneet äänestyshetkellä sisäisiä selvityksiä markkinaehtoisesti toimivan velkojan periaatteen toteutumisesta.

| (278) | Komissio suoritti markkinataloustoimijatestin, jota kuvataan yksityiskohtaisesti teknisessä liitteessä, niiden tietojen pohjalta, jotka olivat velkojien käytettävissä äänestyshetkellä. Komissio on ottanut tässä markkinataloustoimijatestin lopullisessa versiossa huomioon – kun se on ollut perusteltua ja asianmukaista – ne Romanian viranomaisten huomautukset, joita komissio oli pyytänyt niitä esittämään tämän testin luonnosversiosta muodollisen menettelyn aikana (ks. johdanto-osan 172 kappale). |
| --- | --- |

(278)

Komissio suoritti markkinataloustoimijatestin, jota kuvataan yksityiskohtaisesti teknisessä liitteessä, niiden tietojen pohjalta, jotka olivat velkojien käytettävissä äänestyshetkellä. Komissio on ottanut tässä markkinataloustoimijatestin lopullisessa versiossa huomioon – kun se on ollut perusteltua ja asianmukaista – ne Romanian viranomaisten huomautukset, joita komissio oli pyytänyt niitä esittämään tämän testin luonnosversiosta muodollisen menettelyn aikana (ks. johdanto-osan 172 kappale).

Komissio suoritti markkinataloustoimijatestin, jota kuvataan yksityiskohtaisesti teknisessä liitteessä

| (279) | Tämän arvioinnin tuloksista ilmenee, että AAAS, kansallinen vesihallinto, Salrom, Electrica ja CET Govora saavat selvitystilasta enemmän tai yhtä paljon tuloja kuin tervehdyttämissuunnitelmasta kaikissa kolmessa tarkastellussa skenaariossa. |
| --- | --- |

(279)

Tämän arvioinnin tuloksista ilmenee, että AAAS, kansallinen vesihallinto, Salrom, Electrica ja CET Govora saavat selvitystilasta enemmän tai yhtä paljon tuloja kuin tervehdyttämissuunnitelmasta kaikissa kolmessa tarkastellussa skenaariossa.

Tämän arvioinnin tuloksista ilmenee, että AAAS, kansallinen vesihallinto, Salrom, Electrica ja CET Govora saavat selvitystilasta enemmän tai yhtä paljon tuloja kuin tervehdyttämissuunnitelmasta kaikissa kolmessa tarkastellussa skenaariossa.

| (280) | Markkinataloustoimija olisi myös ottanut huomioon sen, että lukuisien aiempien epäonnistuneiden yritysten valossa oli erittäin todennäköistä, että tervehdyttämissuunnitelma epäonnistuisi tai siihen liittyisi huomattavia viiveitä: tällaiseen suunnitelmaan sitoutuminen merkitsisi sitä, että Oltchim SA:n annettiin ottaa merkittävästi lisää lyhytaikaista velkaa, joka vähennettäisiin etukäteen selvitystilamenettelyn tuloista, jos Oltchim SPV:n myynti tervehdyttämissuunnitelman mukaisesti epäonnistuisi (taikka kestäisi odotettua pidempään). Näin ollen tervehdyttämissuunnitelman tulot arvioitiin velkojille entistäkin alhaisemmiksi, vaikka tässä ei edes otettu huomioon niitä väistämättömiä hallinnollisia ja oikeudellisia kustannuksia, joita niille aiheutuisi niiden Oltchimiin liittyvien riskisaamisten sisäisestä seuraamisesta tervehdyttämissuunnitelman aikana. |
| --- | --- |

(280)

Markkinataloustoimija olisi myös ottanut huomioon sen, että lukuisien aiempien epäonnistuneiden yritysten valossa oli erittäin todennäköistä, että tervehdyttämissuunnitelma epäonnistuisi tai siihen liittyisi huomattavia viiveitä: tällaiseen suunnitelmaan sitoutuminen merkitsisi sitä, että Oltchim SA:n annettiin ottaa merkittävästi lisää lyhytaikaista velkaa, joka vähennettäisiin etukäteen selvitystilamenettelyn tuloista, jos Oltchim SPV:n myynti tervehdyttämissuunnitelman mukaisesti epäonnistuisi (taikka kestäisi odotettua pidempään). Näin ollen tervehdyttämissuunnitelman tulot arvioitiin velkojille entistäkin alhaisemmiksi, vaikka tässä ei edes otettu huomioon niitä väistämättömiä hallinnollisia ja oikeudellisia kustannuksia, joita niille aiheutuisi niiden Oltchimiin liittyvien riskisaamisten sisäisestä seuraamisesta tervehdyttämissuunnitelman aikana.

| (281) | Näin ollen, kuten teknisessä liitteessä kuvatusta testistä ilmenee, AAAS, Electrica, Salrom ja kansallinen vesihallinto eivät toimineet markkinataloustoimijoina, kun ne kannattivat tervehdyttämissuunnitelmaa selvitystilamenettelyn sijaan, sillä suunnitelman odotettavissa olevat tulot olivat selvitystilamenettelyä pienemmät ja paljon epävarmemmat. Niiden antamilla äänillä Oltchimille myönnettiin etua näiden velkojien hyväksymän velan kuoletuksen verran. Johdanto-osan 246 ja 248 kappaleessa kuvattujen CET Govoran asemaan vaikuttavien erityisten olosuhteiden takia komissio ei voi päätellä, että toimenpiteessä 3 olisi tämän velkojan osalta kyse taloudellisesta edusta. |
| --- | --- |

(281)

Näin ollen, kuten teknisessä liitteessä kuvatusta testistä ilmenee, AAAS, Electrica, Salrom ja kansallinen vesihallinto eivät toimineet markkinataloustoimijoina, kun ne kannattivat tervehdyttämissuunnitelmaa selvitystilamenettelyn sijaan, sillä suunnitelman odotettavissa olevat tulot olivat selvitystilamenettelyä pienemmät ja paljon epävarmemmat. Niiden antamilla äänillä Oltchimille myönnettiin etua näiden velkojien hyväksymän velan kuoletuksen verran. Johdanto-osan 246 ja 248 kappaleessa kuvattujen CET Govoran asemaan vaikuttavien erityisten olosuhteiden takia komissio ei voi päätellä, että toimenpiteessä 3 olisi tämän velkojan osalta kyse taloudellisesta edusta.

AAAS, Electrica, Salrom ja kansallinen vesihallinto eivät toimineet markkinataloustoimijoina, kun ne kannattivat tervehdyttämissuunnitelmaa selvitystilamenettelyn sijaan

| (282) | Lisäksi komissio toteaa, että nämä velkojen kuoletukset oli tosiasiallisesti toteutettu, minkä osoittaa Oltchimin vuonna 2015 kirjaama poikkeuksellinen tulos, joka liittyi julkisten ja yksityisten velkojien yhteensä 518 miljoonan euron suuruiseen velkojen kokonaiskuoletukseen (ks. Johdanto-osan 91 kappale ja 268 kappaleen b kohta), joka vastasi yli 95:tä prosenttia vähimmäismäärästä, jonka kuoletuksen velkojat hyväksyivät (ks. taulukko 4) tuomioistuimen vahvistamassa suunnitelmassa. |
| --- | --- |

(282)

Lisäksi komissio toteaa, että nämä velkojen kuoletukset oli tosiasiallisesti toteutettu, minkä osoittaa Oltchimin vuonna 2015 kirjaama poikkeuksellinen tulos, joka liittyi julkisten ja yksityisten velkojien yhteensä 518 miljoonan euron suuruiseen velkojen kokonaiskuoletukseen (ks. Johdanto-osan 91 kappale ja 268 kappaleen b kohta), joka vastasi yli 95:tä prosenttia vähimmäismäärästä, jonka kuoletuksen velkojat hyväksyivät (ks. taulukko 4) tuomioistuimen vahvistamassa suunnitelmassa.

| (283) | Näin ollen komissio katsoo, että vaikka CET Govoran äänestyskäyttäytyminen ei antanut Oltchimille etua, AAAS, Electrica, Salrom ja kansallinen vesihallinto antoivat toimenpiteen 3 osana Oltchimille valikoivaa taloudellista etua 1 486 miljoonaa Romanian leuta (327 miljoonaa euroa (127)
  ), joka vastaa velan kuoletusten vähimmäismäärää näiden velkojien tervehdyttämissuunnitelmassa hyväksymällä kuoletusmäärien vaihteluvälillä (1 486–1 525 miljoonaa Romanian leuta eli 327–335 miljoonaa euroa (128)
  ), kuten seuraavasta taulukosta ilmenee:








  Velkoja | Toimenpiteessä 3 myönnetty etu |
| --- | --- | --- |
| | (EUR) | (RON) |
| AAAS | 211 198 788 | 959 994 490 |
| Electrica | 109 574 383 | 498 065 377 |
| Salrom | 4 014 997 | 18 249 986 |
| Romanian kansallinen vesihallinto | 2 234 711 | 10 157 777 |
| Yhteensä | 327 022 879 | 1 486 467 630 |

(283)

Näin ollen komissio katsoo, että vaikka CET Govoran äänestyskäyttäytyminen ei antanut Oltchimille etua, AAAS, Electrica, Salrom ja kansallinen vesihallinto antoivat toimenpiteen 3 osana Oltchimille valikoivaa taloudellista etua 1 486 miljoonaa Romanian leuta (327 miljoonaa euroa (127)
  ), joka vastaa velan kuoletusten vähimmäismäärää näiden velkojien tervehdyttämissuunnitelmassa hyväksymällä kuoletusmäärien vaihteluvälillä (1 486–1 525 miljoonaa Romanian leuta eli 327–335 miljoonaa euroa (128)
  ), kuten seuraavasta taulukosta ilmenee:

Näin ollen komissio katsoo, että vaikka CET Govoran äänestyskäyttäytyminen ei antanut Oltchimille etua, AAAS, Electrica, Salrom ja kansallinen vesihallinto antoivat toimenpiteen 3 osana Oltchimille valikoivaa taloudellista etua 1 486 miljoonaa Romanian leuta (327 miljoonaa euroa

127

), joka vastaa velan kuoletusten vähimmäismäärää näiden velkojien tervehdyttämissuunnitelmassa hyväksymällä kuoletusmäärien vaihteluvälillä (1 486–1 525 miljoonaa Romanian leuta eli 327–335 miljoonaa euroa

128

), kuten seuraavasta taulukosta ilmenee:

Velkoja

Toimenpiteessä 3 myönnetty etu

(EUR)

(RON)

AAAS

211 198 788

959 994 490

Electrica

109 574 383

498 065 377

Salrom

4 014 997

18 249 986

Romanian kansallinen vesihallinto

2 234 711

10 157 777

Yhteensä

Yhteensä

327 022 879

327 022 879

1 486 467 630

1 486 467 630

6.1.2.4   Kokonaisarvio toimenpiteiden 1, 2 ja 3 taloudellisesta edusta ja niiden yhteydestä valtioon

Kokonaisarvio toimenpiteiden 1, 2 ja 3 taloudellisesta edusta ja niiden yhteydestä valtioon

| (284) | Kun kutakin toimenpidettä on nyt arvioitu erikseen, komissio katsoo tarpeelliseksi arvioida yleisesti valtion Oltchimia koskevaa strategiaa syyskuun 2012 ja huhtikuun 2015 välisellä ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(284)

Kun kutakin toimenpidettä on nyt arvioitu erikseen, komissio katsoo tarpeelliseksi arvioida yleisesti valtion Oltchimia koskevaa strategiaa syyskuun 2012 ja huhtikuun 2015 välisellä ajanjaksolla.

| (285) | Toimenpiteet 1, 2 ja 3 ovat itse asiassa jo lähtökohtaisesti kytköksissä toisiinsa ja palvelevat samaa päätavoitetta eli Oltchimin tukemista ja sen pitämistä markkinoilla ja sen työntekijöiden työpaikkojen säilyttämistä jättämällä velat perimättä / kuolettamalla velkoja / jatkamalla toimituksia. Kaikki nämä toimenpiteet mahdollistettiin ja varmistettiin valtion alulle paneman ja pääministerin hyväksymän yhteistyöpöytäkirjan allekirjoituksilla (ks. edellä johdanto-osan 1, 31, 150, 203 ja 205 kappale). Tämän lisäksi näitä toimenpiteitä tuettiin valtion korkean tason edustajien toistuvasti lehdille antamilla lausunnoilla, jotka tekevät selväksi, että hallituksella oli strateginen etu pitää Oltchim toiminnassa ja se aikoi välttää Oltchimin selvitystilaan asettamisen hinnalla millä hyvänsä (ks. johdanto-osan 28, 30 ja 31 kappale ja 204 kappaleen d, e, f, g, h ja i kohta). |
| --- | --- |

(285)

Toimenpiteet 1, 2 ja 3 ovat itse asiassa jo lähtökohtaisesti kytköksissä toisiinsa ja palvelevat samaa päätavoitetta eli Oltchimin tukemista ja sen pitämistä markkinoilla ja sen työntekijöiden työpaikkojen säilyttämistä jättämällä velat perimättä / kuolettamalla velkoja / jatkamalla toimituksia. Kaikki nämä toimenpiteet mahdollistettiin ja varmistettiin valtion alulle paneman ja pääministerin hyväksymän yhteistyöpöytäkirjan allekirjoituksilla (ks. edellä johdanto-osan 1, 31, 150, 203 ja 205 kappale). Tämän lisäksi näitä toimenpiteitä tuettiin valtion korkean tason edustajien toistuvasti lehdille antamilla lausunnoilla, jotka tekevät selväksi, että hallituksella oli strateginen etu pitää Oltchim toiminnassa ja se aikoi välttää Oltchimin selvitystilaan asettamisen hinnalla millä hyvänsä (ks. johdanto-osan 28, 30 ja 31 kappale ja 204 kappaleen d, e, f, g, h ja i kohta).

| (286) | Tämä strategia tulee esiin vielä selvemmin, kun otetaan huomioon i) se, että toimenpiteiden myöntäjät olivat myös äänestämässä Oltchimin tervehdyttämissuunnitelman puolesta, ii) kyseisten toimenpiteiden ajallinen järjestys, iii) niiden tarkoitus, joka oli Oltchimin toiminnan jatkaminen hinnalla millä hyvänsä ja selvitystilan välttäminen, ja iv) yrityksen (talous- ja riski-) tilanne silloin, kun päätös kunkin toimenpiteen toteuttamisesta tehtiin, eli se, että Oltchim oli lähellä maksukyvyttömyyttä (129). |
| --- | --- |

(286)

Tämä strategia tulee esiin vielä selvemmin, kun otetaan huomioon i) se, että toimenpiteiden myöntäjät olivat myös äänestämässä Oltchimin tervehdyttämissuunnitelman puolesta, ii) kyseisten toimenpiteiden ajallinen järjestys, iii) niiden tarkoitus, joka oli Oltchimin toiminnan jatkaminen hinnalla millä hyvänsä ja selvitystilan välttäminen, ja iv) yrityksen (talous- ja riski-) tilanne silloin, kun päätös kunkin toimenpiteen toteuttamisesta tehtiin, eli se, että Oltchim oli lähellä maksukyvyttömyyttä (129).

129

| (287) | Toimenpiteellä 3 Oltchimin hyväksi annetaan etua, jota ei voida erottaa toimenpiteistä 1 ja 2. Toimenpidettä 3 ei olisi ilman toimenpiteitä 1 ja 2. Velat, joita AAASille oli kerääntynyt toimenpiteessä 1 ja joita CET Govoralle oli kerääntynyt toimitusten jatkamisesta maksamattomista veloista huolimatta toimenpiteessä 2, mitätöitiin myöhemmin toimenpiteessä 3. |
| --- | --- |

(287)

Toimenpiteellä 3 Oltchimin hyväksi annetaan etua, jota ei voida erottaa toimenpiteistä 1 ja 2. Toimenpidettä 3 ei olisi ilman toimenpiteitä 1 ja 2. Velat, joita AAASille oli kerääntynyt toimenpiteessä 1 ja joita CET Govoralle oli kerääntynyt toimitusten jatkamisesta maksamattomista veloista huolimatta toimenpiteessä 2, mitätöitiin myöhemmin toimenpiteessä 3.

| (288) | Yhteistyöpöytäkirjan mukaan pöytäkirjan allekirjoittaneet julkiset ja yksityiset toimijat sopivat tekevänsä yhteistyötä sellaisen Oltchimin toiminnan ”uudelleenkäynnistykseen tähtäävän kestävän strategian” kehittämiseksi, jonka päätavoitteet olivat seuraavat: i) ”kannustaa ja suojata velkojia, erityisesti työntekijöitä” niin, että kannattavat toiminnot voidaan käynnistää täysimittaisesti uudelleen ja ne voidaan pitää toiminnassa pitkällä aikavälillä, ja samalla varmistaa riittävä luottamus, jotta velkojat tukisivat strategiaa, ii) antaa osapuolille mahdollisuus viestiä markkinoille, kansainväliselle yhteisölle ja suurelle yleisölle, että niillä on arvioitavana pitkän aikavälin kestävä ratkaisu Oltchimille, ja iii) varmistaa Oltchimin hallittu uudelleenjärjestely. |
| --- | --- |

(288)

Yhteistyöpöytäkirjan mukaan pöytäkirjan allekirjoittaneet julkiset ja yksityiset toimijat sopivat tekevänsä yhteistyötä sellaisen Oltchimin toiminnan ”uudelleenkäynnistykseen tähtäävän kestävän strategian” kehittämiseksi, jonka päätavoitteet olivat seuraavat: i) ”kannustaa ja suojata velkojia, erityisesti työntekijöitä” niin, että kannattavat toiminnot voidaan käynnistää täysimittaisesti uudelleen ja ne voidaan pitää toiminnassa pitkällä aikavälillä, ja samalla varmistaa riittävä luottamus, jotta velkojat tukisivat strategiaa, ii) antaa osapuolille mahdollisuus viestiä markkinoille, kansainväliselle yhteisölle ja suurelle yleisölle, että niillä on arvioitavana pitkän aikavälin kestävä ratkaisu Oltchimille, ja iii) varmistaa Oltchimin hallittu uudelleenjärjestely.

| (289) | Kaiken kaikkiaan voidaan siis todeta, että markkinataloustoimija, joka olisi ollut AAASiin läheisesti rinnastettavassa tilanteessa, olisi ensin yrittänyt saada tukea omalle tervehdyttämissuunnitelmalleen, joka olisi eritoten perustunut erissä toteutettavaan myyntiin, koska se olisi ottanut huomioon sen, että monet aiemmat yritykset yksityistää Oltchim yhtenä kokonaisuutena olivat epäonnistuneet. AAASilla oli keinot (ks. johdanto-osan 265 kappale) maksimoida sen Oltchimilta takaisin saatava velkamäärä vaatimalla ensinnäkin tuomioistuimelta sen saatavien perintää, mikä olisi saattanut alulle Oltchimin maksukyvyttömyyden, ja ehdottamalla tämän jälkeen maksukyvyttömyyslaissa mainitulla tavalla omaa tervehdyttämissuunnitelmaa (maksukyvyttömyyslain 94 §:n 1 momentti). |
| --- | --- |

(289)

Kaiken kaikkiaan voidaan siis todeta, että markkinataloustoimija, joka olisi ollut AAASiin läheisesti rinnastettavassa tilanteessa, olisi ensin yrittänyt saada tukea omalle tervehdyttämissuunnitelmalleen, joka olisi eritoten perustunut erissä toteutettavaan myyntiin, koska se olisi ottanut huomioon sen, että monet aiemmat yritykset yksityistää Oltchim yhtenä kokonaisuutena olivat epäonnistuneet. AAASilla oli keinot (ks. johdanto-osan 265 kappale) maksimoida sen Oltchimilta takaisin saatava velkamäärä vaatimalla ensinnäkin tuomioistuimelta sen saatavien perintää, mikä olisi saattanut alulle Oltchimin maksukyvyttömyyden, ja ehdottamalla tämän jälkeen maksukyvyttömyyslaissa mainitulla tavalla omaa tervehdyttämissuunnitelmaa (maksukyvyttömyyslain 94 §:n 1 momentti).

| (290) | Päätelmänä on, että koska toimenpidettä 3 ei voida kohtuudella erottaa toimenpiteistä 1 ja 2, kaikki nämä toimenpiteet muodostavat sarjan toisiinsa kytköksissä olevia toimenpiteitä, jotka ovat valtion toteuttamia ja jotka antavat Oltchimille etua yhteistyöpöytäkirjassa esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

(290)

Päätelmänä on, että koska toimenpidettä 3 ei voida kohtuudella erottaa toimenpiteistä 1 ja 2, kaikki nämä toimenpiteet muodostavat sarjan toisiinsa kytköksissä olevia toimenpiteitä, jotka ovat valtion toteuttamia ja jotka antavat Oltchimille etua yhteistyöpöytäkirjassa esitetyllä tavalla.

| (291) | Näin ollen kaiken kaikkiaan komissio katsoo, että AAAS on myöntänyt Oltchimille valikoivaa taloudellista etua yhteensä 217 827 557 euroa (130)
  (990 125 260 Romanian leuta) ja että velkojien AAAS, Salrom, CET Govora, kansallinen vesihallinto ja Electrica Oltchimille myöntämä valikoivan taloudellisen edun kokonaismäärä on 1 516 598 405 Romanian leuta (333 651 649 euroa), kun toimenpiteiden 1 ja 3 määrät on yhdistetty (131)
  , ja että määrä tulee vielä nousemaan, kun toimenpiteeseen 2 liittyvä etu otetaan huomioon. |
| --- | --- |

(291)

Näin ollen kaiken kaikkiaan komissio katsoo, että AAAS on myöntänyt Oltchimille valikoivaa taloudellista etua yhteensä 217 827 557 euroa (130)
  (990 125 260 Romanian leuta) ja että velkojien AAAS, Salrom, CET Govora, kansallinen vesihallinto ja Electrica Oltchimille myöntämä valikoivan taloudellisen edun kokonaismäärä on 1 516 598 405 Romanian leuta (333 651 649 euroa), kun toimenpiteiden 1 ja 3 määrät on yhdistetty (131)
  , ja että määrä tulee vielä nousemaan, kun toimenpiteeseen 2 liittyvä etu otetaan huomioon.

Näin ollen kaiken kaikkiaan komissio katsoo, että AAAS on myöntänyt Oltchimille valikoivaa taloudellista etua yhteensä 217 827 557 euroa

130

(990 125 260 Romanian leuta) ja että velkojien AAAS, Salrom, CET Govora, kansallinen vesihallinto ja Electrica Oltchimille myöntämä valikoivan taloudellisen edun kokonaismäärä on 1 516 598 405 Romanian leuta (333 651 649 euroa), kun toimenpiteiden 1 ja 3 määrät on yhdistetty

131

, ja että määrä tulee vielä nousemaan, kun toimenpiteeseen 2 liittyvä etu otetaan huomioon.

6.1.3   Kilpailun vääristyminen ja vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

Kilpailun vääristyminen ja vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

| (292) | Julkinen tuki on omiaan vääristämään kilpailua, vaikka se ei auttaisi tuensaajayritystä laajentumaan ja lisäämään markkinaosuuttaan. Riittää, että tuen avulla yritys pystyy säilyttämään vahvemman kilpailuaseman kuin sillä olisi ollut ilman tuen myöntämistä. Jotta tuen voidaan katsoa vääristävän kilpailua, pidetään tältä osin yleensä riittävänä, että tuki antaa tuensaajalle etua vapauttamalla sen kustannuksista, joista sen olisi muuten vastattava osana tavanomaista liiketoimintaansa (132). |
| --- | --- |

(292)

Julkinen tuki on omiaan vääristämään kilpailua, vaikka se ei auttaisi tuensaajayritystä laajentumaan ja lisäämään markkinaosuuttaan. Riittää, että tuen avulla yritys pystyy säilyttämään vahvemman kilpailuaseman kuin sillä olisi ollut ilman tuen myöntämistä. Jotta tuen voidaan katsoa vääristävän kilpailua, pidetään tältä osin yleensä riittävänä, että tuki antaa tuensaajalle etua vapauttamalla sen kustannuksista, joista sen olisi muuten vastattava osana tavanomaista liiketoimintaansa (132).

132

| (293) | Julkinen tuki yrityksille on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan valtiontukea vain siltä osin kuin se ”vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. Tältä osin ei ole tarpeen osoittaa, että tuki tosiasiallisesti vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan vaan ainoastaan että tuki on omiaan vaikuttamaan tällaiseen kauppaan (133). Eritoten unionin tuomioistuimet ovat katsoneet, että kun ”tuki vahvistaa yrityksen asemaa jäsenvaltioiden välisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan” (134). |
| --- | --- |

(293)

Julkinen tuki yrityksille on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan valtiontukea vain siltä osin kuin se ”vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. Tältä osin ei ole tarpeen osoittaa, että tuki tosiasiallisesti vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan vaan ainoastaan että tuki on omiaan vaikuttamaan tällaiseen kauppaan (133). Eritoten unionin tuomioistuimet ovat katsoneet, että kun ”tuki vahvistaa yrityksen asemaa jäsenvaltioiden välisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan” (134).

133

134

| (294) | Julkisen tuen voidaan katsoa pystyvän vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, vaikka tuensaaja ei olisi suoraan mukana jäsenvaltioiden välisessä kaupassa. Esimerkiksi tuki voi vaikeuttaa muiden jäsenvaltioiden toimijoiden pääsyä markkinoille ylläpitämällä tai lisäämällä paikallista tarjontaa (135). |
| --- | --- |

(294)

Julkisen tuen voidaan katsoa pystyvän vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, vaikka tuensaaja ei olisi suoraan mukana jäsenvaltioiden välisessä kaupassa. Esimerkiksi tuki voi vaikeuttaa muiden jäsenvaltioiden toimijoiden pääsyä markkinoille ylläpitämällä tai lisäämällä paikallista tarjontaa (135).

135

| (295) | Komissio katsoo, että suomalla Oltchimille mahdollisuuden jatkaa toimintaansa, järjestää toimintansa uudelleen ja kuolettaa julkisia velkoja toimenpiteet ovat omiaan parantamaan Oltchimin kilpailuasemaa sisämarkkinoilla sen kilpailijoihin verrattuna. |
| --- | --- |

(295)

Komissio katsoo, että suomalla Oltchimille mahdollisuuden jatkaa toimintaansa, järjestää toimintansa uudelleen ja kuolettaa julkisia velkoja toimenpiteet ovat omiaan parantamaan Oltchimin kilpailuasemaa sisämarkkinoilla sen kilpailijoihin verrattuna.

| (296) | Oltchim toimii peruskemikaalien tuotannon alalla eli kilpailulle avoimilla markkinoilla Euroopassa ja eri puolilla maailmaa. |
| --- | --- |

(296)

Oltchim toimii peruskemikaalien tuotannon alalla eli kilpailulle avoimilla markkinoilla Euroopassa ja eri puolilla maailmaa.

| (297) | Näin ollen komissio päättelee, että toimenpiteet voivat vääristää tai uhata vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(297)

Näin ollen komissio päättelee, että toimenpiteet voivat vääristää tai uhata vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

6.1.4   Valtiontuen olemassaoloa koskeva päätelmä

Valtiontuen olemassaoloa koskeva päätelmä

| (298) | Koska kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaololle asetetut edellytykset (ks. edellä 6.1.1–6.1.3 alajaksot) täyttyvät kaikkien kolmen toimenpiteen osalta, komissio päättelee seuraavaa:






  — | Toimenpide 1 on valtiontukea; |
| --- | --- | --- |

(298)

Koska kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaololle asetetut edellytykset (ks. edellä 6.1.1–6.1.3 alajaksot) täyttyvät kaikkien kolmen toimenpiteen osalta, komissio päättelee seuraavaa:

—

Toimenpide 1 on valtiontukea;

Toimenpide 1

| — | Toimenpide 2 on valtiontukea CET Govoran osalta mutta ei Salromin osalta; |
| --- | --- |

—

Toimenpide 2 on valtiontukea CET Govoran osalta mutta ei Salromin osalta;

Toimenpide 2

| — | Toimenpide 3 on valtiontukea AAASin, kansallisen vesihallinnon, Salromin ja Electrican osalta mutta ei CET Govoran osalta. |
| --- | --- |

—

Toimenpide 3 on valtiontukea AAASin, kansallisen vesihallinnon, Salromin ja Electrican osalta mutta ei CET Govoran osalta.

Toimenpide 3

| (299) | Yhdessä tarkasteltuna toimenpiteet 1, 2 ja 3 ovat valtiontukea AAASin, kansallisen vesihallinnon, Salromin, CET Govoran ja Electrican osalta. Johdanto-osan edellä esitetyn 291 kappaleen pohjalta komissio päättelee, että Romanian valtio on myöntänyt Oltchimille tukea 1 516 598 405 Romanian leuta (333 651 649 euroa), jota tulee vielä kasvattamaan toimenpiteeseen 2 liittyvä etu. |
| --- | --- |

(299)

Yhdessä tarkasteltuna toimenpiteet 1, 2 ja 3 ovat valtiontukea AAASin, kansallisen vesihallinnon, Salromin, CET Govoran ja Electrican osalta. Johdanto-osan edellä esitetyn 291 kappaleen pohjalta komissio päättelee, että Romanian valtio on myöntänyt Oltchimille tukea 1 516 598 405 Romanian leuta (333 651 649 euroa), jota tulee vielä kasvattamaan toimenpiteeseen 2 liittyvä etu.

6.1.5   Tuen laillisuus

Tuen laillisuus

| (300) | Komissio toteaa, että toimenpiteet 1, 2 (CET Govoran osalta) ja 3 (AAASin, kansallisen vesihallinnon, Salromin ja Electrican osalta) myönnettiin vuosina 2012–2015 SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa vahvistettujen täytäntöönpanokieltojen vastaisesti. |
| --- | --- |

(300)

Komissio toteaa, että toimenpiteet 1, 2 (CET Govoran osalta) ja 3 (AAASin, kansallisen vesihallinnon, Salromin ja Electrican osalta) myönnettiin vuosina 2012–2015 SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa vahvistettujen täytäntöönpanokieltojen vastaisesti.

| (301) | Näin ollen, koska toimenpiteiden todettiin olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, komissio päättelee, että ne ovat sääntöjenvastaista valtiontukea. |
| --- | --- |

(301)

Näin ollen, koska toimenpiteiden todettiin olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, komissio päättelee, että ne ovat sääntöjenvastaista valtiontukea.

6.2   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille ja arvioinnin oikeusperusta

Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille ja arvioinnin oikeusperusta

| (302) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltion, joka hakee lupaa myöntää tukea perussopimuksen määräyksistä poiketen, on tehtävä komission kanssa yhteistyötä. |
| --- | --- |

(302)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltion, joka hakee lupaa myöntää tukea perussopimuksen määräyksistä poiketen, on tehtävä komission kanssa yhteistyötä.

| (303) | Tämän velvollisuuden täyttämiseksi sen on eritoten toimitettava kaikki tiedot, joiden avulla komissio voi tarkistaa, että edellytykset poikkeuksen myöntämiselle täyttyvät (136). Tässä tapauksessa Romanian viranomaiset eivät maininneet minkäänlaista oikeusperustaa, jolla olisi voinut arvioida tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(303)

Tämän velvollisuuden täyttämiseksi sen on eritoten toimitettava kaikki tiedot, joiden avulla komissio voi tarkistaa, että edellytykset poikkeuksen myöntämiselle täyttyvät (136). Tässä tapauksessa Romanian viranomaiset eivät maininneet minkäänlaista oikeusperustaa, jolla olisi voinut arvioida tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille.

136

| (304) | Koska Oltchim voidaan katsoa vaikeuksissa olevaksi yritykseksi (ks. johdanto-osan (88) kappale), ainoa soveltuvuusperuste, jonka komissio menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään (137) määritti, oli vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoihin perustuva pelastamis- ja rakenneuudistustuki. |
| --- | --- |

(304)

Koska Oltchim voidaan katsoa vaikeuksissa olevaksi yritykseksi (ks. johdanto-osan (88) kappale), ainoa soveltuvuusperuste, jonka komissio menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään (137) määritti, oli vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoihin perustuva pelastamis- ja rakenneuudistustuki.

137

| (305) | Romanian viranomaiset todellakin esittivät (menettelyn melko myöhäisessä vaiheessa (138)) väitteen, että toimenpiteet olisi mahdollista hyväksyä rakenneuudistustueksi, ja toivat esiin mahdollisuuden määritellä tervehdyttämissuunnitelma tätä tarkoitusta varten rakenneuudistussuunnitelmaksi. Tässä tarkoituksessa Romania korostaa, että yritys on saavuttanut erittäin huomattavaa edistystä uudelleenjärjestelykaudella. |
| --- | --- |

(305)

Romanian viranomaiset todellakin esittivät (menettelyn melko myöhäisessä vaiheessa (138)) väitteen, että toimenpiteet olisi mahdollista hyväksyä rakenneuudistustueksi, ja toivat esiin mahdollisuuden määritellä tervehdyttämissuunnitelma tätä tarkoitusta varten rakenneuudistussuunnitelmaksi. Tässä tarkoituksessa Romania korostaa, että yritys on saavuttanut erittäin huomattavaa edistystä uudelleenjärjestelykaudella.

138

| (306) | Tutkintavaiheen jälkeen komissio on kuitenkin päätellyt, että sisämarkkinoille soveltuvaa pelastamis- tai rakenneuudistustukea koskevia kriteereitä, jotka vahvistetaan asianomaisissa pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa, ei ole noudatettu missään kyseisistä toimenpiteistä eikä edes tervehdyttämissuunnitelmassa sellaisena kuin Romania sen on hyväksynyt ja toteuttanut. |
| --- | --- |

(306)

Tutkintavaiheen jälkeen komissio on kuitenkin päätellyt, että sisämarkkinoille soveltuvaa pelastamis- tai rakenneuudistustukea koskevia kriteereitä, jotka vahvistetaan asianomaisissa pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa, ei ole noudatettu missään kyseisistä toimenpiteistä eikä edes tervehdyttämissuunnitelmassa sellaisena kuin Romania sen on hyväksynyt ja toteuttanut.

| (307) | Etenkään komissio ei edes pystynyt havaitsemaan minkäänlaista sellaista vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 35 kohdan mukaista merkittävää todellista, tosiasiallista ja riittävää rahoitusosuutta rakenneuudistuskustannuksiin, jota tuettaisiin Oltchimin omista varoista. Tuen määrä ylittää merkittävästi myyntihinnan, joka tarjousprosessin seurauksena muuten olisi saatu. Konkreettisesti tuen kokonaismäärä on yli 333 miljoonaa euroa (luku sisältää vain toimenpiteiden 1 ja 3 yhdistetyt määrät, ja sitä tulisi täydentää toimenpiteeseen 2 sisältyvällä tukimäärällä), kun taas määrä, joka saatiin, kun suurin osa Oltchimin omaisuudesta myytiin, jäi alle 143 miljoonan euron, joten tämä alittaa selvästi vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa omalle rahoitusosuudelle asetetun 50 prosentin vähimmäisvaatimuksen (139). Oltchimin tervehdyttämissuunnitelmaa ei ole vielä tähän mennessä saatettu päätökseen, koska uusi tarjousprosessi Oltchimin jäljellä olevan omaisuuden myymiseksi on yhä kesken eikä sen odoteta päättyvän ennen huhtikuuta 2019. Näin ollen komissio katsoo, että mitään muuta mahdollista omaisuuserien myynteihin perustuvaa lisärahoituslähdettä ei voida ottaa huomioon oman rahoitusosuuden määrittämisessä niiden jo kirjattujen myyntitulojen lisäksi, jotka saatiin ensimmäisestä loppuun viedystä tarjousprosessista. |
| --- | --- |

(307)

Etenkään komissio ei edes pystynyt havaitsemaan minkäänlaista sellaista vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 35 kohdan mukaista merkittävää todellista, tosiasiallista ja riittävää rahoitusosuutta rakenneuudistuskustannuksiin, jota tuettaisiin Oltchimin omista varoista. Tuen määrä ylittää merkittävästi myyntihinnan, joka tarjousprosessin seurauksena muuten olisi saatu. Konkreettisesti tuen kokonaismäärä on yli 333 miljoonaa euroa (luku sisältää vain toimenpiteiden 1 ja 3 yhdistetyt määrät, ja sitä tulisi täydentää toimenpiteeseen 2 sisältyvällä tukimäärällä), kun taas määrä, joka saatiin, kun suurin osa Oltchimin omaisuudesta myytiin, jäi alle 143 miljoonan euron, joten tämä alittaa selvästi vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa omalle rahoitusosuudelle asetetun 50 prosentin vähimmäisvaatimuksen (139). Oltchimin tervehdyttämissuunnitelmaa ei ole vielä tähän mennessä saatettu päätökseen, koska uusi tarjousprosessi Oltchimin jäljellä olevan omaisuuden myymiseksi on yhä kesken eikä sen odoteta päättyvän ennen huhtikuuta 2019. Näin ollen komissio katsoo, että mitään muuta mahdollista omaisuuserien myynteihin perustuvaa lisärahoituslähdettä ei voida ottaa huomioon oman rahoitusosuuden määrittämisessä niiden jo kirjattujen myyntitulojen lisäksi, jotka saatiin ensimmäisestä loppuun viedystä tarjousprosessista.

139

| (308) | Lisäksi vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 65 kohdan mukaan ”[j]os valtiontukea myönnetään muodossa, joka vahvistaa tuensaajan omaa pääomaa, esimerkiksi kun valtio myöntää [- -] tai poistaa velkoja kirjanpidosta [- -] tappioiden kattamiseen olisi myönnettävä tukea ainoastaan ehdoin, joiden mukaan nykyiset sijoittajat osallistuvat vastuunjakoon asianmukaisesti”. Romania ei toimittanut mitään tietoja, jotka osoittaisivat, että tervehdyttämissuunnitelmassa vastuunjako olisi toteutunut asianmukaisesti. Lisäksi pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 67 kohdassa edellytetään, että ”kaikki valtiontuki, joka vahvistaa tuensaajan omaa pääomaa, olisi myönnettävä ehdoin, jotka antavat valtiolle kohtuullisen osuuden tuensaajan tulevasta arvonnoususta ottaen huomioon sen, kuinka paljon omaa pääomaa valtio sijoittaa verrattuna yhtiön jäljellä olevaan omaan pääomaan tappioiden kattamisen jälkeen”. Oltchimin tapauksessa tällaista asianmukaista vastuunjakoa ei näytetty toteen. |
| --- | --- |

(308)

Lisäksi vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 65 kohdan mukaan ”[j]os valtiontukea myönnetään muodossa, joka vahvistaa tuensaajan omaa pääomaa, esimerkiksi kun valtio myöntää [- -] tai poistaa velkoja kirjanpidosta [- -] tappioiden kattamiseen olisi myönnettävä tukea ainoastaan ehdoin, joiden mukaan nykyiset sijoittajat osallistuvat vastuunjakoon asianmukaisesti”. Romania ei toimittanut mitään tietoja, jotka osoittaisivat, että tervehdyttämissuunnitelmassa vastuunjako olisi toteutunut asianmukaisesti. Lisäksi pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 67 kohdassa edellytetään, että ”kaikki valtiontuki, joka vahvistaa tuensaajan omaa pääomaa, olisi myönnettävä ehdoin, jotka antavat valtiolle kohtuullisen osuuden tuensaajan tulevasta arvonnoususta ottaen huomioon sen, kuinka paljon omaa pääomaa valtio sijoittaa verrattuna yhtiön jäljellä olevaan omaan pääomaan tappioiden kattamisen jälkeen”. Oltchimin tapauksessa tällaista asianmukaista vastuunjakoa ei näytetty toteen.

| (309) | Kun lisäksi otetaan huomioon, että Oltchim on tärkeässä asemassa Romanian kemianteollisuudessa ja sillä on huomattavat markkinaosuudet niillä tuote- ja maantieteellisillä markkinoilla, joilla yritys on aktiivinen, Oltchimin olisi pitänyt toteuttaa pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 3.6.2 jakson mukaisesti toimenpiteitä rajoittaakseen tuen synnyttämiä kilpailun vääristymiä. Tältä osin komissio toteaa, että Romania ei ehdottanut minkäänlaisia rakenteellisia tai toimintaa sääteleviä korvaavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(309)

Kun lisäksi otetaan huomioon, että Oltchim on tärkeässä asemassa Romanian kemianteollisuudessa ja sillä on huomattavat markkinaosuudet niillä tuote- ja maantieteellisillä markkinoilla, joilla yritys on aktiivinen, Oltchimin olisi pitänyt toteuttaa pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 3.6.2 jakson mukaisesti toimenpiteitä rajoittaakseen tuen synnyttämiä kilpailun vääristymiä. Tältä osin komissio toteaa, että Romania ei ehdottanut minkäänlaisia rakenteellisia tai toimintaa sääteleviä korvaavia toimenpiteitä.

| (310) | Näin ollen komissio päättelee, että tervehdyttämissuunnitelmalla ei kyetä täyttämään useita niistä kumulatiivisista edellytyksistä, jotka vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa määritellään, eikä komissio näin ollen voi jatkaa tätä tarkastelua pidemmälle siitä huolimatta, että Romania on ilmoittanut voivansa tehdä tätä varten lisähuomautuksia. |
| --- | --- |

(310)

Näin ollen komissio päättelee, että tervehdyttämissuunnitelmalla ei kyetä täyttämään useita niistä kumulatiivisista edellytyksistä, jotka vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa määritellään, eikä komissio näin ollen voi jatkaa tätä tarkastelua pidemmälle siitä huolimatta, että Romania on ilmoittanut voivansa tehdä tätä varten lisähuomautuksia.

6.3   Takaisinperintä

Takaisinperintä

| (311) | SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuinten vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissiolla on toimivalta päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on kumottava valtiontuki tai muutettava sitä, jos se on todennut, ettei tuki sovellu sisämarkkinoille (140). Unionin tuomioistuimet ovat niin ikään johdonmukaisesti todenneet, että jäsenvaltioon kohdistuvalla velvoitteella kumota tuki, jonka komissio on todennut sisämarkkinoille soveltumattomaksi, pyritään palauttamaan aikaisemmin vallinnut tilanne (141). |
| --- | --- |

(311)

SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuinten vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissiolla on toimivalta päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on kumottava valtiontuki tai muutettava sitä, jos se on todennut, ettei tuki sovellu sisämarkkinoille (140). Unionin tuomioistuimet ovat niin ikään johdonmukaisesti todenneet, että jäsenvaltioon kohdistuvalla velvoitteella kumota tuki, jonka komissio on todennut sisämarkkinoille soveltumattomaksi, pyritään palauttamaan aikaisemmin vallinnut tilanne (141).

140

141

| (312) | Tältä osin unionin tuomioistuimet ovat todenneet, että tämä tavoite saavutetaan, kun tuensaaja on maksanut takaisin sääntöjenvastaisena tukena myönnetyt määrät ja näin luopuu eduista, joita sillä on ollut markkinoilla kilpailijoihin nähden, jolloin tuen maksamista edeltänyt tilanne palautuu ennalleen (142). |
| --- | --- |

(312)

Tältä osin unionin tuomioistuimet ovat todenneet, että tämä tavoite saavutetaan, kun tuensaaja on maksanut takaisin sääntöjenvastaisena tukena myönnetyt määrät ja näin luopuu eduista, joita sillä on ollut markkinoilla kilpailijoihin nähden, jolloin tuen maksamista edeltänyt tilanne palautuu ennalleen (142).

142

| (313) | Oikeuskäytännön mukaisesti neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 (143) 16 artiklan 1 kohdassa todetaan, että ”[sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta [- -]”. |
| --- | --- |

(313)

Oikeuskäytännön mukaisesti neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 (143) 16 artiklan 1 kohdassa todetaan, että ”[sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta [- -]”.

143

| (314) | Kuten johdanto-osan 291 ja 299 kappaleessa on osoitettu, Oltchimille asianomaisilla kolmella toimenpiteellä yhdessä myönnetty tuki – 1 516 598 405 Romanian leuta (333 651 649 euroa) (kun toimenpiteiden 1 ja 3 määrät on yhdistetty), joka tulee vielä kasvamaan toimenpiteeseen 2 liittyvällä tukimäärällä – toteutettiin SEUT-sopimuksen 108 artiklan vastaisesti ja on katsottava sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi tueksi. Tämä tuki on näin ollen perittävä takaisin sen tilanteen palauttamiseksi, joka markkinoilla vallitsi ennen tuen myöntämistä. |
| --- | --- |

(314)

Kuten johdanto-osan 291 ja 299 kappaleessa on osoitettu, Oltchimille asianomaisilla kolmella toimenpiteellä yhdessä myönnetty tuki – 1 516 598 405 Romanian leuta (333 651 649 euroa) (kun toimenpiteiden 1 ja 3 määrät on yhdistetty), joka tulee vielä kasvamaan toimenpiteeseen 2 liittyvällä tukimäärällä – toteutettiin SEUT-sopimuksen 108 artiklan vastaisesti ja on katsottava sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi tueksi. Tämä tuki on näin ollen perittävä takaisin sen tilanteen palauttamiseksi, joka markkinoilla vallitsi ennen tuen myöntämistä.

| (315) | Takaisinperintä koskee ajanjaksoa, joka alkaa siitä, kun tuensaaja alkoi saada etua (144) eli kun tuki saatettiin tuensaajan käyttöön, ja päättyy siihen, kun se on tosiasiallisesti peritty takaisin. Takaisin perittävälle määrälle lasketaan korkoa siihen saakka, kun määrä on tosiasiallisesti peritty takaisin. |
| --- | --- |

(315)

Takaisinperintä koskee ajanjaksoa, joka alkaa siitä, kun tuensaaja alkoi saada etua (144) eli kun tuki saatettiin tuensaajan käyttöön, ja päättyy siihen, kun se on tosiasiallisesti peritty takaisin. Takaisin perittävälle määrälle lasketaan korkoa siihen saakka, kun määrä on tosiasiallisesti peritty takaisin.

144

6.4   Kysymys taloudellisen toiminnan jatkumisesta Oltchimin myynnissä (145)

Kysymys taloudellisen toiminnan jatkumisesta Oltchimin myynnissä

145

| (316) | Kun komissio on tehnyt negatiivisen päätöksen yritykselle annetun SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan perusteella sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinperintää koskevassa asiassa, asianomaisen jäsenvaltion on perittävä sisämarkkinoille soveltumaton tuki takaisin. Takaisinperintävelvollisuus saatetaan ulottaa myös sellaiseen uuteen yritykseen, jolle kyseinen yritys on siirtänyt tai myynyt osan omaisuuseristään, jos siirron tai kaupan rakenteen johdosta voidaan päätellä, että näiden kahden yrityksen välillä on taloudellinen jatkuvuus (146). |
| --- | --- |

(316)

Kun komissio on tehnyt negatiivisen päätöksen yritykselle annetun SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan perusteella sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinperintää koskevassa asiassa, asianomaisen jäsenvaltion on perittävä sisämarkkinoille soveltumaton tuki takaisin. Takaisinperintävelvollisuus saatetaan ulottaa myös sellaiseen uuteen yritykseen, jolle kyseinen yritys on siirtänyt tai myynyt osan omaisuuseristään, jos siirron tai kaupan rakenteen johdosta voidaan päätellä, että näiden kahden yrityksen välillä on taloudellinen jatkuvuus (146).

146

| (317) | Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Italia ja SIM 2 v. komissio tekemässä päätöksessä (147), johon komissio perusti päätöksensä asioissa Olympic Airlines, Alitalia ja SERNAM (148), katsotaan, että ”vanhan” yrityksen ja uusien rakenteiden välisen taloudellisen jatkuvuuden arvioimisen perustana käytetään tiettyä indikaattorijoukkoa. Arvioinnissa voidaan ottaa huomioon seuraavat tekijät: myydyn omaisuuden laajuus (varat ja velat, henkilöstön siirtyminen uuteen yritykseen, yhteensidotut varat), myyntihinta, ostajan (ostajien) henkilöllisyys, myyntiajankohta (alustavan arvioinnin aloittamisen, muodollisen tutkintamenettelyn tai lopullisen päätöksen jälkeen) ja toimenpiteen taloudelliset perustelut. Tuomioistuin vahvisti nämä indikaattorit 28 päivänä maaliskuuta 2012 tekemässään päätöksessä (149) asiassa Ryanair v. komissio, jolla Alitalia-päätös vahvistettiin. |
| --- | --- |

(317)

Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Italia ja SIM 2 v. komissio tekemässä päätöksessä (147), johon komissio perusti päätöksensä asioissa Olympic Airlines, Alitalia ja SERNAM (148), katsotaan, että ”vanhan” yrityksen ja uusien rakenteiden välisen taloudellisen jatkuvuuden arvioimisen perustana käytetään tiettyä indikaattorijoukkoa. Arvioinnissa voidaan ottaa huomioon seuraavat tekijät: myydyn omaisuuden laajuus (varat ja velat, henkilöstön siirtyminen uuteen yritykseen, yhteensidotut varat), myyntihinta, ostajan (ostajien) henkilöllisyys, myyntiajankohta (alustavan arvioinnin aloittamisen, muodollisen tutkintamenettelyn tai lopullisen päätöksen jälkeen) ja toimenpiteen taloudelliset perustelut. Tuomioistuin vahvisti nämä indikaattorit 28 päivänä maaliskuuta 2012 tekemässään päätöksessä (149) asiassa Ryanair v. komissio, jolla Alitalia-päätös vahvistettiin.

147

148

149

| (318) | Kuten edellä johdanto-osan 5 kappaleessa mainittiin, kilpailun pääosasto käsitteli kysymystä taloudellisesta jatkuvuudesta Romanian viranomaisten kanssa useita kertoja, minkä jälkeen 23 päivänä joulukuuta 2016 pääosasto lähetti Romanian viranomaisille kirjeitse alustavan arvionsa taloudellisesta jatkuvuudesta. Kirjeessä, joka perustui tietoihin, joita Romanian viranomaiset olivat toimittaneet yhdeksässä erässä toteutettavan myynnin laajuudesta ja myyntiprosessista (markkinalähtöinen tarjousprosessi), kilpailun pääosasto katsoi alustavasti, että Oltchimin myyntiprosessi muodossa, jossa Romanian viranomaiset tuolloin suunnittelivat sen toteuttavansa, ei välttämättä johtaisi taloudelliseen jatkuvuuteen Oltchimin ja myyntiprosessista mahdollisesti syntyvän yrityksen (syntyvien yritysten) välillä – kyseinen arviointi ei kuitenkaan rajoita myöhemmän arvioinnin lopputulosta, sillä kaikkia olennaisia tietoja ei ollut vielä tuolloin tiedossa, kuten myynnin todellista toteutumista ja sen varsinaista lopputulosta, siirrettävän omaisuuden todellista laajuutta, myyntihintaa ja myynnin taloudellisia perusteluita. |
| --- | --- |

(318)

Kuten edellä johdanto-osan 5 kappaleessa mainittiin, kilpailun pääosasto käsitteli kysymystä taloudellisesta jatkuvuudesta Romanian viranomaisten kanssa useita kertoja, minkä jälkeen 23 päivänä joulukuuta 2016 pääosasto lähetti Romanian viranomaisille kirjeitse alustavan arvionsa taloudellisesta jatkuvuudesta. Kirjeessä, joka perustui tietoihin, joita Romanian viranomaiset olivat toimittaneet yhdeksässä erässä toteutettavan myynnin laajuudesta ja myyntiprosessista (markkinalähtöinen tarjousprosessi), kilpailun pääosasto katsoi alustavasti, että Oltchimin myyntiprosessi muodossa, jossa Romanian viranomaiset tuolloin suunnittelivat sen toteuttavansa, ei välttämättä johtaisi taloudelliseen jatkuvuuteen Oltchimin ja myyntiprosessista mahdollisesti syntyvän yrityksen (syntyvien yritysten) välillä – kyseinen arviointi ei kuitenkaan rajoita myöhemmän arvioinnin lopputulosta, sillä kaikkia olennaisia tietoja ei ollut vielä tuolloin tiedossa, kuten myynnin todellista toteutumista ja sen varsinaista lopputulosta, siirrettävän omaisuuden todellista laajuutta, myyntihintaa ja myynnin taloudellisia perusteluita.

| (319) | Myyntiprosessin tämänhetkisessä vaiheessa, kun velkojainkokous on äänestyksessään hyväksynyt kaksi ostajaa, jotka ostavat valtaosan Oltchimin omaisuudesta, suurin osa näistä seikoista tiedetään. Voidakseen tehdä päätöksen siitä, liittyykö myyntiin valtiontukea, joka hyödyttäisi Oltchimin ostajaa (ostajia), komissio arvioi kutakin viittä edellä mainittua kriteeriä seuraavasti. |
| --- | --- |

(319)

Myyntiprosessin tämänhetkisessä vaiheessa, kun velkojainkokous on äänestyksessään hyväksynyt kaksi ostajaa, jotka ostavat valtaosan Oltchimin omaisuudesta, suurin osa näistä seikoista tiedetään. Voidakseen tehdä päätöksen siitä, liittyykö myyntiin valtiontukea, joka hyödyttäisi Oltchimin ostajaa (ostajia), komissio arvioi kutakin viittä edellä mainittua kriteeriä seuraavasti.

6.4.1   Myytävien omaisuuserien laajuus tarkistetussa tervehdyttämissuunnitelmassa

Myytävien omaisuuserien laajuus tarkistetussa tervehdyttämissuunnitelmassa

| (320) | Komissio toteaa, että pääasiallisen ostajan eli Chimcomplexin ostamat omaisuuserät – erät 1–5 ja osittain erä 7 – ovat vain 58 prosenttia Oltchimin omaisuudesta ja tuotantolaitteistoista (Winterhillin arvioinnin perusteella). DSG puolestaan ostaisi Oltchimin omaisuudesta hyvin rajatun osuuden, nimittäin erän 6 (joka koostuu PVC:n käsittelylaitoksesta, jota DSG on aiemmin vuokrannut Oltchimilta). DSG:lle myytävät omaisuuserät vastaavat hyvin pientä osuutta Oltchimin omaisuudesta ja tuotantolaitteistoista (Winterhillin arvioinnin mukaan osuus on 1,94 prosenttia). |
| --- | --- |

(320)

Komissio toteaa, että pääasiallisen ostajan eli Chimcomplexin ostamat omaisuuserät – erät 1–5 ja osittain erä 7 – ovat vain 58 prosenttia Oltchimin omaisuudesta ja tuotantolaitteistoista (Winterhillin arvioinnin perusteella). DSG puolestaan ostaisi Oltchimin omaisuudesta hyvin rajatun osuuden, nimittäin erän 6 (joka koostuu PVC:n käsittelylaitoksesta, jota DSG on aiemmin vuokrannut Oltchimilta). DSG:lle myytävät omaisuuserät vastaavat hyvin pientä osuutta Oltchimin omaisuudesta ja tuotantolaitteistoista (Winterhillin arvioinnin mukaan osuus on 1,94 prosenttia).

| (321) | Chimcomplex ei hanki tai ota haltuunsa Oltchimin vastuita, liikesopimuksia tai olemassa olevia raaka-aineita, valmiita (tai keskeneräisiä) tuotteita tai varaosia. Mahdolliset maa-alueen aiemmin tapahtuneeseen pilaantumiseen liittyvät kustannukset pysyvät myyjän vastuulla aiheuttamisperiaatteen mukaisesti. Tämä vastaa komission 23 päivänä joulukuuta 2016 päivätyssä kirjeessään esittämää näkemystä, jonka mukaan ”Oltchimin vastuut [- -], myös vanhat ympäristövelat, jäävät Oltchimille”. Sama pätee DSG:n tapaukseen. |
| --- | --- |

(321)

Chimcomplex ei hanki tai ota haltuunsa Oltchimin vastuita, liikesopimuksia tai olemassa olevia raaka-aineita, valmiita (tai keskeneräisiä) tuotteita tai varaosia. Mahdolliset maa-alueen aiemmin tapahtuneeseen pilaantumiseen liittyvät kustannukset pysyvät myyjän vastuulla aiheuttamisperiaatteen mukaisesti. Tämä vastaa komission 23 päivänä joulukuuta 2016 päivätyssä kirjeessään esittämää näkemystä, jonka mukaan ”Oltchimin vastuut [- -], myös vanhat ympäristövelat, jäävät Oltchimille”. Sama pätee DSG:n tapaukseen.

| (322) | Työntekijöiden osalta todetaan, että tarjouseritelmissä tai myyntisopimuksissa ei edellytetty sitä, että ostajat palkkaisivat takaisin entisiä työntekijöitä. Mahdollisille ostajille tarjottiin kuitenkin mahdollisuutta palkata takaisin Oltchimin työntekijöitä, ja niitä pyydettiin kertomaan suuntaa-antavissa tarjouksissaan, haluavatko ne hyödyntää tällaista mahdollisuutta, ja ilmoittamaan, kuinka monta työntekijää ne aikoivat ottaa uuteen yritykseen liiketoimintasuunnitelmiensa perusteella. Näyttää siltä, että Chimcomplex aikoi palkata takaisin 1 215 työntekijää eli noin 62 prosenttia niistä työntekijöistä, joita Oltchimilla oli sitovan tarjouksen esittämishetkellä (150). Myyjä piti sitovien tarjousten arvioinnissa (ks. myös johdanto-osan 335 kappale) merkityksellisenä ainoastaan 984 työntekijän enimmäismäärää – eli niiden työntekijöiden määrää, jotka todellisuudessa ottivat vastaan tarjotun työpaikan. Tämä määrä on noin 50 prosenttia Oltchimin nykyisen työvoiman kokonaismäärästä. Joka tapauksessa niiden työntekijöiden osuus, jotka lopulta siirtyisivät Chimcomplexille, on pienempi kuin takaisin palkattujen työntekijöiden vastaavat osuudet aiemmissa komission päätöksissä, joissa minkäänlaista taloudellista jatkuvuutta ei voitu todeta (151). |
| --- | --- |

(322)

Työntekijöiden osalta todetaan, että tarjouseritelmissä tai myyntisopimuksissa ei edellytetty sitä, että ostajat palkkaisivat takaisin entisiä työntekijöitä. Mahdollisille ostajille tarjottiin kuitenkin mahdollisuutta palkata takaisin Oltchimin työntekijöitä, ja niitä pyydettiin kertomaan suuntaa-antavissa tarjouksissaan, haluavatko ne hyödyntää tällaista mahdollisuutta, ja ilmoittamaan, kuinka monta työntekijää ne aikoivat ottaa uuteen yritykseen liiketoimintasuunnitelmiensa perusteella. Näyttää siltä, että Chimcomplex aikoi palkata takaisin 1 215 työntekijää eli noin 62 prosenttia niistä työntekijöistä, joita Oltchimilla oli sitovan tarjouksen esittämishetkellä (150). Myyjä piti sitovien tarjousten arvioinnissa (ks. myös johdanto-osan 335 kappale) merkityksellisenä ainoastaan 984 työntekijän enimmäismäärää – eli niiden työntekijöiden määrää, jotka todellisuudessa ottivat vastaan tarjotun työpaikan. Tämä määrä on noin 50 prosenttia Oltchimin nykyisen työvoiman kokonaismäärästä. Joka tapauksessa niiden työntekijöiden osuus, jotka lopulta siirtyisivät Chimcomplexille, on pienempi kuin takaisin palkattujen työntekijöiden vastaavat osuudet aiemmissa komission päätöksissä, joissa minkäänlaista taloudellista jatkuvuutta ei voitu todeta (151).

150

151

| (323) | Lisäksi komissio toteaa, että toimivan liiketoiminnan kannalta merkittävät toimitus- ja myyntisopimukset tullaan irtisanomaan. Eritoten Chimcomplex on todennut, että sillä on oma asiakasverkostonsa, joten asiakaspohja tulee muuttumaan olennaisesti sen jälkeen, kun kaupan kohteena oleva omaisuus on siirtynyt uudelle omistajalle. Chimcomplex on myös selväsanaisesti vahvistanut, että se ei aio käyttää Oltchimin tavaramerkkiä. |
| --- | --- |

(323)

Lisäksi komissio toteaa, että toimivan liiketoiminnan kannalta merkittävät toimitus- ja myyntisopimukset tullaan irtisanomaan. Eritoten Chimcomplex on todennut, että sillä on oma asiakasverkostonsa, joten asiakaspohja tulee muuttumaan olennaisesti sen jälkeen, kun kaupan kohteena oleva omaisuus on siirtynyt uudelle omistajalle. Chimcomplex on myös selväsanaisesti vahvistanut, että se ei aio käyttää Oltchimin tavaramerkkiä.

| (324) | Edelleen komissio toteaa, että toiminnat, joita Chimcomplex ja DSG aikovat harjoittaa Oltchimilla hankkimillaan omaisuuserillä, tulevat olemaan jossain määrin erilaisia kuin toiminnat, joita Oltchim harjoitti myynti- ja ostosopimuksen allekirjoittamishetkellä, kuten jäljempänä ilmenee (ks. eritoten 6.4.5 alajakso). |
| --- | --- |

(324)

Edelleen komissio toteaa, että toiminnat, joita Chimcomplex ja DSG aikovat harjoittaa Oltchimilla hankkimillaan omaisuuserillä, tulevat olemaan jossain määrin erilaisia kuin toiminnat, joita Oltchim harjoitti myynti- ja ostosopimuksen allekirjoittamishetkellä, kuten jäljempänä ilmenee (ks. eritoten 6.4.5 alajakso).

| (325) | Jäljellä olevat myymättömät erät (erät 8 ja 9 ja osa erästä 7) muodostavat vain vähemmistöosuuden Oltchimin liiketoiminnasta ja koostuvat muusta kuin toiminnallisesta omaisuudesta. Näin ollen toiminnat, joita mahdolliset ostajat aikovat harjoittaa, eivät selvästikään kata Oltchimin koko liiketoimintaa ja tällä omaisuudella harjoitettavat toiminnat tulevat hyvin todennäköisesti poikkeamaan Oltchimin toiminnasta. |
| --- | --- |

(325)

Jäljellä olevat myymättömät erät (erät 8 ja 9 ja osa erästä 7) muodostavat vain vähemmistöosuuden Oltchimin liiketoiminnasta ja koostuvat muusta kuin toiminnallisesta omaisuudesta. Näin ollen toiminnat, joita mahdolliset ostajat aikovat harjoittaa, eivät selvästikään kata Oltchimin koko liiketoimintaa ja tällä omaisuudella harjoitettavat toiminnat tulevat hyvin todennäköisesti poikkeamaan Oltchimin toiminnasta.

6.4.2   Myyntihinta

Myyntihinta

| (326) | Taloudellisen jatkuvuuden välttämiseksi tarjousprosessiin kuuluvat omaisuuserät on myytävä niiden markkinahinnalla. Tällainen markkinahinta määritellään hinnaksi, jonka markkinaolosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja voisi asettaa (152). |
| --- | --- |

(326)

Taloudellisen jatkuvuuden välttämiseksi tarjousprosessiin kuuluvat omaisuuserät on myytävä niiden markkinahinnalla. Tällainen markkinahinta määritellään hinnaksi, jonka markkinaolosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja voisi asettaa (152).

152

| (327) | Tarjousprosessin päättymisen jälkeen Romania on myynyt suurimman osan myytävänä olleisiin eriin kuuluneesta omaisuudesta (erät 1–6 ja osin erä 7) avoimessa, läpinäkyvässä, syrjimättömässä ja ehdottomassa tarjousprosessissa korkeimman tarjouksen tehneille tarjoajille, joilla oli tarjota vakuudellista rahoitusta, kuten jäljempänä selostetaan. |
| --- | --- |

(327)

Tarjousprosessin päättymisen jälkeen Romania on myynyt suurimman osan myytävänä olleisiin eriin kuuluneesta omaisuudesta (erät 1–6 ja osin erä 7) avoimessa, läpinäkyvässä, syrjimättömässä ja ehdottomassa tarjousprosessissa korkeimman tarjouksen tehneille tarjoajille, joilla oli tarjota vakuudellista rahoitusta, kuten jäljempänä selostetaan.

| (328) | Ensinnäkin Oltchimin omaisuuseriä koskeneessa kiinnostuksenilmaisupyynnössä ei asetettu mitään rajoituksia sille, millaiset osapuolet voisivat esittää tarjouksia; näin ollen mikä tahansa yritys saattoi vapaasti esittää prosessissa tarjouksen. |
| --- | --- |

(328)

Ensinnäkin Oltchimin omaisuuseriä koskeneessa kiinnostuksenilmaisupyynnössä ei asetettu mitään rajoituksia sille, millaiset osapuolet voisivat esittää tarjouksia; näin ollen mikä tahansa yritys saattoi vapaasti esittää prosessissa tarjouksen.

| (329) | Kuten Oltchimin omaisuuden myyntiä koskevista eri raporteista selvästi ilmenee (ks. johdanto-osan (8) kappale), Chimcomplex oli vain yksi lukuisista muista toimijoista (loppuvaiheessa toimijoita oli kaiken kaikkiaan yhdeksän), jotka osallistuivat Oltchimin omaisuuden eri yhdistelmistä järjestettyyn tarjousprosessiin, jonka järjestäjinä olivat Oltchimin oikeudelliset hallinnoijat konsulttiyritys AT Kearneyn (”myyjä”) kanssa. |
| --- | --- |

(329)

Kuten Oltchimin omaisuuden myyntiä koskevista eri raporteista selvästi ilmenee (ks. johdanto-osan (8) kappale), Chimcomplex oli vain yksi lukuisista muista toimijoista (loppuvaiheessa toimijoita oli kaiken kaikkiaan yhdeksän), jotka osallistuivat Oltchimin omaisuuden eri yhdistelmistä järjestettyyn tarjousprosessiin, jonka järjestäjinä olivat Oltchimin oikeudelliset hallinnoijat konsulttiyritys AT Kearneyn (”myyjä”) kanssa.

| (330) | Toiseksi läpinäkyvyyden periaatteen mukaisesti myyjä antoi kaikille tarjoajille riittävästi aikaa ja toimitti niille tarvittavat ja yksityiskohtaiset tiedot, jotta ne pystyivät toteuttamaan asianmukaisesti omaisuuden arvonmäärityksen osana due diligence -prosessia. Edellä johdanto-osan (8) kappaleessa mainittujen toisen ja kolmannen Oltchimin myyntiä koskevan raportin mukaan tarjoajille, jotka olivat antaneet näyttöä siitä, että niillä oli vakuudellista rahoitusta, jolla ne pystyivät kattamaan niiden suuntaa-antaviin tarjouksiin sisältyvän hinnan, myönnettiin täydet sähköisen datahuoneen käyttöoikeudet, he saattoivat osallistua kokouksiin Oltchimin johdon kanssa ja vierailla eri toimipaikoissa sekä osallistua strukturoituun kysymys ja vastaus -menettelyyn. |
| --- | --- |

(330)

Toiseksi läpinäkyvyyden periaatteen mukaisesti myyjä antoi kaikille tarjoajille riittävästi aikaa ja toimitti niille tarvittavat ja yksityiskohtaiset tiedot, jotta ne pystyivät toteuttamaan asianmukaisesti omaisuuden arvonmäärityksen osana due diligence -prosessia. Edellä johdanto-osan (8) kappaleessa mainittujen toisen ja kolmannen Oltchimin myyntiä koskevan raportin mukaan tarjoajille, jotka olivat antaneet näyttöä siitä, että niillä oli vakuudellista rahoitusta, jolla ne pystyivät kattamaan niiden suuntaa-antaviin tarjouksiin sisältyvän hinnan, myönnettiin täydet sähköisen datahuoneen käyttöoikeudet, he saattoivat osallistua kokouksiin Oltchimin johdon kanssa ja vierailla eri toimipaikoissa sekä osallistua strukturoituun kysymys ja vastaus -menettelyyn.

| (331) | Lisäksi koko tarjousprosessin ajan myyjä (AT Kearney) oli jatkuvasti yhteydessä kaikkiin tarjoajiin, jotka hyväksyttiin tarjousprosessin kulloiseenkin vaiheeseen, julkisen myynti-ilmoituksen esittämisen ja mahdollisille tarjoajille suunnattujen tiedotteiden jakelun jälkeisenä aikana (23 päivästä elokuuta 2016 alkaen) ja sinä aikana, kun kiinnostuneilta tarjoajilta saatiin kiinnostuksenilmaisuja ja niiden kanssa allekirjoitettiin salassapitosopimukset (syyskuusta joulukuuhun 2016), sekä 23 päivän tammikuuta 2017 (määräaika suuntaa-antavien tarjousten esittämiselle) ja 26 päivän kesäkuuta 2017 (määräaika lopullisten ostotarjousten esittämiselle) välisenä aikana. |
| --- | --- |

(331)

Lisäksi koko tarjousprosessin ajan myyjä (AT Kearney) oli jatkuvasti yhteydessä kaikkiin tarjoajiin, jotka hyväksyttiin tarjousprosessin kulloiseenkin vaiheeseen, julkisen myynti-ilmoituksen esittämisen ja mahdollisille tarjoajille suunnattujen tiedotteiden jakelun jälkeisenä aikana (23 päivästä elokuuta 2016 alkaen) ja sinä aikana, kun kiinnostuneilta tarjoajilta saatiin kiinnostuksenilmaisuja ja niiden kanssa allekirjoitettiin salassapitosopimukset (syyskuusta joulukuuhun 2016), sekä 23 päivän tammikuuta 2017 (määräaika suuntaa-antavien tarjousten esittämiselle) ja 26 päivän kesäkuuta 2017 (määräaika lopullisten ostotarjousten esittämiselle) välisenä aikana.

| (332) | Kolmanneksi Romanian toimittamasta näytöstä ilmenee, että tarjoajia ei syrjitty missään tarjousprosessin vaiheessa. Todellakin, kuten johdanto-osan 328 kappaleesta ja sitä seuraavista kappaleista käy edellä selvästi ilmi, kaikki tarjoajat saivat tietoa ja selvennyksiä tarjousprosessin valintakriteereistä, säännöistä ja menettelyistä, suuntaa-antavien ja lopullisten tarjousten esittämiselle asetetuista määräajoista, tällaisten määräaikojen pidennyksistä, Oltchimin rahoitus- ja taloustilanteesta ja tarjoajien suuntaa-antavista tai lopullisista tarjouksista puuttuvista tiedoista sekä vastauksia mahdollisiin tarjoajien esittämiin tiedusteluihin. Sen jälkeen, kun tiettyjä alkuvaiheessa ilmenneitä prosessin läpinäkyvyyttä heikentäneitä yhtäläiseen tiedonsaantiin liittyneitä ongelmia oli poistettu, kaikille tarjoajille toimitettiin prosessin aikana tiedot, joita ne tarvitsivat voidakseen arvioida yhdeksässä erässä myytävät omaisuuserät asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(332)

Kolmanneksi Romanian toimittamasta näytöstä ilmenee, että tarjoajia ei syrjitty missään tarjousprosessin vaiheessa. Todellakin, kuten johdanto-osan 328 kappaleesta ja sitä seuraavista kappaleista käy edellä selvästi ilmi, kaikki tarjoajat saivat tietoa ja selvennyksiä tarjousprosessin valintakriteereistä, säännöistä ja menettelyistä, suuntaa-antavien ja lopullisten tarjousten esittämiselle asetetuista määräajoista, tällaisten määräaikojen pidennyksistä, Oltchimin rahoitus- ja taloustilanteesta ja tarjoajien suuntaa-antavista tai lopullisista tarjouksista puuttuvista tiedoista sekä vastauksia mahdollisiin tarjoajien esittämiin tiedusteluihin. Sen jälkeen, kun tiettyjä alkuvaiheessa ilmenneitä prosessin läpinäkyvyyttä heikentäneitä yhtäläiseen tiedonsaantiin liittyneitä ongelmia oli poistettu, kaikille tarjoajille toimitettiin prosessin aikana tiedot, joita ne tarvitsivat voidakseen arvioida yhdeksässä erässä myytävät omaisuuserät asianmukaisesti.

| (333) | Neljänneksi oikeudelliseen kehykseen perustuvia rajoituksia lukuun ottamatta tarjoajille ei asetettu minkäänlaisia ehtoja, mikä käy selvästi ilmi tarjousprosessin kiinnostuksenilmaisupyynnöstä ja kirjeistä, joita myyjä (AT Kearney) lähetti tarjoajille. |
| --- | --- |

(333)

Neljänneksi oikeudelliseen kehykseen perustuvia rajoituksia lukuun ottamatta tarjoajille ei asetettu minkäänlaisia ehtoja, mikä käy selvästi ilmi tarjousprosessin kiinnostuksenilmaisupyynnöstä ja kirjeistä, joita myyjä (AT Kearney) lähetti tarjoajille.

| (334) | Viidenneksi tarjoajista valittiin se yhdistelmä, joka maksimoi myyjän saaman hinnan sen jälkeen, kun White Tiger Management oli vetäytynyt kaupasta, kun oli käynyt ilmi, että se ei pystynyt täyttämään liiketoimen varmuuden objektiivisia kriteereitä, joiden tarkoituksena oli varmistaa takauksin, että tarjouksen hinta pystyttäisiin maksamaan (ks. johdanto-osan (181) kappale). Tämä päätelmä saadusta enimmäishinnasta ei ole ristiriidassa sen kanssa, että White Tigerin tarjous, joka oli Chimcomplexin tarjousta korkeampi, hylättiin, sillä korkeamman tarjouksen rahoitus oli epävarma eikä sillä ollut vaadittuja takuita, joten liiketoimen toteutumisvarmuus olisi ollut heikko. |
| --- | --- |

(334)

Viidenneksi tarjoajista valittiin se yhdistelmä, joka maksimoi myyjän saaman hinnan sen jälkeen, kun White Tiger Management oli vetäytynyt kaupasta, kun oli käynyt ilmi, että se ei pystynyt täyttämään liiketoimen varmuuden objektiivisia kriteereitä, joiden tarkoituksena oli varmistaa takauksin, että tarjouksen hinta pystyttäisiin maksamaan (ks. johdanto-osan (181) kappale). Tämä päätelmä saadusta enimmäishinnasta ei ole ristiriidassa sen kanssa, että White Tigerin tarjous, joka oli Chimcomplexin tarjousta korkeampi, hylättiin, sillä korkeamman tarjouksen rahoitus oli epävarma eikä sillä ollut vaadittuja takuita, joten liiketoimen toteutumisvarmuus olisi ollut heikko.

| (335) | Hinnan maksimointiperiaatteen kanssa ei myöskään ollut ristiriidassa se, että työntekijöiden siirtymiseen liittyi lisäetu, jonka myyjä lisäsi tarjouksia arvioidessaan hintatarjouksiin. Tämän lisäedun, joka oli 40 prosenttia keskimääräisistä irtisanomiskustannuksista (tällainen lisäarvo on 5 000 euroa työntekijää kohden), ylärajaksi määritettiin 50 prosenttia Oltchimin työntekijöistä. Romanian maksukyvyttömyyslaissa irtisanomiskorvaukset ovat todellakin etuoikeusasemassa yksityisten tai julkisten velkojien kaikkiin muihin saataviin nähden. Näin ollen velkojien näkökulmasta irtisanomiskorvaukset ikään kuin pienentävät maksettua hintaa. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa tämä lisäetu ei myöskään vaikuttanut mitenkään eri tarjousten keskinäiseen järjestykseen (153). |
| --- | --- |

(335)

Hinnan maksimointiperiaatteen kanssa ei myöskään ollut ristiriidassa se, että työntekijöiden siirtymiseen liittyi lisäetu, jonka myyjä lisäsi tarjouksia arvioidessaan hintatarjouksiin. Tämän lisäedun, joka oli 40 prosenttia keskimääräisistä irtisanomiskustannuksista (tällainen lisäarvo on 5 000 euroa työntekijää kohden), ylärajaksi määritettiin 50 prosenttia Oltchimin työntekijöistä. Romanian maksukyvyttömyyslaissa irtisanomiskorvaukset ovat todellakin etuoikeusasemassa yksityisten tai julkisten velkojien kaikkiin muihin saataviin nähden. Näin ollen velkojien näkökulmasta irtisanomiskorvaukset ikään kuin pienentävät maksettua hintaa. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa tämä lisäetu ei myöskään vaikuttanut mitenkään eri tarjousten keskinäiseen järjestykseen (153).

153

| (336) | Jäljellä olevista myymättömistä eristä (erät 8 ja 9 ja osa erästä 7), jotka muodostavat vähemmistön Oltchimin omaisuudesta, voidaan Romanian 20 päivänä huhtikuuta 2018 päivätyissä huomautuksissa toimittamien tietojen perusteella sekä myyjän viimeisimmän, 16 päivänä heinäkuuta 2018 toimittaman seitsemännen raportin perusteella todeta, että nämä erät aiotaan myöskin myydä markkinahinnoilla, jotka määritetään tarjousprosessissa, joka suunnitellaan samalla tavoin kuin jo päättynyt tarjousprosessi, toisin sanoen ne myydään prosessissa, joka on avoin, läpinäkyvä ja syrjimätön, tarjoajille, jotka tekevät eristä korkeimmat hyväksyttävät ja luotettavat tarjoukset markkinahintaan. |
| --- | --- |

(336)

Jäljellä olevista myymättömistä eristä (erät 8 ja 9 ja osa erästä 7), jotka muodostavat vähemmistön Oltchimin omaisuudesta, voidaan Romanian 20 päivänä huhtikuuta 2018 päivätyissä huomautuksissa toimittamien tietojen perusteella sekä myyjän viimeisimmän, 16 päivänä heinäkuuta 2018 toimittaman seitsemännen raportin perusteella todeta, että nämä erät aiotaan myöskin myydä markkinahinnoilla, jotka määritetään tarjousprosessissa, joka suunnitellaan samalla tavoin kuin jo päättynyt tarjousprosessi, toisin sanoen ne myydään prosessissa, joka on avoin, läpinäkyvä ja syrjimätön, tarjoajille, jotka tekevät eristä korkeimmat hyväksyttävät ja luotettavat tarjoukset markkinahintaan.

| (337) | Edellä todetun perusteella komissio katsoo, että valintaprosessi oli itsessään riittävä varmistamaan sen, että valituille ja hyväksytyille ostajille myydyn omaisuuden hinta vastasi markkinahintaa, mikä olikin ainoa valintakriteeri (kunhan tarjoaja pystyi esittämään näyttöä siitä, että sen tarjouksen rahoitus oli vakuudellista). Näin ollen komissio päättelee, että Oltchimin omaisuuden myynti erissä on toteutettu tai on tarkoitus toteuttaa avoimessa, läpinäkyvässä, syrjimättömässä ja ehdottomassa tarjousprosessissa ja että tarjousprosessilla on näin ollen taattu se, että myynti on toteutettu taikka tullaan toteuttamaan myytävien omaisuuserien markkinahintaan. |
| --- | --- |

(337)

Edellä todetun perusteella komissio katsoo, että valintaprosessi oli itsessään riittävä varmistamaan sen, että valituille ja hyväksytyille ostajille myydyn omaisuuden hinta vastasi markkinahintaa, mikä olikin ainoa valintakriteeri (kunhan tarjoaja pystyi esittämään näyttöä siitä, että sen tarjouksen rahoitus oli vakuudellista). Näin ollen komissio päättelee, että Oltchimin omaisuuden myynti erissä on toteutettu tai on tarkoitus toteuttaa avoimessa, läpinäkyvässä, syrjimättömässä ja ehdottomassa tarjousprosessissa ja että tarjousprosessilla on näin ollen taattu se, että myynti on toteutettu taikka tullaan toteuttamaan myytävien omaisuuserien markkinahintaan.

6.4.3   Ostajan (ostajien) henkilöllisyys

Ostajan (ostajien) henkilöllisyys

| (338) | Myyjän ja ostajan omistajien henkilöllisyys toimii vahvana viitteenä siitä, tuleeko omaisuuden siirto todellisuudessa johtamaan taloudelliseen jatkuvuuteen (154). Pääostaja Chimcomplexissa määräysvalta on SCR:llä, jossa taas viimekätinen määräysvalta on sen suurimmalla henkilöosakkaalla, jolla on 97,25 prosentin omistusosuus. Saatavilla olevien tietojen perusteella komissio toteaa, että SCR:ssä viimekätistä määräysvaltaa käyttävällä henkilöllä sen paremmin kuin millään tämän henkilön suorassa taikka välillisessä hallinnassa olevalla yrityksellä ei ole minkäänlaista osakkuutta Oltchimissa tai missään Oltchimin osakkaassa. |
| --- | --- |

(338)

Myyjän ja ostajan omistajien henkilöllisyys toimii vahvana viitteenä siitä, tuleeko omaisuuden siirto todellisuudessa johtamaan taloudelliseen jatkuvuuteen (154). Pääostaja Chimcomplexissa määräysvalta on SCR:llä, jossa taas viimekätinen määräysvalta on sen suurimmalla henkilöosakkaalla, jolla on 97,25 prosentin omistusosuus. Saatavilla olevien tietojen perusteella komissio toteaa, että SCR:ssä viimekätistä määräysvaltaa käyttävällä henkilöllä sen paremmin kuin millään tämän henkilön suorassa taikka välillisessä hallinnassa olevalla yrityksellä ei ole minkäänlaista osakkuutta Oltchimissa tai missään Oltchimin osakkaassa.

154

| (339) | DSG:n osalta on syytä mainita, että sillä oli Oltchimin kanssa pitkäkestoinen kaupallinen suhde. DSG on vuokrannut PVC:n käsittelylaitosta sekä sen työntekijöitä Oltchimilta tammikuusta 2014 saakka. Ennen Ramplastin laitteistojen (myyntimenettelyn erän 6) vuokrausta DSG oli yksi Oltchimin pääasiallisista PVC-profiilien jakelijoista. Komission käytettävissä olevien tietojen perusteella DSG:n ja Oltchimin välillä ei ole minkäänlaisia yrityssuhteita. |
| --- | --- |

(339)

DSG:n osalta on syytä mainita, että sillä oli Oltchimin kanssa pitkäkestoinen kaupallinen suhde. DSG on vuokrannut PVC:n käsittelylaitosta sekä sen työntekijöitä Oltchimilta tammikuusta 2014 saakka. Ennen Ramplastin laitteistojen (myyntimenettelyn erän 6) vuokrausta DSG oli yksi Oltchimin pääasiallisista PVC-profiilien jakelijoista. Komission käytettävissä olevien tietojen perusteella DSG:n ja Oltchimin välillä ei ole minkäänlaisia yrityssuhteita.

6.4.4   Myyntihetki

Myyntihetki

| (340) | Komission on arvioitava, voiko tarjousprosessin ajankohta johtaa komission sisämarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinperintää koskevan päätöksen kiertämiseen. |
| --- | --- |

(340)

Komission on arvioitava, voiko tarjousprosessin ajankohta johtaa komission sisämarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinperintää koskevan päätöksen kiertämiseen.

| (341) | Tässä tapauksessa komissio toteaa, että maksukyvyttömyysmenettely aloitettiin ja toimivaltainen kansallinen tuomioistuin nimitti oikeudelliset hallinnoijat vuonna 2013. Oikeudelliset hallinnoijat käynnistivät omaisuuden myynnin vuonna 2016, ennen kuin komissio oli antanut mitään päätöstä muodollisen tutkintamenettelyn lopputuloksesta. Lisäksi pääostaja Chimcomplex pystyi esittämään myynnin vakuutena toimivat pankin kirjeet jo joulukuussa 2017 ja vuoden 2018 alussa eli ennen tämän päätöksen hyväksymistä. |
| --- | --- |

(341)

Tässä tapauksessa komissio toteaa, että maksukyvyttömyysmenettely aloitettiin ja toimivaltainen kansallinen tuomioistuin nimitti oikeudelliset hallinnoijat vuonna 2013. Oikeudelliset hallinnoijat käynnistivät omaisuuden myynnin vuonna 2016, ennen kuin komissio oli antanut mitään päätöstä muodollisen tutkintamenettelyn lopputuloksesta. Lisäksi pääostaja Chimcomplex pystyi esittämään myynnin vakuutena toimivat pankin kirjeet jo joulukuussa 2017 ja vuoden 2018 alussa eli ennen tämän päätöksen hyväksymistä.

| (342) | Nyt käsillä olevassa asiassa komissio katsoo, että se, että toimivaltaisen kansallisen tuomioistuimen nimittämät oikeudelliset hallinnoijat käynnistivät myynnin ja että päätös siitä, että valtaosa Oltchimin omaisuudesta siirretään, tehtiin ennen tämän päätöksen hyväksymistä, ei anna kovinkaan vahvoja edellytyksiä päätellä, että kyse olisi taloudellisesta jatkuvuudesta, verrattuna tilanteeseen, jossa tuensaajat itse tekisivät myyntipäätöksen tai jossa myyntiprosessi käynnistettäisiin vasta sen jälkeen, kun asiassa on annettu tämän päätöksen kaltainen negatiivinen päätös takaisinperinnästä. |
| --- | --- |

(342)

Nyt käsillä olevassa asiassa komissio katsoo, että se, että toimivaltaisen kansallisen tuomioistuimen nimittämät oikeudelliset hallinnoijat käynnistivät myynnin ja että päätös siitä, että valtaosa Oltchimin omaisuudesta siirretään, tehtiin ennen tämän päätöksen hyväksymistä, ei anna kovinkaan vahvoja edellytyksiä päätellä, että kyse olisi taloudellisesta jatkuvuudesta, verrattuna tilanteeseen, jossa tuensaajat itse tekisivät myyntipäätöksen tai jossa myyntiprosessi käynnistettäisiin vasta sen jälkeen, kun asiassa on annettu tämän päätöksen kaltainen negatiivinen päätös takaisinperinnästä.

6.4.5   Toimenpiteen taloudelliset perustelut

Toimenpiteen taloudelliset perustelut

| (343) | Taloudellisia perusteluita koskevalla kriteerillä pyritään arvioimaan, tuleeko omaisuuden ostaja käyttämään omaisuutta samalla tavalla kuin sen entinen omistaja. Taloudellisesta jatkuvuudesta ei ole kyse, mikäli ostaja integroi omaisuuden omaan taloudelliseen toimintaansa ja synnyttää näin uusia synergiaetuja sen sijaan, että ostaja käyttäisi omaisuutta vain puhtaasti samalla tavoin kuin myyjä (155). |
| --- | --- |

(343)

Taloudellisia perusteluita koskevalla kriteerillä pyritään arvioimaan, tuleeko omaisuuden ostaja käyttämään omaisuutta samalla tavalla kuin sen entinen omistaja. Taloudellisesta jatkuvuudesta ei ole kyse, mikäli ostaja integroi omaisuuden omaan taloudelliseen toimintaansa ja synnyttää näin uusia synergiaetuja sen sijaan, että ostaja käyttäisi omaisuutta vain puhtaasti samalla tavoin kuin myyjä (155).

155

| (344) | Komissio toteaa sen käytettävissä olevien tietojen perusteella, että Chimcomplex aikoo vertikaalisesti integroida sen valitsemat omaisuuserät (erät 1–5 ja osin erän 7) omaan liiketoimintamalliinsa yhdessä sen nykyisten Romanian Oneștissa sijaitsevien tuotantolaitteistojensa kanssa, jotta lopputuloksena syntyisi kemikaalien ja petrokemikaalien toimittaja, jonka tuotevalikoimassa olisivat [...]. [...]. |
| --- | --- |

(344)

Komissio toteaa sen käytettävissä olevien tietojen perusteella, että Chimcomplex aikoo vertikaalisesti integroida sen valitsemat omaisuuserät (erät 1–5 ja osin erän 7) omaan liiketoimintamalliinsa yhdessä sen nykyisten Romanian Oneștissa sijaitsevien tuotantolaitteistojensa kanssa, jotta lopputuloksena syntyisi kemikaalien ja petrokemikaalien toimittaja, jonka tuotevalikoimassa olisivat [...]. [...].

| (345) | Lisäksi ostajan suunnitelmien (156) mukaan uuteen omaisuuteen tullaan tekemään lisäinvestointeja, jotta se saadaan integroitua ostajan omaan tuotantoketjuun ja sitä saadaan kehitettyä entisestään – näin Chimcomplex pystyy parantamaan tiettyjä kapasiteetin käyttöasteita ja lisäämään tehokkuutta ja tuottavuutta. |
| --- | --- |

(345)

Lisäksi ostajan suunnitelmien (156) mukaan uuteen omaisuuteen tullaan tekemään lisäinvestointeja, jotta se saadaan integroitua ostajan omaan tuotantoketjuun ja sitä saadaan kehitettyä entisestään – näin Chimcomplex pystyy parantamaan tiettyjä kapasiteetin käyttöasteita ja lisäämään tehokkuutta ja tuottavuutta.

156

| (346) | Eritoten Chimcomplex ei siis tule käyttämään ostamaansa omaisuutta samalla tavalla kuin maksukyvytön Oltchim. Sen sijaan Chimcomplex tulee integroimaan ostamansa omaisuuden omaan liiketoimintastrategiaansa ja synnyttämään näin synergiaetuja, mikä on syy sen kiinnostukselle tehdä tarjous juuri näiden omaisuuserien ostamisesta. Lisäksi tällä omaisuudella harjoitettu toiminta on ollut tietyiltä osin rakenteellisesti tappiollista, joten se saattaa edellyttää rakenteiden lisäuudistamista, investointeja ja optimointityötä. |
| --- | --- |

(346)

Eritoten Chimcomplex ei siis tule käyttämään ostamaansa omaisuutta samalla tavalla kuin maksukyvytön Oltchim. Sen sijaan Chimcomplex tulee integroimaan ostamansa omaisuuden omaan liiketoimintastrategiaansa ja synnyttämään näin synergiaetuja, mikä on syy sen kiinnostukselle tehdä tarjous juuri näiden omaisuuserien ostamisesta. Lisäksi tällä omaisuudella harjoitettu toiminta on ollut tietyiltä osin rakenteellisesti tappiollista, joten se saattaa edellyttää rakenteiden lisäuudistamista, investointeja ja optimointityötä.

| (347) | Edellä mainitut tekijät osoittavat, että Chimcomplexin tarjouksen taloudelliset perustelut eivät liity Oltchimin taloudellisen toiminnan jatkamiseen vaan siihen, että osa sen omaisuudesta ja osa Oltchimilta hankittujen erien työvoimasta integroidaan erilliseen ryhmään, jolla on omat taloudelliset perustelunsa, oma teollisuusstrategiansa ja omat tavoitteensa. |
| --- | --- |

(347)

Edellä mainitut tekijät osoittavat, että Chimcomplexin tarjouksen taloudelliset perustelut eivät liity Oltchimin taloudellisen toiminnan jatkamiseen vaan siihen, että osa sen omaisuudesta ja osa Oltchimilta hankittujen erien työvoimasta integroidaan erilliseen ryhmään, jolla on omat taloudelliset perustelunsa, oma teollisuusstrategiansa ja omat tavoitteensa.

| (348) | Edellä mainittujen näkökohtien pohjalta komissio päättelee, että liiketoimen taloudellisena perusteluna on, että Chimcomplex käyttää Oltchimin eriin 1–5 ja osin erään 7 sisältyvää omaisuutta eri olosuhteissa eikä noudata jatkossa Oltchimin strategiaa. |
| --- | --- |

(348)

Edellä mainittujen näkökohtien pohjalta komissio päättelee, että liiketoimen taloudellisena perusteluna on, että Chimcomplex käyttää Oltchimin eriin 1–5 ja osin erään 7 sisältyvää omaisuutta eri olosuhteissa eikä noudata jatkossa Oltchimin strategiaa.

| (349) | Lisäksi jäljellä olevat myymättömät erät (erät 8 ja 9 ja osa erästä 7) muodostavat vain vähemmistön Oltchimin omaisuudesta ja sisältävät ainoastaan muuta kuin toiminnallista omaisuutta. Näin ollen jopa sellaisessa äärimmäisen teoreettisessa tilanteessa, jossa yksi mahdollinen ostaja (muu kuin Chimcomplex, joka on jo vahvistanut, että se ei ole kiinnostunut jäljellä olevan omaisuuden ostamisesta) hankkisi kaikki jäljellä olevat erät, ne eivät muodostaisi samaa liiketoimintaa, jota Oltchim harjoitti ennen ensimmäisen myyntiprosessin toteutumista, ja olisi epätodennäköistä, että erien mahdollista ostajaa voitaisiin pitää Oltchimin liiketoiminnan jatkajana. |
| --- | --- |

(349)

Lisäksi jäljellä olevat myymättömät erät (erät 8 ja 9 ja osa erästä 7) muodostavat vain vähemmistön Oltchimin omaisuudesta ja sisältävät ainoastaan muuta kuin toiminnallista omaisuutta. Näin ollen jopa sellaisessa äärimmäisen teoreettisessa tilanteessa, jossa yksi mahdollinen ostaja (muu kuin Chimcomplex, joka on jo vahvistanut, että se ei ole kiinnostunut jäljellä olevan omaisuuden ostamisesta) hankkisi kaikki jäljellä olevat erät, ne eivät muodostaisi samaa liiketoimintaa, jota Oltchim harjoitti ennen ensimmäisen myyntiprosessin toteutumista, ja olisi epätodennäköistä, että erien mahdollista ostajaa voitaisiin pitää Oltchimin liiketoiminnan jatkajana.

6.4.6   Päätelmä Oltchimin taloudellisen toiminnan jatkumisesta (loppumisesta), kun omaisuuserät myydään Chimcomplexille, DSG:lle ja muille mahdollisille ostajille, jäljelle jäävien myymättömien erien osalta

Päätelmä Oltchimin taloudellisen toiminnan jatkumisesta (loppumisesta), kun omaisuuserät myydään Chimcomplexille, DSG:lle ja muille mahdollisille ostajille, jäljelle jäävien myymättömien erien osalta

| (350) | Oltchimin omaisuus on myyty tai on tarkoitus myydä markkinahintaan, joka on määritetty avoimessa, läpinäkyvässä, syrjimättömässä ja ehdottomassa tarjousprosessissa, tarjoajille, jotka ovat esittäneet tai esittävät eristä korkeimman tarjouksen, siten, että tarjousten yhdistelmällä saadaan maksimoitua myynnistä saatavat tulot. Romania on ilmoittanut komissiolle, että hyväksytyllä pääostajalla – eli Chimcomplexilla, joka on ostanut erät 1–5 ja osin erän 7 – ei ole taloudellista yhteyttä tai yrityssuhdetta Oltchimiin. Vastaavasti DSG:llä, joka tällä hetkellä käyttää erän 6 omaisuutta (vuokraamaansa PVC:n käsittelylaitosta), ei ole omistusyhteyttä tai yrityssuhdetta Oltchimiin. Päätös myynnistä tehtiin joka tapauksessa ennen komission nyt käsillä olevaa negatiivista päätöstä muodollisesta tutkintamenettelystä. Kukin uusi omistaja ja mahdollinen ostaja tulee myös käyttämään omaisuutta eri olosuhteissa ja eri liiketoimintamallien mukaisesti kuin Oltchim. Ostajien toiminnat tulevat poikkeamaan merkittävästi Oltchimin toiminnoista. |
| --- | --- |

(350)

Oltchimin omaisuus on myyty tai on tarkoitus myydä markkinahintaan, joka on määritetty avoimessa, läpinäkyvässä, syrjimättömässä ja ehdottomassa tarjousprosessissa, tarjoajille, jotka ovat esittäneet tai esittävät eristä korkeimman tarjouksen, siten, että tarjousten yhdistelmällä saadaan maksimoitua myynnistä saatavat tulot. Romania on ilmoittanut komissiolle, että hyväksytyllä pääostajalla – eli Chimcomplexilla, joka on ostanut erät 1–5 ja osin erän 7 – ei ole taloudellista yhteyttä tai yrityssuhdetta Oltchimiin. Vastaavasti DSG:llä, joka tällä hetkellä käyttää erän 6 omaisuutta (vuokraamaansa PVC:n käsittelylaitosta), ei ole omistusyhteyttä tai yrityssuhdetta Oltchimiin. Päätös myynnistä tehtiin joka tapauksessa ennen komission nyt käsillä olevaa negatiivista päätöstä muodollisesta tutkintamenettelystä. Kukin uusi omistaja ja mahdollinen ostaja tulee myös käyttämään omaisuutta eri olosuhteissa ja eri liiketoimintamallien mukaisesti kuin Oltchim. Ostajien toiminnat tulevat poikkeamaan merkittävästi Oltchimin toiminnoista.

| (351) | Edellä todetun perusteella komissio katsoo, että Oltchimin taloudellinen toiminta ei tule jatkumaan Chimcomplexissa ja DSG:ssä, jotka ovat ostaneet valtaosan Oltchimin omaisuuseristä, eivätkä ostajat näin ollen joudu kantamaan vastuuta valtiontuen takaisinperinnästä tuensaajilta. Vastaavasti komissio pitää hyvin epätodennäköisenä sitä, että Oltchimin taloudellinen toiminta tulisi jatkumaan jäljellä olevien omaisuuserien mahdollisella ostajalla. Kyseiset erät on Romanian 20 päivänä huhtikuuta 2018 tekemien huomautusten mukaan tarkoitus myydä uudessa tarjousprosessissa. |
| --- | --- |

(351)

Edellä todetun perusteella komissio katsoo, että Oltchimin taloudellinen toiminta ei tule jatkumaan Chimcomplexissa ja DSG:ssä, jotka ovat ostaneet valtaosan Oltchimin omaisuuseristä, eivätkä ostajat näin ollen joudu kantamaan vastuuta valtiontuen takaisinperinnästä tuensaajilta. Vastaavasti komissio pitää hyvin epätodennäköisenä sitä, että Oltchimin taloudellinen toiminta tulisi jatkumaan jäljellä olevien omaisuuserien mahdollisella ostajalla. Kyseiset erät on Romanian 20 päivänä huhtikuuta 2018 tekemien huomautusten mukaan tarkoitus myydä uudessa tarjousprosessissa.

7.   PÄÄTELMÄ

PÄÄTELMÄ

| (352) | Komissio toteaa, että toimenpiteet 1, 2 (CET Govoran osalta) ja 3 (AAASin, kansallisen vesihallinnon, Salromin ja Electrican osalta) ovat – yhdessä tai erikseen tarkasteltuina – SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Oltchim SA:lle. |
| --- | --- |

(352)

Komissio toteaa, että toimenpiteet 1, 2 (CET Govoran osalta) ja 3 (AAASin, kansallisen vesihallinnon, Salromin ja Electrican osalta) ovat – yhdessä tai erikseen tarkasteltuina – SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Oltchim SA:lle.

| (353) | Komissio toteaa, että toimenpiteet 2 (Salromin osalta) ja 3 (CET Govoran osalta) eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Oltchim SA:lle. |
| --- | --- |

(353)

Komissio toteaa, että toimenpiteet 2 (Salromin osalta) ja 3 (CET Govoran osalta) eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Oltchim SA:lle.

| (354) | Komissio myös toteaa, että Romania on toteuttanut toimenpiteet 1, 2 (CET Govoran osalta) ja 3 (AAASin, kansallisen vesihallinnon, Salromin ja Electrican osalta) sääntöjenvastaisesti ja rikkonut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. |
| --- | --- |

(354)

Komissio myös toteaa, että Romania on toteuttanut toimenpiteet 1, 2 (CET Govoran osalta) ja 3 (AAASin, kansallisen vesihallinnon, Salromin ja Electrican osalta) sääntöjenvastaisesti ja rikkonut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa.

| (355) | Komissio päättelee, että toimenpiteisiin 1, 2 (CET Govoran osalta) ja 3 (AAASin, kansallisen vesihallinnon, Salromin ja Electrican osalta) sisältyvät tukiosuudet eivät sovellu sisämarkkinoille, koska vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen asianomaiset edellytykset eivät täyttyneet ja koska mitään muita soveltuvuusperusteita ei havaittu, joten tukiosuudet on perittävä tuensaajalta takaisin takaisinperintäkorkoineen. |
| --- | --- |

(355)

Komissio päättelee, että toimenpiteisiin 1, 2 (CET Govoran osalta) ja 3 (AAASin, kansallisen vesihallinnon, Salromin ja Electrican osalta) sisältyvät tukiosuudet eivät sovellu sisämarkkinoille, koska vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen asianomaiset edellytykset eivät täyttyneet ja koska mitään muita soveltuvuusperusteita ei havaittu, joten tukiosuudet on perittävä tuensaajalta takaisin takaisinperintäkorkoineen.

| (356) | Tämä takaisinperintä ei koske Chimcomplexia ja DSG:tä, koska Oltchimin ja näiden kahden edellä mainitun ostajan – eli Chimcomplexin ja DSG:n – välillä ei ole taloudellista jatkuvuutta, |
| --- | --- |

(356)

Tämä takaisinperintä ei koske Chimcomplexia ja DSG:tä, koska Oltchimin ja näiden kahden edellä mainitun ostajan – eli Chimcomplexin ja DSG:n – välillä ei ole taloudellista jatkuvuutta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Seuraavat tämän päätöksen kohteena olevat toimenpiteet, jotka Romania on saattanut voimaan SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti, ovat yhdessä ja erikseen valtiontukea:

| a) | velkojen perimättä jättäminen ja lisävelkojen kerääntyminen syyskuun 2012 ja tammikuun 2013 välisenä aikana; |
| --- | --- |

a)

velkojen perimättä jättäminen ja lisävelkojen kerääntyminen syyskuun 2012 ja tammikuun 2013 välisenä aikana;

| b) | CET Govoran Oltchimin toimintaan antama tuki, joka toteutettiin jatkamalla maksamatta olleita tavarantoimituksia ja antamalla lisävelkojen kerääntyä syyskuusta 2012 alkaen ilman, että CET Govora olisi toteuttanut asianmukaisia toimenpiteitä suojatakseen saatavansa määrässä, joka tullaan määrittämään takaisinperintävaiheessa yhdessä Romanian kanssa; |
| --- | --- |

b)

CET Govoran Oltchimin toimintaan antama tuki, joka toteutettiin jatkamalla maksamatta olleita tavarantoimituksia ja antamalla lisävelkojen kerääntyä syyskuusta 2012 alkaen ilman, että CET Govora olisi toteuttanut asianmukaisia toimenpiteitä suojatakseen saatavansa määrässä, joka tullaan määrittämään takaisinperintävaiheessa yhdessä Romanian kanssa;

| c) | AAASin, kansallisen vesihallinnon, Salromin ja Electrica SA:n toteuttama velkojen mitätöinti tervehdyttämissuunnitelman mukaisesti kokonaismäärälle, joka yhdessä 1 artiklan a kohdan kanssa on 1 516 598 405 Romanian leuta. |
| --- | --- |

c)

AAASin, kansallisen vesihallinnon, Salromin ja Electrica SA:n toteuttama velkojen mitätöinti tervehdyttämissuunnitelman mukaisesti kokonaismäärälle, joka yhdessä 1 artiklan a kohdan kanssa on 1 516 598 405 Romanian leuta.

2 artikla

Seuraavat tämän päätöksen kohteena olevat toimenpiteet eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea:

| a) | Salromin Oltchimin toimintaan antama tuki, joka toteutettiin jatkamalla tavarantoimituksia syyskuusta 2012 alkaen; |
| --- | --- |

a)

Salromin Oltchimin toimintaan antama tuki, joka toteutettiin jatkamalla tavarantoimituksia syyskuusta 2012 alkaen;

| b) | CET Govoran toteuttama velkojen mitätöinti vuonna 2015 tervehdyttämissuunnitelman mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

CET Govoran toteuttama velkojen mitätöinti vuonna 2015 tervehdyttämissuunnitelman mukaisesti.

3 artikla

Edellä 1 artiklan a ja c kohdassa tarkoitettu 1 516 598 405 Romanian leun suuruinen valtiontuki sekä 1 artiklan b kohdassa tarkoitettu valtiontuki, jotka Romania on myöntänyt sääntöjenvastaisesti ja vastoin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa Oltchimin hyväksi, eivät sovellu sisämarkkinoille.

4 artikla

1.   Romanian on perittävä 1 artiklassa tarkoitettu tuki tuensaajalta takaisin.

2.   Takaisinperittäville määrille lasketaan korkoa siitä päivästä, jona ne saatettiin tuensaajan käyttöön, siihen saakka, kunnes määrät on peritty tosiasiallisesti takaisin.

3.   Korolle on laskettava korkoa komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (157) V luvun säännösten mukaisesti.

5 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.

2.   Romanian on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta.

6 artikla

1.   Romanian on toimitettava viiden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta komissiolle seuraavat tiedot:

| a) | tuensaajalta takaisinperittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävät korot); |
| --- | --- |

a)

tuensaajalta takaisinperittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävät korot);

| b) | tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

b)

tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

| c) | asiakirjat, joista käy ilmi, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

c)

asiakirjat, joista käy ilmi, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Romanian on tiedotettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu päätökseen. Sen on komission pyynnöstä toimitettava välittömästi tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu ja joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös tarkat tiedot tuensaajalta jo perityn tuen ja takaisinperintäkoron määristä.

7 artikla

1.   Tämä päätös on osoitettu Romanialle.

2.   Komissio voi julkistaa tämän päätöksen mukaisesti perityt tuen ja takaisinperintäkoron määrät, tämän kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) 2015/1589 30 artiklan soveltamista.

Tehty Brysselissä 17 päivänä joulukuuta 2018.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL C 284, 5.8.2016, s. 7.

1

(2)  Komission päätös 2013/246/EU, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2012, valtiontuesta SA.29041 (C 28/2009) (ex N 433/2009) Tukitoimet Oltchim SA Râmnicu Vâlcean hyväksi (EUVL L 148, 1.6.2013, s. 33).

2

(3)  Ks. alaviite 1.

3

(4)  Kilpailun pääosastolle toimitettiin Oltchimin omaisuuserien myynnin rakenteesta ja myyntiprosessista kaikkiaan seitsemän raporttia, joista kussakin käsiteltiin myyntiprosessin eri jaksoja seuraavasti: ”ensimmäinen raportti” (heinäkuu 2016–23. tammikuuta 2017), ”toinen raportti” (23. tammikuuta – 30. maaliskuuta 2017), ”kolmas raportti” (30. maaliskuuta – 21. heinäkuuta 2017), ”neljäs raportti” (21. heinäkuuta – 15. syyskuuta 2017), ”viides raportti” (16. syyskuuta – 17. marraskuuta 2017), ”kuudes raportti” (17. marraskuuta 2017–18. tammikuuta 2018) ja ”seitsemäs raportti” (18. Tammikuuta –16. heinäkuuta 2018).

4

(5)  Tiedot ovat peräisin Romanian 23 päivänä lokakuuta 2015 toimittamista tiedoista.

5

(6)  Velka siirrettiin tuolloin Romanian AVAB-virastolle (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare – pankkien varojen takaisinperinnästä vastaava viranomainen), joka yhdistettiin toukokuussa 2004 yksityistämisvirasto APAPSiin (valtion omistusten yksityistämisestä ja hoitamisesta vastaava viranomainen) ja jonka uudeksi nimeksi tuli ensin AVAS (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului – valtion omaisuuden hyödyntämisestä vastaava viranomainen) ja joulukuussa 2012 AAAS (valtion omaisuuden hallinnoinnista vastaava viranomainen).

6

(7)  Vuonna 2001 euron ja Yhdysvaltain dollarin välinen keskimääräinen vaihtokurssi oli 1 EUR = 0,89 USD.

7

(8)  Ks. artikkeli osoitteessa http://www.zf.ro/companii/inca-o-privatizare-esuata-2994230.

8

(9)  Ks. artikkeli osoitteessa http://www.zf.ro/companii/apaps-o-ia-de-la-capat-in-povestea-de-privatizare-a-oltchim-2969252.

9

(10)  Ks. tutkintamenettelyn aloittamisesta Oltchim SA Râmnicu Vâlcean hyväksi toteutetuista tukitoimista 15 päivänä syyskuuta 2009 annetun komission päätöksen johdanto-osan 28 kappale ja sitä seuraavat kappaleet. Päätös on saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/233028/233028_1337483_956_3.pdf.

10

(11)  Tämä summa koostuu 538 miljoonan Romanian leun suuruisesta velasta ja siitä perittävistä 511 miljoonan Romanian leun koroista 1 päivän tammikuuta 2007 ja 31 päivän joulukuuta 2011 väliseltä ajalta.

11

(12)  Romanian pääministeri Emil Boc ilmaisi 21 päivänä lokakuuta 2011 päivätyssä kirjeessä Romanian hallituksen vakaan sitoumuksen yksityistää Oltchim kokonaan, mukaan lukien koko se osakeosuus, joka julkisille viranomaisille oli kertynyt velan muuntamisen myötä. Yksityistämistä koskeva ilmoitus oli määrä tehdä maaliskuun 2012 lopussa, ja yksityistäminen oli määrä saada loppuun toukokuun 2012 loppuun mennessä. Romanian uusi pääministeri Mihai-Răzvan Ungureanu vahvisti nämä sitoumukset 16 päivänä helmikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä.

12

(13)  Raiffeisenin selvitystilaraportti helmikuulta 2011 (päivitetty lokakuussa 2011) (jäljempänä ’vuoden 2011 Raiffeisenin raportti’) ja Romcontrol Bucharest SA:n arviointiraportti maaliskuulta 2011.

13

(14)  Vuoden 2011 Raiffeisenin raportti (helmikuu), taulukko sivuilla 16 ja 17.

14

(15)  Ks. vuoden 2012 komission päätöksen taulukko 7.

15

(16)  Vuoden 2012 komission päätös, 153 kohta.

16

(17)  Ks. esimerkiksi 19 päivänä syyskuuta 2012 ilmestyneet lehtiartikkelit, jotka ovat saatavilla osoitteessa http://economie.hotnews.ro/stiri-companii-13255610-ministrul-economiei-daniel-chitoiu-din-informatiile-noastre-deja-mai-multi-investitori-interesati-depuna-ofertele-pentru-combinat-firme-din-vest.htm?nomobile.

17

(18)  Ks. Romanian vastaus komission päätökseen tutkinnan aloittamisesta, 15 päivänä kesäkuuta 2016 toimitettujen tietojen 64 kohta.

18

(19)  Ks. esimerkiksi http://www.bursa.ro/oltchim-a-incheiat-cu-pierderi-de-396-milioane-lei-195247&s=companii_afaceri&articol=195247.html; http://www.bursa.ro/memorandum-pentru-finantarea-oltchim-190490&s=piata_de_capital&articol=190490.html; http://www.sitevechi.impactreal.ro/2012111813712/Ministerul-Economiei-va-aplica-un-program-de-restructurare-a-Oltchim-in-vederea-privatizarii.html; http://www.ziare.com/social/angajati/salariatii-de-la-oltchim-au-renuntat-la-pichetarea-ministerului-economiei-1201772.

19

(20)  Ks. 1 päivänä lokakuuta 2012 ilmestynyt lehtiartikkeli osoitteessa https://www1.agerpres.ro/politica/2012/10/01/victor-ponta-am-cerut-ca-abordarea-fata-de-oltchim-sa-fie-complet-schimbata-joi-vom-prezenta-planul-de-relansare-21-19-23.

20

(21)  Ks. 1 päivänä lokakuuta 2012 ilmestynyt lehtiartikkeli osoitteessa https://www1.agerpres.ro/politica/2012/10/01/victor-ponta-am-cerut-ca-abordarea-fata-de-oltchim-sa-fie-complet-schimbata-joi-vom-prezenta-planul-de-relansare-21-19-23.

21

(22)  Ks. esimerkiksi 17 päivänä lokakuuta 2012 ilmestynyt artikkeli osoitteessa http://economie.hotnews.ro/stiri-companii-13431372-daniel-chitoiu-spune-luni-reporni-productia-una-dintre-sectiile-oltchim.htm.

22

(23)  Romanian 11 päivänä maaliskuuta 2013 ja 7 päivänä helmikuuta 2013 toimittamat tiedot.

23

(24)  
  31 päivänä elokuuta 2012 tehty päätös nro 27, 31 päivänä lokakuuta 2012 tehty päätös nro 58, 16 päivänä marraskuuta 2012 tehty päätös nro 61, 28 päivänä joulukuuta 2012 tehty päätös nro 86.

24

(25)  Ks. lehtiartikkeli osoitteessa http://economie.hotnews.ro/stiri-companii-13622312-exclusiv-daniel-chitoiu-compania-oltchim-pregatita-pentru-noua-privatizare-urma-aplicarii-unui-plan-restructurare-care-presupune-externalizarea-unor-activitati-servicii-conexe.htm.

25

(26)  Valtion osallistumisesta teollisuuden yksityistämiseen vastaava virasto (Oficiului Participatorilor Statului si Privatizării in Industrie).

26

Oficiului Participatorilor Statului si Privatizării in Industrie

(27)  Maksukyvyttömyyslain 18 §.

27

(28)  Maksukyvyttömyyslain 59 §.

28

(29)  Maksukyvyttömyyslain 36 §.

29

(30)  Maksukyvyttömyyslain 38 §.

30

(31)  Maksukyvyttömyyslain 73 §.

31

(32)  Maksukyvyttömyyslain 100 §:n 3 momentti.

32

(33)  Maksukyvyttömyyslain 3 §:n 21 momentti.

33

(34)  Raportissa erotetaan toisistaan seuraavat omaisuusluokat: i) käyttöomaisuus – maaomaisuus, ii) käyttöomaisuus – rakennukset ja erityisrakenteet, iii) käyttöomaisuus – laitokset, laitteet, koneet, iv) varastot, v) rahoitusomaisuus, vi) aineeton omaisuus – tuotemerkit, tunnettuus, tavaramerkit, patentit ja vii) kehitysinvestoinnit.

34

(35)  Ks. markkina-arvon osalta raportin liite 1 C. Ks. likvidaatioarvon osalta raportin liite 1 D.

35

(36)  Tämä todetaan tuomioistuimen 22 päivänä huhtikuuta 2015 antamassa tuomiossa Oltchimin tervehdyttämissuunnitelman hyväksymisestä, asia nro 887/90/2013, sivut 21 ja 32.

36

(37)  Seuraavat osat siirretään Oltchim SPV:hen: Oltchim SA:n omaisuus, joka sijaitsee Râmnicu Vâlcean teollisuusalueella ja/tai Bradun petrokemian yksikössä, immateriaalioikeudet, tuotemerkki, asiakkaat, tavarantoimittajien ja asiakkaiden kanssa allekirjoitetut sopimukset ja kaikki Oltchim SA:n työntekijät, jotka työskentelevät asianomaisilla teollisuusalueilla siirtohetkellä, sekä kaikki yrityksen toiminnan ja liiketoiminnan edellyttämät valtuutukset ja luvat.

37

(38)  Romanian lain mukaan neuvottelujen lähtöhinnan tulee olla omaisuuden arvioitua markkina-arvoa suurempi.

38

(*1)  Käytetty vaihtokurssi (1 RON = 0,22 EUR)

*1

(*2)  Julkiset velkojat tai valtion omistamat yritykset on lihavoitu.

*2

(39)  Koska Oltchimin toimintaa jatkettiin, sille kertyi maksukyvyttömyysmenettelyyn hakeutumisen jälkeen lisää velkoja, joista suurin osa oli valtion omistamille yrityksille, kuten CET Govoralle, kansalliselle vesiyhtiölle ja DGFP Craiovalle. Tiedoista, jotka tuomioistuimelle toimitettiin suunnitelman kanssa 30 päivänä marraskuuta 2014, ilmenee, että Oltchimilla oli lyhytaikaisia vastuita kaikkiaan 221 495 571 Romanian leuta (noin 50 miljoonaa euroa), joista julkisia velkoja oli kaikkiaan noin 8,8 miljoonaa euroa.

39

(40)  DGFP ei kuulunut yhteistyöpöytäkirjan allekirjoittajiin, ja sen saatavat olivat hyvin pieniä verrattuna AAASin tai Electrican saataviin.

40

(41)  Electrica Furnizare on ollut yksityinen yritys vuodesta 2014, eikä se kuulunut vuoden 2012 yhteistyöpöytäkirjan allekirjoittajiin (ks. johdanto-osan 235 kappale jäljempänä). Sen saatavat Oltchimilta olivat hyvin vähäiset verrattuna itse Electrican saataviin.

41

(42)  Konsortio katsoi, että kaikki velkaluokat olivat maksukyvyttömyyslaissa tarkoitetulla tavalla huonossa asemassa, sillä kaikki tervehdyttämissuunnitelmaan kuuluvat velat maksetaan joko vain osittain takaisin tai yli 30 päivän kuluttua siitä, kun maksukyvyttömyysmenettelystä vastaava tuomari on vahvistanut suunnitelman (ks. tervehdyttämissuunnitelman osa 1.2.1 ja osa 5.1.1).

42

(43)  Romanian 22 päivänä lokakuuta 2015 toimittamat tiedot.

43

(44)  Romanian 22 päivänä lokakuuta 2015 toimittamien tietojen sivu 2.

44

(45)  Tämä toimenpide oli menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä alun perin toimenpide 3. Koska se on kuitenkin aikajärjestyksessä samanaikainen toimenpiteen 1 kanssa ja molemmat niistä edeltävät kolmatta toimenpidettä (joka oli menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä alkujaan toimenpide 2), tähän toimenpiteeseen viitataan käsillä olevassa päätöksessä toimenpiteenä 2.

45

(46)  Kuten edellä alaviitteessä selostettiin, tämä toimenpide oli menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä alun perin toimenpide 2.

46

(47)  Erityisesti Electrica, Salrom, CET Govora ja kansallinen vesihallinto.

47

(48)  Suuntaviivat valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen (EUVL C 249, 31.7.2014, s. 1).

48

(49)  Transilvania Bank, Romanian liikepankki, MFC Commodities GmbH (Itävalta), Chemimpex LTD (Turkki), Tricon DRY LTD (Yhdysvallat), Alum SA (Romania), Arelco Power SRL (Romania), SC Bulrom Gas SA, Uzinele Sodice Govora – Ciech Chemical Group SA.

49

(50)  Polcheme Societe Anonime ja Bulrom Gas Impex SRL.

50

(51)  Romanian maksukyvyttömyyslaissa edellytetään, että tervehdyttämissuunnitelmassa määrätään velallisen toiminta- ja/tai taloudellisen rakenteen uudistamisesta, yritystoiminnan rakenteen uudistamisesta (muuttamalla osakkeenomistusrakennetta) ja velallisen toiminnan rajaamisesta likvidoimalla velallisen tiettyjä omaisuuseriä. Suunnitelmaan tulisi myös sisältyä skenaarioita siitä, miten velallisen elinkelpoisuus voidaan palauttaa. Edellä mainitut edellytykset eivät täyty velkojien hyväksymässä tervehdyttämissuunnitelmassa.

51

(52)  PCC toimitti [...]n tekemän erillisen selvityksen, jossa asetettiin kyseenalaiseksi Oltchimin odotettu myyntihinta. Selvitys on ristiriidassa suunnitelman kanssa, sillä suunnitelmassa myynnin arvoksi arvioitiin 306 miljoonaa euroa.

52

(53)  Ks. Romanian 28 päivänä marraskuuta 2016 toimittamat tiedot.

53

(54)  https://top100.seenews.com/wp-content/uploads/2012/07/SEE_top_100_2016_1.pdf.

54

(55)  Ks. kohta 35 Romanian vastauksessa kolmannen osapuolen esittämiin huomautuksiin menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä.

55

(56)  Ks. Romanian vastaus 16 päivänä toukokuuta 2018 – liitteessä I oleva R7 kohta.

56

(57)  Omaisuus jaettiin seuraaviin 9 erään: (1) kloorialkalituotteisiin liittyvä omaisuuserä, joka koostui pääasiassa Oltchimin membraanielektrolyysilaitteistosta ja natriumhydroksidin prosessointilaitteistosta; (2) oksoalkoholituotteisiin liittyvä omaisuuserä, joka koostui pääasiassa Oltchimin oksoalkoholien tuotantoon tarkoitetuista laitteistoista ja entisestä DOP-laitoksesta, joka voitaisiin muuntaa DOTP:tä tuottavaksi laitokseksi, sillä DOTP (dioktyylitereftalaatti) on hyväksytty pehmite Euroopan markkinoilla; (3) propeenioksidiin/polyoleihin liittyvä omaisuuserä, jonka keskeisen osan muodostavat Oltchimin kalkkikäsittely-, propeenioksidi- ja polyolilaitteistot; (4) toimipaikkapalveluihin liittyvä omaisuuserä, joka sisältää pääasiassa keskeistä teollisuusinfrastruktuuria ja maa-alueita Vâlcean toimipaikassa ja joka toimii toimipaikan muiden omaisuuserien teollisten toimitilojen hallinnoijana; (5) moottorivaunuihin liittyvä omaisuuserä, joka koostuu pääasiassa huomattavasta kalustosta erilaisia erikoiskäyttöisiä säiliövaunuja, joita käytetään tarvikkeiden ja Vâlcean toimipaikassa ja/tai muissa vastaavissa tuotantopaikoissa valmistettujen tuotteiden kuljettamiseen; (6) Ramplastin PVC:n käsittelylaitos ikkunoihin ja oviin tarkoitettujen PVC-profiilien tuotantoon; (7) VCM:ään ja PVC:hen liittyvä omaisuuserä, joka koostuu pääasiassa käyttämättöminä seisovista vinyylikloridimonomeerin tuotantoon ja PVC:n synteesiin tarkoitetuista laitteistoista; (8) Bradussa oleva omaisuuserä, joka koostuu pääasiassa entisestä petrokemian laitoksesta ja Pitesti-Bradussa sijaitsevista laitteistoista, joihin lukeutuvat muun muassa krakkausuuni ja vedytys- ja polymeerien (PE/PP) tuotantolaitteistot; ja (9) ftaalianhydridiin liittyvä omaisuuserä, joka koostuu pääasiassa Vâlcean toimipaikan ftaalianhydridilaitoksesta.

57

(58)  Kuten myyjä on selostanut, White Tiger Wealth Management ei pystynyt esittämään riittävää näyttöä kaupan toteutumisvarmuudesta, ja lopulta se päätti yksipuolisesti vetäytyä kaupasta 23 päivänä lokakuuta 2017.

58

(59)  Romanian 16 päivänä toukokuuta 2018 esittämän vastauksen mukaan nämä kaikki ovat ei-toiminnallista omaisuutta.

59

(60)  Ks. asia C-482/99 Ranska v. komissio (Stardust Marine), ECLI:EU:C:2002:294.

60

Ranska v. komissio (Stardust Marine)

(61)  Asia C-248/84 Saksa v. komissio, ECLI:EU:C:1987:437, 17 kohta.

61

Saksa v. komissio

(62)  Julkisen yrityksen käsite voidaan määritellä viittaamalla 16 päivänä marraskuuta 2006 annettuun komission direktiiviin 2006/111/EY jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta sekä tiettyjen yritysten taloudellisen toiminnan avoimuudesta (EUVL L 318, 17.11.2006, s. 17). Tämän direktiivin 2 artiklan b kohdassa todetaan, että julkisilla yrityksillä tarkoitetaan ”kaikkia yrityksiä, joiden suhteen julkiset viranomaiset käyttävät suoraan tai välillisesti määräysvaltaa omistuksen, rahoitukseen osallistumisen tai yritykseen sovellettavien sääntöjen perusteella”.

62

(63)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, 16.5.2002, Ranska v. komissio (Stardust Marine), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, 52 kohta.

63

(64)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, 16.5.2002, Ranska v. komissio (Stardust Marine), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294. Ks. myös unionin yleisen tuomioistuimen tuomio, 26.6.2008, SIC v. komissio, T-442/03, ECLI:EU:T:2008:228, 93–100 kohta.

64

(65)  Unionin tuomioistuimen tuomio, 23.10.2014, Commerz Nederland, C-242/13, ECLI:EU:C:2014:2224, 35 kohta.

65

(66)  Ks. hallituksen asetus nro 1005/2002, joka mainitaan yrityksen verkkosivustolla: www.cetgovora.ro.

66

(67)  
  31 päivänä elokuuta 2012 tehty päätös nro 27, 31 päivänä lokakuuta 2012 tehty päätös nro 58, 16 päivänä marraskuuta 2012 tehty päätös nro 61, 28 päivänä joulukuuta 2012 tehty päätös nro 86.

67

(68)  https://romanialibera.ro/actualitate/eveniment/directorul-oltchim-a-demisionat-la-presiunea-angajatilor-combinatului-292711

68

(69)  https://www.digi24.ro/stiri/actualitate/justitie/dan-sova-condamnat-la-3-ani-de-inchisoare-cu-executare-950309

69

(70)  Kolme ministeriötä, AAAS, valtion osallistumisesta teollisuuden yksityistämiseen vastaava virasto, Electrica, CFR Marfă, Salrom SA, Oltchim, CEC Bank. Heinäkuusta 2014 alkaen enemmistö Electrican osakkeista on ollut yksityisessä omistuksessa.

70

(71)  Banca Transilvania SA ja Banca Comercială Română.

71

(72)  Syndikaatin johto kehotti pääministeri Pontaa nimittämään arvioinnista ja päätöksenteosta vastaavan komission ja valitti, että oikeudelliset hallinnoijat ”veisivät Oltchimin konkurssiin järjestämällä joukkoirtisanomisia, jättämällä työntekijät toimettomiksi ja pitämällä laitteistot poissa käytöstä”, ja pyysivät ”poliittista päätöstä strategian laatimisesta Oltchimin toiminnan jatkamiseksi ja yksityistämiseksi ja sen pääomittamiseksi” sekä muita toimenpiteitä yrityksen pelastamiseksi. Ks. 26 päivänä heinäkuuta 2013 ilmestynyt lehtiartikkeli osoitteessa http://romanialibera.ro/economie/finante-banci/ce-ii-cer-sindicalistii-oltchim-lui-ponta-308646 ja 4 päivänä joulukuuta 2013 ilmestynyt lehtiartikkeli osoitteessa https://www.voceavalcii.ro/18598-francu-il-cheama-pe-ponta-in-mijlocul-sindicalistilor-de-la-oltchim.html.

72

(73)  Ks. 26 päivänä tammikuuta 2013 ilmestynyt artikkeli osoitteessa https://www1.agerpres.ro/economie/2013/01/26/vosganian-fmi-are-o-viziune-pesimista-privind-oltchim-19-59-47.

73

(74)  Ks. 29 päivänä maaliskuuta 2013 ilmestynyt artikkeli osoitteessa http://www.mediafax.ro/social/ponta-comisia-europeana-nu-permite-ajutor-de-stat-la-oltchim-si-nu-avem-cumparatori-sunt-necesare-disponibilizari-10700467 ja 30 päivänä maaliskuuta 2013 ilmestynyt artikkeli osoitteessa https://revista22.ro/24001/html.

74

(75)  Ks. 17 päivänä joulukuuta 2013 ilmestynyt artikkeli osoitteessa https://www1.agerpres.ro/economie/2013/12/17/retrospective-2013-oltchim-ramnicu-valcea-tinut-pe-aparatele-insolventei--12-13-21; http://economie.hotnews.ro/stiri-finante_banci-16227528-oltchim-ramnicu-valcea-tinut-aparatele-insolventei-retrospectiva.htm.

75

(76)  Ks. 10 päivänä huhtikuuta 2013 ilmestynyt ja 13 päivänä huhtikuuta 2013 päivitetty artikkeli osoitteessa http://stirileprotv.ro/stiri/financiar/vosganian-mari-companii-au-exprimat-in-scris-interesul-pentru-oltchim-ponta-atentie-la-escroci.html.

76

(77)  Ks. 30 päivänä toukokuuta 2013 ilmestynyt artikkeli osoitteessa http://romanialibera.ro/economie/companii/vosganian--despre-oltchim--vorbim-despre-distrugerea-unui-tezaur-de-proprietate-industriala-303367.

77

(78)  Ks. 9 päivänä heinäkuuta 2013 ilmestynyt artikkeli osoitteessa https://www1.agerpres.ro/economie/2013/9/17/Varujan-Vosganian-Oltchim-va-deveni-bancabil17-09-2013-17-14-49.

78

(79)  Ks. 17 päivänä syyskuuta 2013 ilmestynyt artikkeli osoitteessa https://www1.agerpres.ro/economie/2013/9/17/Varujan-Vosganian-Oltchim-va-deveni-bancabil17-09-2013-17-14-49.

79

(80)  Ks. 19 päivänä helmikuuta 2014 ilmestynyt artikkeli osoitteessa http://www.economica.net/ponta-despre-situatia-de-la-oltchim-n-as-vrea-sa-explodeze-din-lipsa-noastra-de-capacitate-politica_73937.html#n.

80

(81)  Ks. 1 päivänä huhtikuuta 2014 ilmestynyt lehtiartikkeli osoitteessa http://www.economica.net/constantin-nita-exclude-varianta-falimentului-in-cazul-oltchim_76820.html.

81

(82)  Ks. 3 päivänä kesäkuuta 2014 ilmestynyt artikkeli osoitteessa http://adevarul.ro/economie/afaceri/constantin-nita-guvernul-nu-inchide-oltchim-niciodata-1_538d9c800d133766a84153d9/index.html ja 6 päivänä kesäkuuta 2014 ilmestynyt artikkeli osoitteessa https://www.wall-street.ro/articol/Companii/167170/ponta-oltchim-nu-mai-are-pierderi-si-este-eligibil-pentru-credite.html.

82

(83)  Romanian 16 päivänä toukokuuta 2018 tekemien huomautusten 82 kohta.

83

(84)  CFR Marfă, joka kuului yhteistyöpöytäkirjan allekirjoittajiin, äänesti suunnitelmaa vastaan, mutta sen ääni ei vaikuttanut enemmistöasemaan, joka yhteistyöpöytäkirjan allekirjoittajilla oli kaikissa velkojaluokissa. Saatavien arvo eri

84

(85)  Vesihallinnon verkkosivustolla (osoitteessa http://www.rowater.ro/default.aspx) olevien uusimpien tietojen mukaan Romanian kansallinen vesihallinto perustettiin hallituksen päätöksellä nro 107/2002, jota muutettiin ja täydennettiin kiireellisenä annetulla hallituksen asetuksella nro 73/2005 (saatavilla osoitteessa http://legislatie.just.ro/Public/DetaliiDocumentAfis/153726). Vesihallinnon toiminta- ja organisaatiosääntö on hyväksytty 29 päivänä syyskuuta 2005 annetulla hallituksen päätöksellä nro 1176 (saatavilla osoitteessa http://legislatie.just.ro/Public/DetaliiDocument/31843).

85

(86)  Ks. kansallisen vesihallinnon toiminta- ja organisaatiosäännön 1 §.

86

(87)  Ks. kansallisen vesihallinnon toiminta- ja organisaatiosäännön 3 ja 6 §.

87

(88)  Ks. kansallisen vesihallinnon toiminta- ja organisaatiosäännön 19 ja 24 §.

88

(89)  Ks. kansallisen vesihallinnon toiminta- ja organisaatiosäännön 16 §.

89

(90)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, 17.9.1980, Philip Morris Holland BV v. komissio, asia 730/79, ECLI:EU:C:1980:209.

90

(91)  Ks. A. 2. B) kohta ja B jakso Romanian komission tietopyyntöön 16 päivänä toukokuuta 2018 esittämässä vastauksessa.

91

(92)  Ks. unionin tuomioistuimen tuomio, 5.6.2012, Euroopan komissio v. Électricité de France (EDF), ECLI:EU:C:2012:318, 79–82 ja 87 kohta.

92

(93)  Ks. unionin tuomioistuimen tuomio, 16.1.2018, EDF v. komissio, T-747/15, ECLI:EU:T:2018:6.

93

(94)  Ks. tältä osin asia C-342/96, Espanja v. komissio, Kok. 1999, s. I-2459, 46 kohta, ja asia C-256/97, DM Transport, Kok. 1999, s. 1–3913, 24 kohta.

94

Espanja v. komissio

(95)  Ks. asetus nro 29/2002, kiireellisenä annettu hallituksen asetus nro 54/1998 ja kiireellisenä annettu hallituksen asetus nro 51/ 1998 (jolla säännellään valtion omaisuuden realisointia – vuoden 2012 versio).

95

(96)  Ks. lain 137/2002 16 §.

96

(97)  Ks. lain 137/2002 16 §:n 5 momentin c kohta sellaisena kuin se oli voimassa syyskuussa 2012.

97

(98)  Ks. Raiffeisenin raportti lokakuulta 2011.

98

(99)  Ks. valtiontuen käsitteestä annetun komission tiedonannon 2016/C 262/01 johdanto-osan 86–88 kappale.

99

(100)  Kolme ministeriötä, AAAS, valtion osallistumisesta teollisuuden yksityistämiseen vastaava virasto, Electrica, CFR Marfă, Salrom SA, Oltchim, CEC Bank. On huomattava, että enemmistö Electrican osakkeista on ollut yksityisessä omistuksessa vasta heinäkuusta 2014. Valtio omistaa osakkeista 48,78 prosenttia.

100

(101)  Banca Transilvania SA ja Banca Comercială Română (sittemmin Erste Bank).

101

(102)  Ks. Criterii Nationalen 23 päivänä joulukuuta 2013 ilmestynyt artikkeli otsikolla Combinatul Oltchim în agonie. Pagini pentru o istorie neagră osoitteessa http://www.criterii.ro/index.php/en/valcea/8291-combinatul-oltchim-in-agonie-pagini-pentru-o-istorie-neagra.

102

(103)  Maksukyvyttömyyslain 33 §:n 4 momentti.

103

(104)  AAASin saatavasta toimenpiteen 1 osalta tutkittavana olleen kauden lopussa (1 201 miljoonaa Romanian leuta) on vähennetty AAASin saatava kauden alussa (1 049 miljoonaa Romanian leuta).

104

(105)  Vaikuttaa uskottavalta, että CET Govora ei olisi kyennyt kantamaan teollisuusveden toimitusten hajauttamisesta aiheutuvia kustannuksia ja että tällaisia hankkeita ei ollut mahdollista toteuttaa kohtuullisella aikataululla.

105

(106)  Romanian vastaus 16 päivänä toukokuuta 2018, R15 kohta ja sitä seuraavat kohdat.

106

(107)  Romanian vastaus 16 päivänä toukokuuta 2018, R14 kohta ja sitä seuraavat kohdat.

107

(108)  CET Govoran pesänhoitaja on lisäksi korostanut seuraavaa: ”CET Govora oli ainoa yritys, joka jatkoi sähkön ja prosessihöyryn toimittamista Oltchimille, ja näin tehdessään se altisti itsensä Oltchimin maksukyvyttömyydestä johtuvalle riskille mutta myös sitä suuremmalle riskille eli mahdollisuudelle ajautua itse maksukyvyttömyyteen [- -] [CET Govoran] johto ei ole toteuttanut mitään määrätietoisia toimia saatavien perimiseksi takaisin taikka ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä, kuten [- -] varoittanut maksukyvyttömiä velallisia siitä, että höyryn ja sähkön toimituksia saatetaan alkaa säännöstellä tai ne voidaan jopa keskeyttää kokonaan, [- -] tai mitään poikkeustoimia, jotka ovat asianmukaisia aina silloin, kun on merkkejä siitä, että tällaiset saatavat ollaan vaarassa menettää: tällaisia toimia olisivat toimitusehtojen ja -hintojen neuvotteleminen uudelleen ja maksamattomien velkojen maksamisen asettaminen ehdoksi tällaisten toimitusten suorittamiselle.”

108

(109)  
  31 päivänä elokuuta 2012 tehty päätös nro 27, 31 päivänä lokakuuta 2012 tehty päätös nro 58, 16 päivänä marraskuuta 2012 tehty päätös nro 61, 28 päivänä joulukuuta 2012 tehty päätös nro 86.

109

(110)  Esimerkiksi 24 päivänä joulukuuta 2012 päivätyistä selittävistä huomautuksista nro 15976, joissa selostettiin Vâlcean lääninvaltuuston 28 päivänä joulukuuta 2012 tekemän päätöksen nro 86 syitä, käy selvästi ilmi Vâlcean lääninvaltuuston toimien todellinen päämäärä: läänin ja viime kädessä myös alueen talouden pelastaminen hyväksymällä CET Govoran sähkön ja höyryn toimitusten jatkuminen kemianteollisuusalueen laitoksille, vaikka ne eivät olleet suorittaneet velkojaan CET Govoralle (joskin tätä yritettiin hetkellä, jolloin Oltchim jatkoi toimintaansa). Samoissa selittävissä huomautuksissa selostetaan, että CET Govoran saatavat Oltchimilta siirrettiin Complexul Energetic Oltenialle työpaikkojen turvaamiseksi, Oltchimin ja muiden asiaan liittyvien talouden toimijoiden normaalin toiminnan varmistamiseksi sekä väestön lämpöenergian toimitusten varmistamiseksi. Kaikki nämä syyt koskevat näkökohtia, joita markkinataloustoimija ei ottaisi huomioon tehdessään päätöstä liiketoimesta. http://www.cjvalcea.ro/images/sedinte/2012/12-28/ordinea/pct1.pdf.

110

(111)  Ks. lehtiartikkeli osoitteessa http://ziaruldevalcea.ro/2016/07/01/remus-borza-invingator-in-negocierea-cu-oltchimul-a-obtinut-tarife-crescute-la-energie-electrica-si-abur/.

111

(112)  Ks. PCC:n 2 päivänä syyskuuta 2016 päivättyjen huomautusten liitteet 18 ja 19.

112

(113)  Alaviitteen 37 osalta todetaan, että Oltchim SPV olisi voinut koostua Vâlcean teollisuusalueen ja/tai Bradun toimipaikan omaisuudesta. Koska Bradun toiminnan on jo kauan tiedetty olleen tappiollista, mikään ostaja ei olisi ostanut sitä erikseen (paitsi selvitystilamenettelyssä). Näiden kahden toimipaikan erottamisesta eri omaisuuseriksi ei myöskään ollut olemassa suunnitelmaa. Näin ollen tällainen erillisyhtiöskenaario olisi todennäköisimmin johtanut Oltchimin myymiseen tosiasiallisesti yhtenä kokonaisuutena, jos oletetaan, että myynti olisi ylipäätään onnistunut.

113

(114)  Maksukyvyttömyyslain 33 §:n 4 momentti ja 94 §:n 1 momentin c kohta.

114

(115)  Unionin tuomioistuimen tuomiossa (tuomio 5.6.2012, komissio v. EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, 85 kohta) on todettu seuraavaa: ”[- -] kyseisen edun myöntämisen jälkeen laaditut taloudelliset arviot, kyseisen jäsenvaltion toteuttaman sijoituksen todellisen tuottavuuden toteaminen jälkikäteen tai myöhemmät perustelut tosiasiallisesti valitusta toimintatavasta eivät riitä [- -]”.

115

(116)  http://people.stern.nyu.edu/adamodar/pdfiles/country/fairvalue.pdf – sivu 3 - ”[Ensimmäinen kohta] Lähestymistavat käyvän arvon arviointiin – Diskontattuun kassavirtaan perustuvassa arvioinnissa omaisuuserän arvoa lähestytään tähän omaisuuserään liittyvien tulevaisuudessa odotettavissa olevien kassavirtojen nykyarvon näkökulmasta.”

116

(117)  R/BDO-konsortion laatimassa tervehdyttämissuunnitelmaan liittyvässä raportissa lyhytaikaiseksi velaksi esitetään 30 päivänä marraskuuta 2014 kaikkiaan 50,3 miljoonaa euroa, kun taas suunnitelman skenaariossa A tästä luvusta poiketaan ylöspäin aina 58 miljoonaan euroon ja skenaariossa B aina 65 miljoonaan euroon asti (sivut 86 ja 90) sen kolmivuotisen ajanjakson aikana, jonka kuluessa R/BDO odotti yhtenä kokonaisuutena toteutettavan myynnin tapahtuvan – poikkeama voisi kuitenkin olla suurempikin, mikäli myyntiprosessi pitkittyisi, mikä olisi hyvinkin todennäköistä, kun muistetaan, että aiemmat yritykset yksityistää Oltchim yhtenä kokonaisuutena olivat jo epäonnistuneet lukuisia kertoja.

117

(118)  Lähde: R/BDO-konsortion huomautukset menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, 11, 16 ja 18 kohta. R/BDO-konsortio on todennut seuraavaa: ”Arpechimin teollisuusalueen arvon osalta todetaan, että yksityinen myyjä, OMV Petrom, katsoi joulukuussa 2009, että ostajalta Oltchim SA:lta pyydetty yhden euron hinta oli riittävä tyydyttämään sen intressit. Osana kauppaa 29 päivänä tammikuuta 2010 oikeaksi todistetun kiinteistön myynti- ja ostosopimuksen mukaan Oltchim SA maksoi maa-alueesta yhden Romanian leun ja rakennuksista 0,50 Romanian leuta.” Lisäksi R/BDO toteaa, että ”näiden asiakirjojen tarkastelun tulos paljastaa, että SC OMV Petrom SA oli varma siitä, että Arpechimin teollisuusalueen arvo tarkistettuna tähän omaisuuteen liittyvillä kustannuksilla (ympäristövelvoitteilla) oli velkojille olematon ja omistajalle mahdollisesti negatiivinen”.

118

(119)  https://www.ziaruldeiasi.ro/stiri/un-iesean-vrea-sa-cumpere-oltchim--137339.html

119

(120)  Tuomioistuimen nimittämät pesänhoitajat määrittivät selvitystilasta saatavat tulot velkojille esittämässään raportissa Winterhillin ”
  ex situ
  ” -arvioinnin perusteella. Tässä arvioinnissa lähdettiin siitä, että Oltchimin omaisuus myytäisiin romuarvolla ja tuloista vähennettäisiin omaisuuden purku- ja poistokustannukset. Winterhill on konsulttiyritys, jonka R/BDO nimitti 3 päivänä kesäkuuta 2013 arvioimaan Oltchimin likvidaatio-/markkina-arvoa. R/BDO totesi, että likvidaatioarvo oli negatiivinen, koska Oltchimin arvion mukaan ympäristövastuut olivat kaiken kaikkiaan 464 miljoonaa euroa.

120

ex situ

(121)  Vuoden 2013 Winterhillin selvityksen mukaan 108 miljoonaa euroa vakuudellisia varoja ja 32 miljoonaa euroa vakuussidonnaisuuksista vapaita varoja.

121

(122)  
  16 päivänä toukokuuta 2018 päivättyjen huomautusten R13(i) kohta.

122

(123)  http://romanialibera.ro/economie/companii/petrom-a-fost-dat-gratis-in-contul-poluarii-istorice-236881.

123

(124)  AAAS vertasi eritoten Oltchimin 464 miljoonan euron suuruista arviota Romcontrolin raportissa mainittuun arvioon, joka oli 91,4 miljoonaa euroa, ja piti Oltchimin arviota liioiteltuna.

124

(125)  Romanian 1 päivänä syyskuuta 2016 tekemien huomautusten 104 kohta.

125

(126)  Esimerkkejä tällaisista vakuudettomista velkojista ovat muun muassa seuraavat: Herbing Srl, Kronos Worldwide Limited, Tricon Energy Ltd Houston, Cooperative Centrale Raiffeisen – Rabobank International, Tesatoria Euro Tehnica Textil S.r.l., Electrica Furnizare SA ja CFR Marfă. Tämän lisäksi voidaan todeta, että niistä yksityisistä velkojista, joilla valtaosa velasta oli vakuudetonta velkaa / talousarviovelkaa ja vähäisempi osa vakuudellista velkaa, kaksi (Electrica Furnizare, DGFP Craiova) äänesti suunnitelmaa vastaan, kaksi (huom. erityisesti hollantilainen pankki ING) pidättäytyi äänestämästä ja vain yksi (MFC Commodities GmbH) äänesti suunnitelman puolesta.

126

(127)  Perustuu äänestyshetkellä käytettyyn vaihtokurssiin 1 EUR = 0,22 RON (ks. taulukko 4).

127

(128)  Perustuu äänestyshetkellä käytettyyn vaihtokurssiin 1 EUR = 0,22 RON (ks. taulukko 4).

128

(129)  Ks. esimerkiksi tuomiot asiassa T-11/95, BP Chemicals v. komissio, ja valtiontuen käsitteestä annetun komission tiedonannon 2016/C 262/01 81 kohta.

129

BP Chemicals v. komissio

(130)  Toimenpiteiden 1 ja 3 yhdistetty kokonaismäärä on pienempi kuin toimenpiteen 1 määristä (33 miljoonaa euroa) ja toimenpiteen 3 määristä (327 miljoonaa euroa) laskettu etujen summa, koska näin on pyritty välttämään edun sen osuuden laskeminen kahteen kertaan, jonka AAAS myönsi toimenpiteessä 1 ja joka kuoletettiin osana toimenpidettä 3. Kun toimenpiteet 1 ja 3 yhdistettiin, AAASin myöntämä etu laskettiin siten, että AAASin osana toimenpidettä 3 myöntämään velan kuoletukseen (211 miljoonaa euroa) lisättiin se osuus toimenpiteessä 1 myönnetyn 33 miljoonan euron lisävelasta, jota ei kuoletettu toimenpiteessä 3: noin 20:tä prosenttia 33 miljoonan euron edusta, joka oli yhteydessä AAASin toimimattomuuteen syyskuun 2012 ja tammikuun 2013 välisenä aikana (toimenpide 1), ei kuoletettu vuonna 2015 (toimenpide 3), joten se on lisättävä toimenpiteen 1 osalta, jotta voidaan laskea yhdistetty etu, jonka AAAS myönsi toimenpiteissä 1 ja 3.

130

(131)  Ks. alaviite 130.

131

(132)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, 3.3.2005, Heiser, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130, 55 kohta.

132

(133)  Unionin tuomioistuimen tuomio, 14.1.2015, Eventech v. The Parking Adjudicator, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, 65 kohta; Unionin tuomioistuimen tuomio, 8.5.2013, Libert ym., yhdistetyt asiat C-197/11 ja C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, 76 kohta.

133

(134)  Unionin tuomioistuimen tuomio, 14.1.2015, Eventech v. The Parking Adjudicator, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, 66 kohta; Unionin tuomioistuimen tuomio, 8.5.2013, Libert ym., yhdistetyt asiat C-197/11 ja C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, 77 kohta; Yleisen tuomioistuimen tuomio, 4.4.2001, Friulia Venezia Giulia, T-288/97, ECLI:EU:T:2001:115, 41 kohta.

134

(135)  Unionin tuomioistuimen tuomio, 14.1.2015, Eventech v. The Parking Adjudicator, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, 67 kohta; Unionin tuomioistuimen tuomio, 8.5.2013, Libert ym., yhdistetyt asiat C-197/11 ja C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, 78 kohta; Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 24.7.2003, Altmark Trans, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, 78 kohta.

135

(136)  Ks. asia C-364/90, Italian Republic v. Euroopan yhteisöjen komissio, EU:C:1993:157, 20 kohta.

136

(137)  Ks. menettelyn aloittamista koskeva päätös asiassa SA.36086 (2016/NN)(ex2013/CP) – Romania Mahdollinen tuki yritykselle Oltchim SA, 148 kohta, http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/263778/263778_1773690_109_2.pdf.

137

(138)  Ks. Romanian vastaus toukokuussa 2018 pyyntöön, joka oli päivätty 30 päivänä tammikuuta 2018, IV jakso, A kohta, sivu 31.

138

(139)  Vaikka toimenpiteet 1 ja 2 otettiin käyttöön ennen vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen voimaantuloa, vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoja olisi sovellettu samalla tavalla omaa rahoitusosuutta koskevan periaatteen (44 kohta) osalta.

139

(140)  Ks. asia C-70/72, komissio v. Saksa [1973], ECLI:EU:C:1973:87, 13 kohta.

140

komissio v. Saksa

(141)  Ks. yhdistetyt asiat C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja v. komissio [1994], ECLI:EU:C:1994:325, 75 kohta.

141

Espanja v. komissio

(142)  Ks. asia C-75/97, Belgia v. komissio [1999], ECLI:EU:C:1999:31, 64 ja 65 kohta.

142

Belgia v. komissio

(143)  Neuvoston asetus (EU) 2015/1589, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2015, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 9).

143

(144)  Oltchim on saanut seuraavat edut: i) AAASin myöntämä 152 miljoonan Romanian leun (33 miljoonan euron) taloudellinen etu, joka vastaa Oltchimin AAASilta olevan velan kerääntymistä 21 päivän syyskuuta 2012 ja 30 päivän tammikuuta 2013 välisenä aikana toimenpiteessä 1 ja joka ilmentää aika-arvoa, joka liittyi siihen, että AAAS lykkäsi saataviensa perintäpyyntöä, mikä tarkoitti, että AAASin riskisaamiset Oltchimilta kasvoivat 21 päivään huhtikuuta 2015 saakka – takaisinperintä koskee siis tätä ajanjaksoa siihen saakka, kunnes tuomioistuin vahvisti tervehdyttämissuunnitelman 22 päivänä huhtikuuta 2015; ii) AAASin, Salromin, Romanian kansallisen vesihallinnon ja Electrican myöntämä 1 516 598 405 Romanian leun taloudellinen etu, joka vastaa toimenpiteiden 1 ja 3 yhdistettyjä määriä (ilman kaksinkertaista laskentaa) – ajanjakso alkaa siitä, kun tuomioistuin vahvisti tervehdyttämissuunnitelman 22 päivänä huhtikuuta 2015; iii) CET Govoran toimenpiteessä 2 myöntämä taloudellinen etu, jota on annettu 21 päivästä syyskuuta 2012 aina 30 päivään tammikuuta 2013 sallimalla Oltchimille lisävelkojen kerääntyminen, kun toimituksia jatkettiin asianomaisena ajanjaksona – takaisinperintä koskee tätä ajanjaksoa.

144

(145)  Tämän jakson tiedot perustuvat pääasiassa kolmanteen raporttiin (3.2.3 kohta), neljänteen raporttiin (2.2 ja 3.1 kohta), viidenteen raporttiin (4 jakso) ja kuudenteen raporttiin, jotka Oltchimin neuvonantajat ovat laatineet Oltchimin erissä toteutettavasta myyntiprosessista (3.1 kohta).

145

(146)  Yleisen tuomioistuimen tuomio, 28.3.2012, Ryanair Ltd v. Euroopan komissio, T-123/09, ECLI:EU:T:2012:164, 155 kohta.

146

(147)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, 8.5.2003, Italian tasavalta ja SIM 2 Multimedia SpA v. Euroopan yhteisöjen komissio, yhdistetyt asiat C-328/99 ja C-399/00, Kok. 2003, s. I-4035.

147

(148)  Komission päätös, annettu 17 päivänä syyskuuta 2008, valtiontuista N 321/2008, N 322/2008 ja N 323/2008 – Kreikka – Vente de certains actifs d'Olympic Airlines / Olympic Airways Services; komission päätös, annettu 12 päivänä marraskuuta 2008, valtiontuesta N 510/2008 – Italia – Alitalia-lentoyhtiön omaisuuserien myynti; komission päätös, annettu 4 päivänä huhtikuuta 2012, valtiontuesta SA.34547 – Ranska – Reprise des actifs du groupe SERNAM dans le cadre de son redressement judiciaire.

148

(149)  Yleisen tuomioistuimen tuomio, 28.3.2012 asiassa T-123/09, Ryanair Ltd v. komissio, ECLI:EU:T:2012:164.

149

(150)  Lähde: Neljäs raportti Oltchimin myynnistä.

150

(151)  Ks. esimerkiksi komission päätöksen (EU) 2016/151, annettu 1 päivänä lokakuuta 2014, valtiontuesta SA.31550 (2012/C) (ex 2012/NN) jonka Saksa on myöntänyt Nürburgringille (EUVL L 34, 10.2.2016, s. 1), johdanto-osan 235 kappale, jossa mainitaan, että 85 prosenttia työntekijöistä siirtyi myyjältä ostajalle.

151

(152)  Unionin tuomioistuimen tuomio, 16.12.2010, Saydaland, C-239/09, 34 kohta.

152

(153)  Ks. velkojainkokoukselle esitetyn raportin sivu 23 Oltchimin myyntiä koskevan viidennen raportin liitteessä 1.

153

(154)  Ks. esimerkiksi komission päätöksen (EU) 2015/1826, annettu 15 päivänä lokakuuta 2014, valtiontuesta SA.33797 – (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2011/CP) jonka Slovakia on myöntänyt NCHZ:lle (EUVL L 269, 15.10.2015, s. 71), johdanto-osan 159 kappale.

154

(155)  Ks. päätöksen (EU) 2015/1826 johdanto-osan 164 kappale.

155

(156)  Ks. Chimcomplexin huomautukset 24 päivänä marraskuuta 2017 ja 16 päivänä tammikuuta 2018.

156

(157)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

157

---

TEKNINEN LIITE

MARKKINAEHTOISESTI TOIMIVAN VELKOJAN TESTI PERUSTEENA EHDOTETUN TERVEHDYTTÄMISSUUNNITELMAN TAI SELVITYSTILAMENETTELYN VALINNALLE

1.   Tervehdyttämissuunnitelmaan ja selvitystilamenettelyyn liittyvät bruttotulot ja kustannukset

| 1) | Komissio tarkasteli huolellisesti Oltchimista saatavilla olevia eri raportteja, tietoja ja selvityksiä, jotka huolellisen markkinaehtoisesti toimivan velkojan voidaan – AAASin, Electrican, Salromin, CET Govoran ja kansallisen vesihallinnon tilanteessa – kohtuudella olettaa ottaneen huomioon arvioidakseen 9 päivänä maaliskuuta 2015 velkojille ehdotetun tervehdyttämissuunnitelman ja vaihtoehtoisen, Oltchimin konkurssin käynnistävän etenemistavan perusteita. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Näiden ennakkotietojen perusteella komissio laati tarkastelun viitekohdaksi keskiskenaarion, jota markkinaehtoisesti toimiva velkoja olisi pitänyt kaikkein todennäköisimpänä skenaariona, tervehdyttämissuunnitelmalle ja selvitystilamenettelylle. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Tämän jälkeen komissio analysoi tässä keskiskenaariossa saatujen tulosten varmuutta arvioimalla velkojien saamia tuloja pessimistisessä ja optimistisessa skenaariossa. |
| --- | --- |

3)

1.1   Selvitystilasta ja tervehdyttämissuunnitelmasta saatavat bruttotulot

| 4) | Winterhill arvioi Oltchimin omaisuuden 30 päivänä huhtikuuta 2013 valmistuneessa raportissaan in situ -skenaariossa, joka vastaa tilannetta, jossa ostaja ostaisi Oltchimin lukuisat eri omaisuuserät yhtenä kokonaisuutena. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Tämän arvon perusteella Oltchim SPV:n myynnin lähtöhinnaksi määritettiin tervehdyttämissuunnitelmassa 306 miljoonaa euroa (ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 47 kohta) (1). |
| --- | --- |

5)

| 6) | Winterhill on laskenut Oltchim SA:n in situ -arvon nykykäyttöarvoon perustuvalla menetelmällä. Tällaista menetelmää on hyväksyttävää käyttää korvaavana indikaattorina sellaisen yrityksen likvidaatioarvolle, jonka ostaja ostaisi yhtenä kokonaisuutena: kuten Winterhillin vuoden 2013 raportissa korostetaan, tällainen arvo kuvaa todellakin edustavasti sekä maa-alueiden, laitteiden ja koneiden hankintaan, niihin liittyvien rakennusten pystyttämiseen ja niiden asennukseen liittyviä kustannuksia että kustakin ostetusta omaisuuserästä käyttöiän pohjalta tehtäviä poistoja. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Toisin kuin tervehdyttämissuunnitelmassa oletetaan, in situ -arvo ei kuitenkaan kuvannut edustavasti markkinahintaa, joka liittyi Oltchim SA:n myyntiin toimintaa jatkavana yrityksenä Oltchim SPV:n kautta: Oltchim SPV:n osakkeiden ostaja olisi paljon mieluummin tukeutunut odotettavissa oleviin tuloihin ja tuottoihin, jotka se voisi saada investoinnistaan Oltchim SPV:hen ja joissa olisi otettu huomioon koko yritys (esimerkiksi ne velvoitteet, jotka aiheutuvat työsopimusten siirtämisestä Oltchim SA:sta), kuin Oltchim SA:n omaisuuden nykykäyttöarvoon, jossa ei oteta huomioon erillisyhtiön ostoon liittyviä vastuita ja jossa yleensä sivuutetaan se, miten kannattavaa liiketoimintaa myytävien omaisuuserien ansiosta voidaan harjoittaa. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Näin ollen Oltchim SPV -yrityksen arvo voidaan laskea – juurikin Raiffeisenin vuonna 2009 noudattaman lähestymistavan (Raiffeisenin neuvoa-antavan raportin sivu 71) mukaisesti – EBITDA-kertoimiin perustuvalla yrityksen arvonmääritysmenetelmällä: kun otetaan huomioon se seikka, että äänestysajankohtana tuomioistuimen nimittämien hallinnoijien laatima tervehdyttämissuunnitelma tarjosi mahdollisuuden perehtyä yksityiskohtaisiin ennusteisiin käyttökatteesta (EBITDA), EBITDA-kertoimiin perustuva menetelmä on todellakin asianmukainen tapa määrittää Oltchim SPV -yrityksen arvo, joka vastaa Oltchim SPV:n osakkeiden arvoa, sillä yrityksellä ei ole rahoitusvelkaa. |
| --- | --- |

8)

1.1.1   Selvitystilamenettelyn bruttotulot ja kesto

| 9) | Winterhill (johon R/BDO viittaa tervehdyttämistä koskevassa raportissaan) laski ex situ -arvon, joka vastasi Oltchim SA:n likvidaatioarvoa tilanteessa, jossa sen omaisuuserät olisi myyty yksitellen, soveltamalla hyvin standardoituja suhdelukuja useimpien Oltchim SA:n omaisuuteen kuuluvien omaisuuserien in situ -arvoon. Esimerkiksi laskeakseen laitteiden ja laitteistojen ex situ -arvon (arviolta 99,1 miljoonaa euroa) Winterhill jakoi kahdella Oltchimin laitteisiin ja laitteistoihin liittyvän 198,2 miljoonan euron in situ -arvion (joka vastaa huomattavaa osaa Oltchimin omaisuuden in situ -kokonaisarvosta, joksi oli arvioitu 297 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

9)

| 10) | Tämä tukee näkemystä, jonka mukaan Oltchimin omaisuuden likvidointi yhtenä kokonaisuutena ja likvidointi yksitellen olivat ääripäitä jatkumossa, jossa oli myös välivaihtoehtoja. Tätä näkemystä vahvistaa R/BDO-konsortion toteamus (100 kohta): ”velkojat voivat valita tervehdyttämisen [- -] ja konkurssin väliltä”; jälkimmäisen vaihtoehdon osalta konsortio viittaa kahteen mahdolliseen myynnin tyyppiin: ”in situ -myyntiin” ja ”ex situ -myyntiin”. Ex situ -myynti kuvaa pessimististä skenaariota, jossa mitään omaisuutta ei ostettaisi toiminnallisena ryhmänä. In situ -myynti kuvaa optimistista tilannetta, jossa yksi ostaja ostaisi koko omaisuuden yhtenä kokonaisuutena. Keskiskenaario perustuisi todennäköiseen keskimääräiseen skenaarioon, jossa noin puolet omaisuuden arvosta myytäisiin toiminnallisena ryhmänä ja loppuosa saataisiin myytyä vain romuarvolla. Tästä syystä markkinataloustoimijan odotusten mukaisen keskiskenaariota kuvastavan likvidaatioarvon (2) määritykseen on asianmukaista käyttää Winterhillin ex situ- ja in situ -arvojen keskiarvoa, kun taas Winterhillin ex situ -arvo (3) kuvaisi selvitystilamenettelyn pessimististä lopputulosta ja Winterhillin in situ -arvo (4) selvitystilamenettelyn optimistista lopputulosta. |
| --- | --- |

10)

| 11) | Lisäksi R/BDO-konsortion tervehdyttämissuunnitelmassa esittämän tiedon mukaan (sivu 110) voitiin kohtuudella olettaa, että selvitystilamenettely saataisiin päätökseen 18 kuukaudessa. |
| --- | --- |

11)

1.1.2   Tervehdyttämissuunnitelmasta saatavat bruttotulot

Viiteskenaario

| 12) | Tervehdyttämissuunnitelman ”skenaariossa A” Oltchim SPV myytäisiin ostajalle, joka oli kiinnostunut jatkamaan omaisuuden käyttöä, kun oksoalkoholilaitos olisi käynnistetty uudelleen, ilman tarvittavaa ulkoista lisärahoitusta. Tällainen skenaario vastasi viitenäkemystä Oltchim SPV:n mahdollisista myyntinäkymistä. |
| --- | --- |

12)

| 13) | Tässä skenaariossa tuomioistuimen nimittämät hallinnoijat olettivat, että Oltchim SPV:n myynti toteutuisi 36 kuukaudessa (5). Näin ollen voidaan ajatella, että keskinäkemyksen mukainen myynti toteutuisi keskimäärin 18 kuukaudessa. |
| --- | --- |

13)

| 14) | Markkinaehtoisesti toimiva velkoja olisi määrittänyt kyseiseen skenaarioon liittyvän Oltchim SPV:n myyntihinnan johdanto-osan 8 kappaleessa kuvatun EBITDA-kertoimeen perustuvan menetelmän mukaisesti kertomalla niiden kolmen vuoden jaksoa kuvaavien EBITDA-ennusteiden keskiarvon, jotka R/BDO (6) oli laskenut tervehdyttämissuunnitelmaa varten, kulutuskemikaalien tuottajille määritetyllä kertoimella 5,0×, jota Raiffeisen suosittelee vuoden 2009 raportissaan. Toisin kuin Romanian viranomaiset olettavat 16 päivänä toukokuuta 2018 päivätyissä huomautuksissaan (E osa, II luku, 13–14 kohta), markkinataloustoimijalla ei ollut mitään syytä käyttää korkeampia EBITDA-ennusteita kuin ennusteet, joita R/BDO ehdotti suunnitelmansa ”skenaariossa B”. Markkinataloustoimija ei myöskään olisi pitänyt Raiffeisenin arviota virheellisenä ja ottanut sen sijaan huomioon vaihtoehtoisia EBITDA-kertoimia (esimerkiksi Romanian viranomaisten ehdottama kerroin), jotka perustuvat osittain jälkikäteistietoihin, joita ei ollut käytettävissä silloin, kun velkojainkokous piti äänestyksen. |
| --- | --- |

14)

Pessimistinen skenaario

| 15) | Pessimistisessä skenaariossa voidaan ajatella, että Oltchim SPV:n mahdolliset ostajat olisivat pyrkineet asettamaan tarjoushintansa Oltchim SA:n aiemman taloudellisen tuloksen perusteella. Oltchim SA:n kymmenen kuluneen vuoden ajalta laskettu keskimääräinen käyttökate (EBITDA) oli 7,4 miljoonaa euroa tappiollinen. Näin heikko tulos on kuitenkin ymmärrettävä seuraus Oltchimin vaikeuksista erityisesti vuodesta 2012 alkaen; markkinataloustoimija olisi näin ollen painottanut R/BDO-konsortion viiteskenaariossa olettamaa käyttökatetta käyttämällä esimerkiksi 50 prosentin vähennystä BDO:n viiteskenaariossa laskemien kolmen vuoden EBITDA-ennusteiden keskiarvoon (3,4 miljoonaa euroa). EBITDA-kerroin 5,0× soveltui siis myös Oltchim SPV:n osakkeiden hinnan määrittämiseen tässä pessimistisessä skenaariossa. |
| --- | --- |

15)

| 16) | Pessimistisessä skenaariossa oli järkeenkäypää olettaa, että Oltchim SPV:n myyminen edellyttäisi 36 kuukauden enimmäisaikaa. |
| --- | --- |

16)

| 17) | Jotta 18 kuukautta kestävästä selvitystilamenettelystä saatavia tuloja ja 36 kuukautta kestävästä pessimistisen skenaarion mukaisesti tervehdyttämissuunnitelman toteutuksesta saatavia tuloja voitaisiin verrata, Oltchim SPV:n myyntiin liittyviin tuloihin ja kustannuksiin on sovellettava asianomaisen 18 kuukauden eron huomioimiseksi alakohtaista WACC-arvoa (7). |
| --- | --- |

17)

Optimistinen skenaario

| 18) | Markkinataloustoimija olisi myös ottanut optimistisena skenaariona huomioon tervehdyttämissuunnitelman ”skenaarion B” (8), jossa oletettiin, että ostaja parantaisi Oltchimin liiketoimintaa käynnistämällä ftaalianhydridi-DOF-laitoksen uudelleen ulkoisten rahoituslähteiden avulla. Sitä vastoin markkinataloustoimija ei olisi pitänyt realistisena Romanian viranomaisten 16 päivänä toukokuuta 2018 päivätyissä huomautuksissaan (E osa, II luku, 19 kohta) esittämää olettamusta Bradun toimintojen (PVC/VCM- ja petrokemian laitos mukaan lukien) aikaa vievästä uudelleen käynnistämisestä: markkinataloustoimijalla ei ollut mitään syytä käyttää korkeampia EBITDA-ennusteita kuin ennusteet, joita R/BDO oli ehdottanut suunnitelmansa ”skenaariossa B”. |
| --- | --- |

18)

| 19) | Skenaariossa sovellettiin rajattua 18 kuukauden ajanjaksoa (kuten selvitystilaskenaariossa): lyhyempi aika olisi osoittautunut liian haastavaksi, sillä Oltchimin oli saatava tarvittava ulkoinen rahoitus ftaalianhydridi-DOF-laitoksen alustavan uudelleenkäynnistyksen aloittamiseksi. Tämän tuotannon ylösajon toteuttaminen oli todellakin ennakkoedellytys sille, että Oltchim SPV:n ostajalta voitaisiin saada optimistiseen skenaarioon ”B” liittyvä korkeampi hinta. |
| --- | --- |

19)

| 20) | EBITDA-kertoimen osalta todetaan, että optimistisessa skenaariossa kerroin voisi olla Raiffeisenin ehdottaman kertoimen 5,0× ja muiden lähteiden korkeampien kertoimien välinen keskiarvo – esimerkiksi Stern School of Business -korkeakoulun erikoistietokannassa (9) todetaan, että kemianteollisuuden monialayhtiöllä, joihin Oltchimin mainitaan kuuluvan, kerroin olisi 8,46× (keskiarvo olisi siis 6,73×). |
| --- | --- |

20)

2.   Oltchim SPV:n myynnistä tai Oltchim SA:n selvitystilamenettelystä saatavista tuloista vähennettävät kustannukset

| 21) | Kummassakin menettelyssä tervehdyttämissuunnitelmaan liittyvään raporttiin sisältyvän R/BDO-konsortion lausunnon mukaan tuloista oli määrä vähentää 2 prosenttia UNPIRin kustannuksiin (sivu 96). Lisäksi tuloista vähennettiin 4 prosenttia hallinnoijien palkkioita Romanian 16 päivänä toukokuuta 2018 päivättyjen huomautusten mukaan. Tämän lisäksi vakuudellisten ja vakuussidonnaisuuksista vapaiden varojen kesken jaetaan maksukyvyttömyyslain selvitystilamenettelyä koskevien 121 ja 123 §:n mukaisesti 12 miljoonan euron kustannukset (jotka on laskettu R/BDO-konsortion huomautusten mukaan määräsuhteessa selvitystilan odotetun 18 kuukauden keston perusteella) turvatoimista (jotka ovat välttämättömiä omaisuuden säilymisen varmistamiseksi). |
| --- | --- |

21)

| 22) | Selvitystilasta saatavista tuloista poistettiin kaikissa kolmessa skenaariossa R/BDO-konsortion laskema lyhytaikaisen (maksukyvyttömyysmenettelyn alkamisen jälkeen syntyneen) velan määrä (10). |
| --- | --- |

22)

| 23) | R/BDO-konsortion kolmivuotiselle tervehdyttämissuunnitelmalle laskema keskimääräinen lyhytaikaisen velan määrä (mukaan lukien ennustettu maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamisen jälkeen maksettaviin palkkoihin liittyvä yhteenlaskettu velkamäärä Oltchim SPV:n myyntihetkellä) otettiin huomioon sekä keskiskenaariossa (skenaario A) (11) että optimistisessa skenaariossa (skenaario B). Jotta voitiin ottaa huomioon seuraukset, joita lyhytaikaisen velan kasvusta olisi siinä tapauksessa, että Oltchim tekisi myös jatkossa heikkoa taloudellista tulosta tervehdyttämissuunnitelmasta huolimatta, R/BDO-konsortion arvioima lyhytaikaisen velan määrä skenaariossa A ensimmäisen vuoden lopussa (12) sisällytettiin tervehdyttämissuunnitelmaan liittyvään pessimistiseen skenaarioon takaisinmaksettavan lyhytaikaisen velan määräksi. |
| --- | --- |

23)

| 24) | Vastaavasti keskimääräinen vero, jonka R/BDO on laskenut kullekin mahdolliselle Oltchim SPV:n myyntivuodelle asianomaisella kolmen vuoden ajanjaksolla skenaarioissa A ja B, on sisällytetty tervehdyttämissuunnitelman viite- ja optimistiseen skenaarioon (ks. jäljempänä oleva taulukko) Romanian tekemien huomautusten mukaisesti (13). |
| --- | --- |

24)

| 25) | R/BDO-konsortion mukaan Oltchimin toiminnan aloittaminen uudelleen selvitystilamenettelyssä, jossa omaisuuserät myytäisiin in situ, olisi tarkoittanut 2,5 miljoonan euron aloituskustannuksia; näin ollen nämä kustannukset on vähennetty mahdollisen ostajan tarjoamasta hinnasta in situ -selvitystilamenettelyssä (14). Näistä 50 prosenttia on otettu mukaan viiteskenaarioon, sillä oletuksena on, että ainoastaan puolet omaisuuden arvosta myydään toiminnallisena ryhmänä, joka säilyy toiminnassa laitoksena ja joka on näin ollen tarpeen käynnistää uudelleen, kun taas loppuosa myydään oletettavasti romuarvolla. |
| --- | --- |

25)

| 26) | Markkinaehtoisesti toimiva velkoja olisi neutraloinut ympäristövastuut verratessaan selvitystilamenettelystä odotettavissa olevia tuloja ehdotetusta tervehdyttämissuunnitelmasta saataviin tuloihin – tämän päätöksen runko-osaan kuuluvassa johdanto-osan 269 kappaleessa esitetty päättelyketju tukee tätä näkemystä. |
| --- | --- |

26)

| 27) | Elohopeatekniikkaa käyttävän elektrolyysilaitoksen käytöstä poisto ja maan raivaus (26,6 miljoonaa euroa) – sekä laitosten parannustyöt (24,6 miljoonaa euroa), jotka ovat R/BDO-konsortion mukaan tarpeen sekä selvitystilassa että ”vähitellen siinä tapauksessa, että Oltchimin toimintaa jatketaan” – on katsottu neutraaleiksi tekijöiksi selvitystilaskenaarion ja tervehdyttämissuunnitelman vertailussa. Tällainen lähestymistapa vastaa ympäristövastuisiin sovellettavaa lähestymistapaa (ks. johdanto-osan 26 kappale): yhtäältä Oltchim SA:n velkojien olisi pitänyt ottaa selvitystilaskenaariossa huomioon asianomaiset poikkeukselliset kustannukset, ja toisaalta mahdollisen ostajan olisi pitänyt ottaa ne huomioon tehdessään tarjousta Oltchim SPV:stä. Romanian viranomaiset olivat 16 päivänä toukokuuta 2018 päivättyjen huomautustensa 10 kohdassa samaa mieltä siitä, että tarjoajat olisivat ottaneet huomioon nämä kustannukset samansuuruisina sekä selvitystila- että uudelleenjärjestelyskenaarioissa silloin, kun tarkoituksena on ollut ostaa asianomaiset laitokset ja pitää ne toiminnassa; on syytä huomata, että tämä oletus vaikuttaa positiivisesti suunnitelmasta saataviin tuloihin verrattuna selvitystilasta saataviin tuloihin, sillä pessimistisessä ja viitekohtana käytetyssä selvitystilaskenaariossa kyseiset parannustöistä aiheutuvat kustannukset eivät olisi olleet tarpeen täysimääräisinä. |
| --- | --- |

27)

| 28) | Selvitystilamenettelyssä Oltchim SA olisi myös joutunut suorittamaan korvauksia maaliskuussa 2015 jäljellä olleille työntekijöille, jotka irtisanottaisiin selvitystilaskenaariossa. Viite- ja pessimistisessä skenaariossa arvio näistä maksuista perustuu R/BDO-konsortion antamiin tietoihin (24,6 miljoonaa euroa), kun taas optimistisessa skenaariossa maksujen määräksi oletetaan Raiffeisenin arvion perusteella 9,6 miljoonaa euroa (15). |
| --- | --- |

28)

| 29) | Uudelleenjärjestelyskenaariossa on otettu huomioon omaisuuserien siirtoihin liittyviä maksuja 1,5 miljoonaa euroa – tämä määrä perustuu R/BDO-konsortion tervehdyttämissuunnitelman tueksi esittämään raporttiin. |
| --- | --- |

29)

3.   Kunkin velkojan nettotulojen laskeminen tervehdyttämissuunnitelmassa ja selvitystilamenettelyssä

| 30) | Seuraavissa osioissa lasketaan brutto- ja nettotulojen yhteismäärät selvitystilamenettelyssä ja tervehdyttämissuunnitelmassa edellä esitettyjen oletusten pohjalta. |
| --- | --- |

30)

Selvitystilamenettely

| 31) | Maksukyvyttömyyslain säännösten, erityisesti sen 121 ja 123 §:n, perusteella selvitystilaskenaarion maksujärjestys on laadittu seuraavasti: vakuudellisista varoista saatavat tulot (ks. seuraavan kaavion kohta [A]) jaetaan ensisijaisesti vakuusvelkojille sen jälkeen, kun menettelyyn liittyvät kustannukset ([C]) on maksettu. |
| --- | --- |

31)

| 32) | Vakuussidonnaisuuksista vapaista varoista saatavat tulot kohdennetaan ensiksi menettelyyn / omaisuuden säilyttämiseen liittyvien kustannusten sekä palkkojen maksuun. |
| --- | --- |

32)

| 33) | Missään näistä kolmesta skenaariosta vakuussidonnaisuuksista vapaista varoista saatavat tulot eivät menettelyyn liittyvien kustannusten ja työntekijäkustannusten jälkeen riitä kattamaan täysimääräisesti lyhytaikaisia maksukyvyttömyysmenettelyn alkamisen jälkeen kertyneitä velkoja, irtisanomiskorvauksia tai aloituskustannuksia. Näin ollen näiden kustannusten kattamiseen käytetään optimistisessa skenaariossa syntyvää vakuudellisista varoista saatavien tulojen ylijäämää. Jos tuloista on tämän jälkeen jotain jäljellä, jäljellä oleva osa jaetaan talousarviovelkojien kesken maksukyvyttömyyslain 123 §:ssä esitetyssä velkojien etuoikeusjärjestyksessä. Kaikissa kolmessa skenaariossa vakuudettomat velkojat eivät saa lainkaan tuloja, sillä ne ovat velkojien etuoikeusjärjestyksessä työntekijöitä ja talousarviovelkojia huonommassa asemassa.








  Selvitystilamenettely |
| --- | --- |
| | Pessimistinen skenaario
  Ex situ -myynti
  (miljoonaa euroa) | Keskiskenaario
  (miljoonaa euroa) | Optimistinen skenaario

  In situ -myynti
  (miljoonaa euroa) |
| Bruttotulot (yhteensä) | 140 | 216,9 | 293,7 |
| — | vakuudellisista varoista (A) |

33)

Selvitystilamenettely

Pessimistinen skenaario

Ex situ -myynti

(miljoonaa euroa)

Keskiskenaario

(miljoonaa euroa)

Optimistinen skenaario

In situ -myynti

(miljoonaa euroa)

Bruttotulot (yhteensä)

140

216,9

293,7

—

108

171,1

234,2

| — | vakuussidonnaisuuksista vapaista varoista (B) |
| --- | --- |

—

32

45,8

59,5

Menettelyyn liittyvät kustannukset (UNPIR) ja turvatoimiin / omaisuuden säilyttämiseen / omaisuuden hallinnointiin liittyvät kustannukset

(15,9)

(18,4)

(20,9)

| — | vakuudellisista varoista (C) |
| --- | --- |

—

(13,2)

(15,9)

(18,5)

| — | vakuussidonnaisuuksista vapaista varoista (D) |
| --- | --- |

—

(2,7)

(2,5)

(2,4)

Työntekijöiden saatavat (jotka maksetaan ennen lyhytaikaista velkaa) (E) vakuussidonnaisuuksista vapaista varoista

(2,1)

(2,1)

(2,1)

Takaisin maksettava lyhytaikainen velka, irtisanomiskorvaukset, aloituskustannukset (F)

(75,2)

(76,5)

(62,4)

Osuus, joka lyhytaikaisesta velasta katetaan sen jälkeen, kun kokonaistuloista on vähennetty menettelyyn liittyvät kustannukset, työntekijäkustannukset, vakuudellisista varoista takaisin maksettu vakuudellinen velka ja irtisanomiskorvaukset/aloituskustannukset

29,1 %

44 %

114 %

Nettotulot:

| — | vakuudellisista varoista (Ω = A – C) |
| --- | --- |

—

94,8

155,2

215,7

| — | vakuussidonnaisuuksista vapaista varoista

  (Φ = B – D – E – F) |
| --- | --- |

—

(Φ = B – D – E – F)

(49,3)

(37,1)

(9,7)

Maksut velkojille (muille kuin työntekijöille)

Vakuusvelkojat (G), joista:

94,8

155,2

195,8

| — | AAASin vakuudellinen velkaosuus |
| --- | --- |

—

1

1,7

2,1

| — | Electrican vakuudellinen velkaosuus |
| --- | --- |

—

21,4

35,7

44,2

| — | Salrom |
| --- | --- |

—

1,7

2,7

3,47

Talousarviovelkojat, joista:

0

0

10,1 ( = Ω + Φ – G)

| — | AAAS |
| --- | --- |

—

0

0

9,5

| — | Romanian vesihallinto |
| --- | --- |

—

0

0

0,7

Maksukyvyttömyyslain 96 §:n alaan kuuluvat vakuudettomat velkojat, joista

0

0

0

CET Govora

0

0

0

Kansallinen vesihallinto

0

0

0

Muut vakuudettomat velkojat

0

0

0

Salrom

0

0

0

| 34) | Romanian viranomaiset eivät vähentäneet lyhytaikaista velkaa selvitystilamenettelystä saatavista tuloista 16 päivänä toukokuuta 2018 päivätyissä huomautuksissa esittämässään simulaatiossa (Oltchim SPV:n myynnistä saatavista tuloista lyhytaikainen velka sen sijaan vähennettiin). Joskin tämä vähennyksen tekemättä jättäminen näyttää Romanian viranomaisten tekemältä virheeltä, tätä oletusta arvioinut markkinataloustoimija olisi todennut, että selvitystilassa maksukyvyttömyyttä edeltäneiden velkojien tulot olisivat olleet vielä suuremmat kuin edellä esitetyssä taulukossa, kuten seuraavasta taulukosta ilmenee:








  Selvitystilamenettely (jos lyhytaikaisia velkoja ei ole ensin vähennetty) |
| --- | --- |
| | Pessimistinen skenaario
  Ex situ -myynti

  (miljoonaa euroa) | Keskiskenaario

  (miljoonaa euroa) | Optimistinen skenaario

  In situ -myynti

  (miljoonaa euroa) |
| Bruttotulot (yhteensä) | 140 | 216,9 | 293,7 |
| — | vakuudellisista varoista (A) |

34)

Selvitystilamenettely (jos lyhytaikaisia velkoja ei ole ensin vähennetty)

Pessimistinen skenaario

Ex situ -myynti

(miljoonaa euroa)

Keskiskenaario

(miljoonaa euroa)

Optimistinen skenaario

In situ -myynti

(miljoonaa euroa)

Bruttotulot (yhteensä)

140

216,9

293,7

—

108

171,1

234,2

| — | vakuussidonnaisuuksista vapaista varoista (B) |
| --- | --- |

—

32

45,8

59,5

Menettelyyn liittyvät kustannukset (UNPIR) ja turvatoimiin / omaisuuden säilyttämiseen / omaisuuden hallinnointiin liittyvät kustannukset

(15,9)

(18,4)

(20,9)

| — | vakuudellisista varoista (C) |
| --- | --- |

—

(13,2)

(15,9)

(18,5)

| — | vakuussidonnaisuuksista vapaista varoista (D) |
| --- | --- |

—

(2,7)

(2,5)

(2,4)

Työntekijöiden saatavat (jotka maksetaan ennen lyhytaikaista velkaa) (E) vakuussidonnaisuuksista vapaista varoista

(2,1)

(2,1)

(2,1)

Irtisanomiskorvaukset, aloituskustannukset (F)

(24,9)

(26,2)

(12,1)

Nettotulot:

| — | vakuudellisista varoista (Ω = A – C) |
| --- | --- |

—

94,8

155,2

215,7

| — | vakuussidonnaisuuksista vapaista varoista

  (Φ = B – D – E – F) |
| --- | --- |

—

(Φ = B – D – E – F)

1,1

13,2

40,6

Maksut velkojille (muille kuin työntekijöille)

Vakuusvelkojat (G), joista:

94,8

155,2

195,8

| — | AAASin vakuudellinen velkaosuus |
| --- | --- |

—

1

1,7

2,1

| — | Electrican vakuudellinen velkaosuus |
| --- | --- |

—

21,4

35,7

44,2

| — | Salrom |
| --- | --- |

—

1,7

2,7

3,47

Talousarviovelkojat, joista:

1,1

13,2

60,5 (= Ω + Φ – G)

| — | AAAS |
| --- | --- |

—

1,0

12,4

56,6

| — | Romanian vesihallinto |
| --- | --- |

—

0,1

0,9

3,9

Maksukyvyttömyyslain 96 §:n alaan kuuluvat vakuudettomat velkojat, joista

0

0

0

CET Govora

0

0

0

Kansallinen vesihallinto

0

0

0

Muut vakuudettomat velkojat

0

0

0

Salrom

0

0

0

Tervehdyttämissuunnitelma

| 35) | Tervehdyttämissuunnitelmassa Oltchim SPV:n myynnistä saatavat tulot on jaettu seuraavassa järjestyksessä: tuloja käytetään ensisijaisesti lyhytaikaisen velan takaisinmaksuun sekä omaisuuden siirtokustannusten ja menettelyyn liittyvien (UNPIRin) kustannusten ja tehdystä voitosta perittävän veron maksamiseen maksukyvyttömyyslain 102 §:n 1 momentin mukaisesti. |
| --- | --- |

35)

| 36) | Tarkastelluissa skenaarioissa suunnitelman bruttotulot jäivät tervehdyttämissuunnitelmassa esitettyä 295 miljoonan euron vähimmäismäärää pienemmiksi. Tervehdyttämissuunnitelman mukaan (ks. erityisesti BDO:n raportin sivu 101) ja Romanian viranomaisten 16 päivänä toukokuuta 2018 toimittamien selitysten perusteella mahdollinen nettojäännös (menettelyyn liittyvien kustannusten ja lyhytaikaisten velkojen jälkeen) jaetaan seuraavasti: 70 prosenttia nettomäärästä jaetaan vakuusvelkojille, työntekijöiden saatavat maksetaan kokonaan heille ennen maksukyvyttömyyttä syntyneen velan kuittaamiseksi, tämän jälkeinen jäännös jaetaan välttämättömille tavarantoimittajille niin, että sillä katetaan enintään 30 prosenttia niiden alun perin esittämästä saatavasta, mahdollinen jäljelle jäävä osuus maksetaan talousarviovelkojille. Seuraavassa skenaariossa ei ole käytettävissä olevaa jäännöstä, sillä vain lyhytaikaisen velan velkojat saavat osan saatavistaan takaisin Oltchim SPV:n myynnistä saatavista tuloista.









  Tervehdyttämissuunnitelma – EBITDA-kertoimiin perustuva menetelmä |
| --- | --- |
| | Optimistinen skenaario
  (Skenaario B)

  (miljoonaa euroa) | Keskiskenaario
  (Skenaario A)

  (miljoonaa euroa) | Pessimistinen skenaario

  (miljoonaa euroa) |
| Yrityksen arvo, jonka perusteena on: | 73,5 | 34,3 | 17,2 |
| EBITDA | 10,9 | 6,9 | 3,4 |
| EBITDA-kerroin | 6,7 | 5,0 | 5,0 |
| Lyhytaikainen velka (myös työntekijöistä aiheutuva maksukyvyttömyysmenettelyn alkamisen jälkeen kertynyt velka), omaisuuden siirtojen kustannukset ja UNPIRin kustannukset | (72,5) | (68,5) | (72,2) |
| Osuus, joka lyhytaikaisesta velasta katetaan tuloilla, kun niistä on vähennetty UNPIRin kustannukset, omaisuuden siirtojen maksut ja verot | 102 % | 48 % | 22 % |
| Saaduista tuloista maksettava vero | (7,8) | (7,4) | (3,7) (16) |
| Nettotulot | 0 | 0 | 0 |
| Maksu velkojille |
| Työntekijät | 0 | 0 | 0 |
| Vakuusvelkojat, joista: | 0 | 0 | 0 |
| — | AAASin vakuudellinen velkaosuus |

36)

Tervehdyttämissuunnitelma – EBITDA-kertoimiin perustuva menetelmä

Optimistinen skenaario

(Skenaario B)

(miljoonaa euroa)

Keskiskenaario

(Skenaario A)

(miljoonaa euroa)

Pessimistinen skenaario

(miljoonaa euroa)

Yrityksen arvo, jonka perusteena on:

73,5

34,3

17,2

EBITDA

10,9

6,9

3,4

EBITDA-kerroin

6,7

5,0

5,0

Lyhytaikainen velka (myös työntekijöistä aiheutuva maksukyvyttömyysmenettelyn alkamisen jälkeen kertynyt velka), omaisuuden siirtojen kustannukset ja UNPIRin kustannukset

(72,5)

(68,5)

(72,2)

Osuus, joka lyhytaikaisesta velasta katetaan tuloilla, kun niistä on vähennetty UNPIRin kustannukset, omaisuuden siirtojen maksut ja verot

102 %

48 %

22 %

Saaduista tuloista maksettava vero

(7,8)

(7,4)

(3,7) (16)

Nettotulot

0

0

0

Maksu velkojille

Työntekijät

0

0

0

Vakuusvelkojat, joista:

0

0

0

—

0

0

0

| — | Electrican vakuudellinen velkaosuus |
| --- | --- |

—

0

0

0

| — | Salrom |
| --- | --- |

—

0

0

0

Talousarviovelkojat, joista:

0

0

0

| — | AAAS |
| --- | --- |

—

0

0

0

| — | Kansallinen vesihallinto |
| --- | --- |

—

0

0

0

Maksukyvyttömyyslain 96 §:n alaan kuuluvat vakuudettomat velkojat, joista

0

0

0

CET Govora

0

0

0

Muut vakuudettomat velkojat

0

0

0

Salrom

0

0

0

Tervehdyttämissuunnitelman tulojen vaihtoehtoinen arviointitapa – osinkojen nykyarvomalli

| 37) | Markkinataloustoimija olisi mielellään tarkistanut nämä tulokset käyttämällä osinkojen nykyarvomallia (engl. dividend discount model, jäljempänä ’DDM-malli’), joka on väline, jota yksityiset sijoittajat käyttävät usein arvonmäärityksessä. Oltchim SPV:n osakkeen hintaa voidaan arvioida tarkastelemalla odotettavissa olevaa osinkojen kassavirtaa sijoittajan näkökulmasta. |
| --- | --- |

37)

| 38) | Yrityksen arvo voidaan laskea seuraavasti:





  Kaavan merkinnät tarkoittavat seuraavaa: | Profit1
  voidaan laskea voittona (nettotulona), joka voidaan kohtuudella odottaa saatavan sen jälkeen, kun Oltchim SPV:n toimintojen rakenneuudistus on saatu päätökseen. |
| --- | --- | --- |

38)

Formula

Kaavan merkinnät tarkoittavat seuraavaa:

Profit1
  voidaan laskea voittona (nettotulona), joka voidaan kohtuudella odottaa saatavan sen jälkeen, kun Oltchim SPV:n toimintojen rakenneuudistus on saatu päätökseen.

| | Dividend distribution rate (osinkoina jaettava osuus) on se osuus voitoista, joka jaetaan osakkeenomistajille. |
| --- | --- |

Dividend distribution rate (osinkoina jaettava osuus) on se osuus voitoista, joka jaetaan osakkeenomistajille.

| | g on tuolloinen kemianteollisuuden monialatoimijoihin sovellettava kasvuvauhti; |
| --- | --- |

g on tuolloinen kemianteollisuuden monialatoimijoihin sovellettava kasvuvauhti;

| | WACC on asiaankuuluva alakohtainen pääoman painotettu keskikustannus. |
| --- | --- |

WACC on asiaankuuluva alakohtainen pääoman painotettu keskikustannus.

| 39) | Kuten EBITDA-kertoimeen perustuvassa yrityksen arvon arvioinnissa, markkinataloustoimija olisi olettanut tässä arvioinnissa seuraavaa:






  a) | Viiteskenaariossa Profit1-voiton voidaan realistisesti olettaa vastaavan sitä keskimääräistä voittoa, jonka R/BDO on laskenut tervehdyttämisraportissaan skenaarion A kolmivuotiselle ajanjaksolle (5,7 miljoonaa euroa), jonka aikana Oltchim SPV oli määrä myydä. |
| --- | --- | --- |

39)

a)

Viiteskenaariossa Profit1-voiton voidaan realistisesti olettaa vastaavan sitä keskimääräistä voittoa, jonka R/BDO on laskenut tervehdyttämisraportissaan skenaarion A kolmivuotiselle ajanjaksolle (5,7 miljoonaa euroa), jonka aikana Oltchim SPV oli määrä myydä.

| b) | Pessimistisessä skenaariossa Profit1-voiton voidaan realistisesti olettaa vastaavan puolta viiteskenaariossa odotetusta voitosta (2,85 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

b)

Pessimistisessä skenaariossa Profit1-voiton voidaan realistisesti olettaa vastaavan puolta viiteskenaariossa odotetusta voitosta (2,85 miljoonaa euroa).

| c) | Optimistisessa skenaariossa Profit1-voiton voidaan realistisesti olettaa vastaavan sitä keskimääräistä voittoa, jonka R/BDO on laskenut tervehdyttämisraportissaan sille kolmivuotiselle ajanjaksolle, jonka aikana Oltchim SPV oli määrä myydä skenaariossa B (7,0 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

c)

Optimistisessa skenaariossa Profit1-voiton voidaan realistisesti olettaa vastaavan sitä keskimääräistä voittoa, jonka R/BDO on laskenut tervehdyttämisraportissaan sille kolmivuotiselle ajanjaksolle, jonka aikana Oltchim SPV oli määrä myydä skenaariossa B (7,0 miljoonaa euroa).

| 40) | Kaikissa kolmessa skenaariossa kasvuvauhdin g on oletettu olevan 4,0 prosenttia (17) (arvo), osinkoina jaettavan osuuden on oletettu olevan 46,56 prosenttia (18) ja WACC-arvon (ks. alaviite 162) on oletettu olevan 11,58 prosenttia. Arvio osinkoina jaettavasta osuudesta on melko optimistinen kaikissa skenaarioissa, kun otetaan huomioon, että Oltchim tarvitsi tuolloin huomattavia investointeja. |
| --- | --- |

40)

| 41) | Edellä esitetty kaava voidaan pelkistää seuraavaan muotoon: |
| --- | --- |

41)

Formula

| 42) | DDM-mallin perusteella markkinaehtoisesti toimiva velkoja olisi laskelmissaan päätynyt seuraaviin arvioihin Oltchim SPV -yrityksen arvosta:








  Tervehdyttämissuunnitelma – osinkojen nykyarvomalli |
| --- | --- |
| | Optimistinen skenaario
  (Skenaario B)

  (miljoonaa euroa) | Keskiskenaario
  (Skenaario A)

  (miljoonaa euroa) | Pessimistinen skenaario

  (miljoonaa euroa) |
| Yrityksen arvo DDM-mallin perusteella: | 44,7 | 36,4 | 18,2 |
| Lyhytaikainen velka (myös työntekijöistä aiheutuva maksukyvyttömyysmenettelyn alkamisen jälkeen kertynyt velka), omaisuuden siirtojen kustannukset ja UNPIRin kustannukset | (72,5) | (68,5) | (72,2) |
| Saaduista tuloista maksettava vero | (7,8) | (7,4) | (7,0) |
| Nettotulot | 0 | 0 | 0 |
| Maksu velkojille |
| Työntekijät | 0 | 0 | 0 |
| Vakuusvelkojat, joista: | 0 | 0 | 0 |
| — | AAASin vakuudellinen velkaosuus |

42)

Tervehdyttämissuunnitelma – osinkojen nykyarvomalli

Optimistinen skenaario

(Skenaario B)

(miljoonaa euroa)

Keskiskenaario

(Skenaario A)

(miljoonaa euroa)

Pessimistinen skenaario

(miljoonaa euroa)

Yrityksen arvo DDM-mallin perusteella:

44,7

36,4

18,2

Lyhytaikainen velka (myös työntekijöistä aiheutuva maksukyvyttömyysmenettelyn alkamisen jälkeen kertynyt velka), omaisuuden siirtojen kustannukset ja UNPIRin kustannukset

(72,5)

(68,5)

(72,2)

Saaduista tuloista maksettava vero

(7,8)

(7,4)

(7,0)

Nettotulot

0

0

0

Maksu velkojille

Työntekijät

0

0

0

Vakuusvelkojat, joista:

0

0

0

—

0

0

0

| — | Electrican vakuudellinen velkaosuus |
| --- | --- |

—

0

0

0

| — | Salrom |
| --- | --- |

—

0

0

0

Talousarviovelkojat, joista:

0

0

0

| — | AAAS |
| --- | --- |

—

0

0

0

| — | Romanian vesihallinto |
| --- | --- |

—

0

0

0

Maksukyvyttömyyslain 96 §:n alaan kuuluvat vakuudettomat velkojat, joista

0

0

0

CET Govora

0

0

0

Kansallinen vesihallinto

0

0

0

Muut vakuudettomat velkojat

0

0

0

Salrom

0

0

0

| 43) | Tämä DDM-malliin perustuva arviointi vahvistaa sen, että uudelleenjärjestelyskenaariossa markkinataloustoimija olisi katsonut, että mikäli Oltchim SPV:n myynti olisi toteutunut, siitä saatavista tuloista ei olisi jäänyt jäljelle mitään takaisinperinnän mahdollistavaa jäännösosaa, sillä ainoastaan lyhytaikaisen velan velkojat saisivat osan saatavistaan takaisin Oltchim SPV:n myynnistä saatavista tuloista. |
| --- | --- |

43)

4.   Markkinataloustoimijatestin tulokset kussakin velkojaluokassa ja herkkyysanalyysi

Vakuusvelkojat

| 44) | Edellä esitetyistä laskelmista voidaan päätellä, että kaikissa kolmessa selvitystilamenettelyyn liittyvässä skenaariossa vakuusvelkojat saavat saataviaan takaisin 94,8–195,8 miljoonaa euroa, kun taas tervehdyttämissuunnitelman tuloista ei jää käytettäväksi lainkaan ylijäämää, sillä tulot eivät riitä kaikkien lyhytaikaisten velkojen ja menettelyyn liittyvien kustannusten maksamiseen – lopputulos on sama sekä EBITDA-kertoimiin perustuvassa että osinkojen nykyarvomalliin perustuvassa menetelmässä. Näin ollen vakuusvelkojat, jotka toimivat markkinaehtoisesti toimivina velkojina, olisivat kannattaneet selvitystilamenettelyä, mikäli ne olisivat tarkastelleet tilannetta ainoastaan vakuudellisen saatavansa näkökulmasta. |
| --- | --- |

44)

| 45) | Seuraava herkkyysanalyysi vahvistaa tämän päätelmän: vaikka arviossa olisi käytetty optimistista EBITDA-kerrointa 6,7× (ks. johdanto-osan 20 kappale), EBITDA:n kriittisen vähimmäisarvon olisi pitänyt olla ainakin noin 32,5 miljoonaa euroa (eli noin kolme kertaa tervehdyttämissuunnitelman optimistiseen skenaarioon liittyvää EBITDA-arvoa suurempi), jotta Oltchim SPV:n arvo yltäisi sellaiseen määrään (219 miljoonaa euroa), että vakuusvelkojat saisivat tervehdyttämissuunnitelmasta enemmän tuloja kuin selvitystilamenettelyyn liittyvästä pessimistisestä skenaariosta (jossa vakuusvelkojien tulot olisivat 94,8 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

45)

| 46) | Markkinaehtoisesti toimiva velkoja olisi pannut merkille, että tämä 32,5 miljoonan euron kriittinen EBITDA-arvo (jolla voidaan varmistaa, että suunnitelmasta saatavat tulot olisivat selvitystilasta saatavia tuloja suuremmat) on epärealistinen, koska se oli huomattavasti suurempi kuin edellä mainitussa Oltchimin liiketoiminnan arvioinnin perusteella laaditussa optimistisessa skenaariossa oletettu EBITDA-arvo (10,9 miljoonaa euroa). Tuomioistuimen nimittämän pesänhoitajan arviossa siitä, että suunnitelmasta saatavat tulot voisivat olla 295–306 miljoonaa euroa, annetaan ymmärtää, että ostaja olisi ollut valmis uskomaan, että Oltchimin EBITDA voisi olla vieläkin suurempi (optimistisen EBITDA-kertoimen 6,7× perusteella EBITDA voisi olla noin 44 miljoonaa euroa vuodessa), mikä olisi entistäkin epärealistisempi oletus. |
| --- | --- |

46)

| 47) | Näin ollen tulojensa maksimointiin pyrkivä vakuusvelkoja olisi kannattanut selvitystilamenettelyn aloittamista. |
| --- | --- |

47)

Talousarviovelkojat

| 48) | Kahdessa kolmesta skenaariosta selvitystilamenettelystä saatavat tulot eivät riitä talousarviovelkojien saatavien edes osittaiseen takaisinmaksuun. Sen sijaan selvitystilamenettelyn optimistisessa skenaariossa talousarviovelkojat saavat takaisin 10 miljoonaa euroa. Yhdessäkään tervehdyttämissuunnitelmaa koskevista kolmesta skenaariosta talousarviovelkojille ei sitä vastoin synny minkäänlaista jaettavaa, ja lisäksi on huomioitava, että aiempien yksityistämisten epäonnistumisen perusteella Oltchim SPV:n myyntiin liittyy huomattava epäonnistumisen riski ja maksukyvyttömyysmenettelyn alkamisen jälkeen syntyneet lyhytaikaiset velat ovat nekin huomattavassa vaarassa kasvaa (ks. johdanto-osan 52 kappale). |
| --- | --- |

48)

| 49) | Tämän lisäksi on huomattava, että vaikka tulot ovat hyvin vähäisiä kuvatuissa selvitystilamenettelyn pessimistisessä ja viiteskenaariossa, talousarviovelkojien saatavat ovat selvitystilamenettelyssä saatavien maksujärjestyksessä maksukyvyttömyyslain 96 §:n alaan kuuluvien välttämättömien tavarantoimittajien ennen maksukyvyttömyyden alkua syntyneiden velkojen edellä, kun taas tervehdyttämissuunnitelmassa talousarviovelkojien saatavat oli määrä maksaa välttämättömien tavarantoimittajien saatavien jälkeen. |
| --- | --- |

49)

| 50) | Näin ollen talousarviovelkojat, jotka toimivat markkinaehtoisesti toimivina velkojina, olisivat kannattaneet selvitystilamenettelyä pelkästään talousarviosaatavansa näkökulmasta. |
| --- | --- |

50)

Vakuudettomat velkojat

| 51) | Vakuudettomat kaupalliset velkojat, myös välttämättömät tavarantoimittajat, eivät saa mitään asianomaisiin kahteen luokkaan kirjatuista saatavistaan takaisin missään selvitystilamenettelyn skenaariossa eivätkä missään tervehdyttämissuunnitelmaan liittyvässä skenaariossa. |
| --- | --- |

51)

| 52) | Myös silloin, kun vertailtavana on skenaarioita, joissa kaikissa odotetut tulot olivat nollassa sekä selvitystilassa että uudelleenjärjestelyssä, markkinataloustoimija olisi kannattanut selvitystilaan hakeutumista uudelleenjärjestelyn sijaan välttääkseen uuden lyhytaikaisen velan väistämättömän kerääntymisen tilanteessa, jossa oli epävarmaa, synnyttäisikö suunnitelma riittävästi uusia tuloja. Tällainen käyttäytyminen olisi vastannut DGFP Craiovan toimintaa elokuussa 2016 järjestetyssä velkojainkokouksessa. PCC:n huomautusten mukaan DGFP Craiova vastusti kyseisessä kokouksessa silloista uudelleenjärjestelyjakson pidennystä lyhytaikaisten velkojen kasvun välttämiseksi. Tämä osoittaa, että vaikka DGFP Craiova kuului sekä vakuus- että talousarviovelkojien luokkaan, riski siitä, että uudelleenjärjestelyjakson kuluessa kertyvä lyhytaikainen velka poikkeaisi ennustetusta, oli arvioitu todelliseksi. |
| --- | --- |

52)

| 53) | Tämän lisäksi riskisaamisten määrän seuraamisesta velkojille aiheutuvat hallinnolliset ja oikeudelliset kustannukset tulisivat olemaan tervehdyttämissuunnitelmassa suuremmat kuin selvitystilamenettelyssä, jonka kesto olisi odotettavasti lyhyempi. |
| --- | --- |

53)

| 54) | Näin ollen vakuudettomat velkojat, jotka toimivat markkinaehtoisesti toimivina velkojina, olisivat kannattaneet selvitystilamenettelyä pelkästään saataviensa näkökulmasta välttääkseen uuden lyhytaikaisen velan kerääntymisen. |
| --- | --- |

54)

5.   Markkinaehtoisesti toimivan velkojan testin päätelmät

| 55) | Tämän markkinaehtoisesti toimivan velkojan testin päätelmänä on erityisesti tämän teknisen liitteen johdanto-osan 47 ja 50 kappaleen perusteella, että AAASin, jolla oli vakuudellisia ja talousarviosaatavia, olisi pitänyt kannattaa selvitystilamenettelyä (kuten toinen velkoja DGFP Craiova, jolla oli sekä vakuudellisia että talousarviosaatavia), jos se olisi toiminut markkinataloustoimijana, ja näin ollen AAAS antoi Oltchimille toimenpiteen 3 osalta etua, jonka määrä vastasi sovittua saatavan osittaista kuolettamista (211–216 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

55)

| 56) | Tämän teknisen liitteen johdanto-osan 47 ja 54 kappaleen perusteella Electrican, jolla oli vakuudellisia ja vakuudettomia saatavia, olisi pitänyt kannattaa selvitystilamenettelyä, jos se olisi toiminut markkinataloustoimijana, ja näin ollen se antoi Oltchimille toimenpiteen 3 osalta etua, jonka määrä vastasi sovittua saatavan osittaista kuolettamista (110–112 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

56)

| 57) | Tämän teknisen liitteen johdanto-osan 50 ja 54 kappaleen perusteella Romanian vesihallinnon, jolla oli ainoastaan talousarviosaatavia ja maksukyvyttömyyslain 96 §:n alaan kuuluvan vakuudettoman velkojan saatavia, olisi pitänyt kannattaa selvitystilamenettelyä, jos se olisi toiminut markkinataloustoimijana, ja näin ollen se antoi Oltchimille toimenpiteen 3 osalta etu, jonka määrä vastasi sovittua saatavan osittaista kuolettamista (2 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

57)

| 58) | Lisäksi edellä esitetyt näkökohdat viittaavat siihen, että myös Salromin olisi pitänyt kannattaa selvitystilamenettelyä tulojensa maksimoimiseksi. Yksinomaan näiden näkökohtien perusteella tämä pätee myös CET Govoraan. |
| --- | --- |

58)

| 59) | CET Govoran ja Salromin osalta on myös syytä huomata, että vakuudettomien saatavien ohella niillä oli Oltchimiin liittyviä riskisaamisia myös maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamisen jälkeen syntyneen lyhytaikaisen velan velkojina. Näin ollen ne ovat myös voineet arvioida saataviensa takaisinperintämahdollisuuksia lyhytaikaiseen velkaan perustuvien saatavien kautta. Laskelmista (ks. edellä mainitut taulukot) ilmenee, että lyhytaikaisesta velasta katettavat osuudet olivat keskimäärin suurempia selvitystilaskenaariossa (71 prosenttia) kuin tervehdyttämissuunnitelmassa (57 prosenttia). |
| --- | --- |

59)

| 60) | Tämän teknisen liitteen johdanto-osan 54 ja 59 kappaleen perusteella markkinataloustoimijatestin päätelmä on Salromin osalta se, että sen olisi pitänyt kannattaa selvitystilamenettelyä, mikäli se olisi toiminut markkinataloustoimijana, ja näin ollen se antoi Oltchimille taloudellista etua, jonka määrä vastasi sovittua saatavan kuolettamista (4 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

60)

| 61) | CET Govoran tapauksessa on otettava huomioon tätä velkojaa koskevat erityiset rajoitteet: CET Govoran asemassa toimiva markkinataloustoimija olisi ottanut huomioon tulojen olemattomuuden sekä selvitystilamenettelyssä että tervehdyttämissuunnitelmassa; se olisi joutunut punnitsemaan vastakkain riskiä, joka sille aiheutuisi sen Oltchim SA:lta olevien riskisaamisten määrän kasvusta tervehdyttämissuunnitelmassa, ja hyvin erityislaatuisia olosuhteita, jotka vaaransivat sen oman selviytymisen siksi, että se ja Oltchim olivat hyvin riippuvaisia toisistaan (riippuvuus oli suurempi kuin Salromin tapauksessa). Näin ollen kyseinen markkinataloustoimija olisi saattanut kannattaa tervehdyttämissuunnitelmaa. |
| --- | --- |

61)

| 62) | Tämän viimeksi mainitun näkökulman perusteella tämän markkinataloustoimijatestin päätelmä on, että CET Govora käyttäytyi markkinaehtoisesti toimivan velkojan periaatteen mukaisesti äänestäessään suunnitelman hyväksymisen puolesta. |
| --- | --- |

62)

---

(1)  R/BDO selvensi, että Winterhillin vuoden 2013 raportissa esiintynyt 306 miljoonan euron hinta Oltchim SPV:n osakkeille oli virheellinen mutta hinnaksi oli korjattu 294 miljoonaa euroa ennen 4 päivänä joulukuuta 2014 järjestettyä velkojainkokousta.

(2)  Noin 217 miljoonaa euroa, josta 171 miljoonaa euroa on vakuudellisia varoja.

(3)  Noin 140 miljoonaa euroa, josta 108 miljoonaa euroa on vakuudellisia varoja.

(4)  Noin 294 miljoonaa euroa, josta 234 miljoonaa euroa on vakuudellisia varoja.

(5)  Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 47 kappale.

(6)  6,85 miljoonaa euroa.

(7)  Kemianteollisuuden keskimääräinen WACC on 11,58 prosenttia yritysten rahoitukseen ja oman pääoman arvonmääritykseen erikoistuneen professori Aswath Damodaranin tietokannan mukaan, Stern School of Business (New York), EV/EBITDA-suhdeluku, tammikuu 2015 (http://people.stern.nyu.edu/adamodar/).

(8)  Keskimäärin 10,9 miljoonaa euroa R/BDO:n arvioimalla kolmen vuoden ajanjaksolla.

(9)  Sama lähde kuin alaviitteessä 7 (yritysten maailmanlaajuiset arvokertoimet, tammikuu 2015).

(10)  50,34 miljoonaa euroa 30 päivänä marraskuuta 2014.

(11)  66,36 miljoonaa euroa skenaariossa A (viiteskenaario tälle markkinataloustoimijatestille) ja 69,52 miljoonaa euroa skenaariossa B (optimistinen skenaario tälle markkinataloustoimijatestille) (tervehdyttämissuunnitelmaan liittyvä BDO:n raportti, sivu 97).

(12)  70,43 miljoonaa euroa.

(13)  Romanian 16 päivänä toukokuuta 2018 päivättyjen huomautusten E osan II luvun 35 kohta.

(14)  Viiteskenaariossa on otettu huomioon 50 prosenttia näistä kustannuksista, sillä viiteskenaariossa oletetaan, että vain osa Oltchimin omaisuudesta ostetaan yhtenä käyttöön otettavana kokonaisuutena ja loput myydään yksitellen.

(15)  Vuonna 2009 Raiffeisen arvioi, että ne korvaukset, jotka Oltchimin palkkalistoilla vuoden 2008 lopussa olleille työntekijöille olisi irtisanomisen tapauksessa suoritettava, olisivat suuruudeltaan 58 miljoonaa Romanian leuta. Tämä tarkoittaa, että vuoden 2014 lopussa irtisanottaville työntekijöille maksettavat korvaukset olisivat 74,3 miljoonaa Romanian leuta – tämä tulos saadaan, kun edellä esitettyä lukua tarkistetaan ottamalla huomioon (i) yhdistetyn vuotuisen kasvuvauhdin (CAGR) mukaan määritetty 4,22 prosentin inflaatio vuosina 2008–2014 (laskettu Eurostatin vuotuisista inflaatiotiedoista) ja (ii) Oltchimin henkilöstömäärän pienentyminen vuoden 2008 lopun 4 204 työntekijästä 2 345 työntekijään vuoden 2014 lopussa (lähde: Bloomberg).

(16)  Viiteskenaariossa tämä oletetaan 50 prosentiksi tuloverosta, sillä tulot jaetaan kahtia viite- ja pessimistiseen skenaarioon.

(17)  Yhdistetty vuotuinen kasvuvauhti (CAGR) perustuu professori Damodaranin tietokannan tietoihin 5 päivänä tammikuuta 2015. Kemianteollisuuden monialayhtiöiden nettotulon keskimääräinen kokonaiskasvu edeltäneinä viitenä vuotena oli 21,49 prosenttia.

Lähde: http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/New_Home_Page/dataarchived.html

(18)  Sama lähde kuin edellä. Kemianteollisuuden monialayhtiöiden keskimääräinen osakkeenomistajille jaettava osuus. Tutkimus on 5 päivältä tammikuuta 2015.

---

| 5.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 181/87 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 181/87

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2019/1145,

annettu 4 päivänä heinäkuuta 2019,

Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuontiin sovellettavia polkumyyntitoimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun päättämisestä

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1   Voimassa olevat toimenpiteet

Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Voimassa oleva toimenpide on lopullinen polkumyyntitulli, joka otettiin käyttöön komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/388 (2), sellaisena kuin se on muutettuna täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/1369 (3). |
| --- | --- |

(1)

Voimassa oleva toimenpide on lopullinen polkumyyntitulli, joka otettiin käyttöön komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/388 (2), sellaisena kuin se on muutettuna täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/1369 (3).

2

3

| (2) | Tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sovelletaan myös lopullista tasoitustullia, joka otettiin käyttöön komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/387 (4). |
| --- | --- |

(2)

Tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sovelletaan myös lopullista tasoitustullia, joka otettiin käyttöön komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/387 (4).

4

1.2   Tarkastelupyyntö

Tarkastelupyyntö

| (3) | Komissio vastaanotti 2 päivänä maaliskuuta 2018 asetuksen (EU) 2016/1036, jäljempänä ’perusasetus’, 11 artiklan 3 kohdan nojalla voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön, joka rajoittui vientiä harjoittavaan tuottajaan Electrosteel Castings Limited, jäljempänä ’Electrosteel’. Pyynnön esitti neljä unionin tuottajaa: Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Saint-Gobain PAM España SA ja Duktus (Production) GmbH, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’. |
| --- | --- |

(3)

Komissio vastaanotti 2 päivänä maaliskuuta 2018 asetuksen (EU) 2016/1036, jäljempänä ’perusasetus’, 11 artiklan 3 kohdan nojalla voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön, joka rajoittui vientiä harjoittavaan tuottajaan Electrosteel Castings Limited, jäljempänä ’Electrosteel’. Pyynnön esitti neljä unionin tuottajaa: Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Saint-Gobain PAM España SA ja Duktus (Production) GmbH, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’.

| (4) | Komissio totesi Electrosteelin polkumyyntimarginaaliksi alkuperäisessä tutkimuksessa 4,1 prosenttia, mutta lopulliseksi polkumyyntitulliksi vahvistettiin 0 prosenttia, jottei lopullisessa 9,0 prosentin tasoitustullissa jo huomioon otettuja vientitukia laskettaisi kahteen kertaan. Pyynnössä esitettiin riittävä näyttö siitä, että Electrosteel oli lisännyt polkumyyntikäytäntöään toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja että olosuhteet, joiden perusteella voimassa olevat toimenpiteet otettiin käyttöön, ovat muuttuneet ja että muutokset ovat pysyviä. |
| --- | --- |

(4)

Komissio totesi Electrosteelin polkumyyntimarginaaliksi alkuperäisessä tutkimuksessa 4,1 prosenttia, mutta lopulliseksi polkumyyntitulliksi vahvistettiin 0 prosenttia, jottei lopullisessa 9,0 prosentin tasoitustullissa jo huomioon otettuja vientitukia laskettaisi kahteen kertaan. Pyynnössä esitettiin riittävä näyttö siitä, että Electrosteel oli lisännyt polkumyyntikäytäntöään toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja että olosuhteet, joiden perusteella voimassa olevat toimenpiteet otettiin käyttöön, ovat muuttuneet ja että muutokset ovat pysyviä.

1.3   Tarkastelun vireillepano

Tarkastelun vireillepano

| (5) | Komissio päätti panna vireille perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun, joka rajoittui polkumyynnin tutkimiseen Electrosteelin osalta. Komissio julkaisi 4 päivänä toukokuuta 2018Euroopan unionin virallisessa lehdessä tarkastelun vireillepanoa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’ (5). |
| --- | --- |

(5)

Komissio päätti panna vireille perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun, joka rajoittui polkumyynnin tutkimiseen Electrosteelin osalta. Komissio julkaisi 4 päivänä toukokuuta 2018Euroopan unionin virallisessa lehdessä tarkastelun vireillepanoa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’ (5).

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

5

| (6) | Tarkastelua koskeva uusi tutkimusajanjakso kattoi 1 päivän huhtikuuta 2017 ja 31 päivän maaliskuuta 2018 välisen ajan. Alkuperäinen tutkimusjakso alkoi 1 päivänä lokakuuta 2013 ja päättyi 30 päivänä syyskuuta 2014. |
| --- | --- |

(6)

Tarkastelua koskeva uusi tutkimusajanjakso kattoi 1 päivän huhtikuuta 2017 ja 31 päivän maaliskuuta 2018 välisen ajan. Alkuperäinen tutkimusjakso alkoi 1 päivänä lokakuuta 2013 ja päättyi 30 päivänä syyskuuta 2014.

1.4   Asianomaiset osapuolet

Asianomaiset osapuolet

| (7) | Komissio pyysi vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa. Lisäksi komissio ilmoitti tarkastelusta nimenomaisesti pyynnön esittäjille, Electrosteelille ja asianomaisen maan viranomaisille ja pyysi niitä osallistumaan siihen. |
| --- | --- |

(7)

Komissio pyysi vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa. Lisäksi komissio ilmoitti tarkastelusta nimenomaisesti pyynnön esittäjille, Electrosteelille ja asianomaisen maan viranomaisille ja pyysi niitä osallistumaan siihen.

| (8) | Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia kirjallisesti ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Electrosteel pyysi kuulemista komission kanssa, ja sen kanssa järjestettiin kolme kuulemista. Nämä kuulemiset järjestettiin 15 päivänä toukokuuta 2018, 15 päivänä kesäkuuta 2018 ja 17 päivänä tammikuuta 2019. |
| --- | --- |

(8)

Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia kirjallisesti ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Electrosteel pyysi kuulemista komission kanssa, ja sen kanssa järjestettiin kolme kuulemista. Nämä kuulemiset järjestettiin 15 päivänä toukokuuta 2018, 15 päivänä kesäkuuta 2018 ja 17 päivänä tammikuuta 2019.

2.   PYYNNÖN PERUUTTAMINEN JA MENETTELYN PÄÄTTÄMINEN

PYYNNÖN PERUUTTAMINEN JA MENETTELYN PÄÄTTÄMINEN

| (9) | Pyynnön esittäjät ilmoittivat komissiolle 19 päivänä huhtikuuta ja 2 päivänä toukokuuta 2019 päivätyillä kirjeillä peruuttavansa pyyntönsä. |
| --- | --- |

(9)

Pyynnön esittäjät ilmoittivat komissiolle 19 päivänä huhtikuuta ja 2 päivänä toukokuuta 2019 päivätyillä kirjeillä peruuttavansa pyyntönsä.

| (10) | Perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan nojalla menettely voidaan päättää, jos valitus peruutetaan, paitsi jos päättäminen ei olisi unionin edun mukaista. |
| --- | --- |

(10)

Perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan nojalla menettely voidaan päättää, jos valitus peruutetaan, paitsi jos päättäminen ei olisi unionin edun mukaista.

| (11) | Tutkimuksessa ei ollut tullut esiin sellaisia seikkoja, jotka olisivat osoittaneet, että menettelyn päättäminen ei olisi unionin edun mukaista. Komissio totesi tässä yhteydessä, ettei asianomaisilta osapuolilta saatu huomautuksia, joiden mukaan menettelyn päättäminen ei olisi unionin edun mukaista. Komissio katsoi tämän vuoksi, että osittainen välivaiheen tarkastelu olisi päätettävä ilman, että merkittävien pysyvien muutosten ja Electrosteelin polkumyyntikäytännön esiintymistä olisi virallisesti todettu. |
| --- | --- |

(11)

Tutkimuksessa ei ollut tullut esiin sellaisia seikkoja, jotka olisivat osoittaneet, että menettelyn päättäminen ei olisi unionin edun mukaista. Komissio totesi tässä yhteydessä, ettei asianomaisilta osapuolilta saatu huomautuksia, joiden mukaan menettelyn päättäminen ei olisi unionin edun mukaista. Komissio katsoi tämän vuoksi, että osittainen välivaiheen tarkastelu olisi päätettävä ilman, että merkittävien pysyvien muutosten ja Electrosteelin polkumyyntikäytännön esiintymistä olisi virallisesti todettu.

| (12) | Komissio totesi, että polkumyynnin tutkimiseen Electrosteelin osalta rajoittuva osittainen välivaiheen tarkastelu olisi päätettävä muuttamatta voimassa olevia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(12)

Komissio totesi, että polkumyynnin tutkimiseen Electrosteelin osalta rajoittuva osittainen välivaiheen tarkastelu olisi päätettävä muuttamatta voimassa olevia toimenpiteitä.

| (13) | Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin asiasta, ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia. |
| --- | --- |

(13)

Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin asiasta, ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia.

| (14) | Tämä päätös on perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukainen, |
| --- | --- |

(14)

Tämä päätös on perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukainen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Päätetään Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7303 00 10 ja ex 7303 00 90 (Taric-koodit 7303001010 ja 7303009010), lukuun ottamatta pallografiittirautaputkia, joissa ei ole sisä- ja ulkopinnoitetta (pinnoittamattomat putket), tuontiin sovellettavia polkumyyntitoimenpiteitä koskeva osittainen välivaiheen tarkastelu.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 4 päivänä heinäkuuta 2019.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/388, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2016, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa (EUVL L 73, 18.3.2016, s. 53).

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1369, annettu 11 päivänä elokuuta 2016, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/388 muuttamisesta (EUVL L 217, 12.8.2016, s. 4).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/387, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2016, lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa (EUVL L 73, 18.3.2016, s. 1).

4

(5)  Ilmoitus Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuontiin sovellettavia polkumyyntitoimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 157, 4.5.2018, s. 3).

5

---

| 5.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 181/89 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 181/89

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2019/1146,

annettu 4 päivänä heinäkuuta 2019,

Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan kuumavalssatun ponttiteräksen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 24 päivänä toukokuuta 2018 vireille Kiinasta peräisin olevan kuumavalssatun ponttiteräksen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn julkaisemalla vireillepanoilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 24 päivänä toukokuuta 2018 vireille Kiinasta peräisin olevan kuumavalssatun ponttiteräksen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn julkaisemalla vireillepanoilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2).

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

2

| (2) | Tutkimus pantiin vireille, kun EUROFER, jäljempänä ’valituksen tekijä’, esitti valituksen sellaisten kahden unionin tuottajan puolesta, joiden tuotanto muodostaa 100 prosenttia kuumavalssatun ponttiteräksen kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitettyä näyttöä polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta pidettiin riittävänä tutkimuksen vireillepanoa varten. |
| --- | --- |

(2)

Tutkimus pantiin vireille, kun EUROFER, jäljempänä ’valituksen tekijä’, esitti valituksen sellaisten kahden unionin tuottajan puolesta, joiden tuotanto muodostaa 100 prosenttia kuumavalssatun ponttiteräksen kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitettyä näyttöä polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta pidettiin riittävänä tutkimuksen vireillepanoa varten.

| (3) | Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan yhteyttä komissioon tutkimukseen osallistumiseksi. Komissio ilmoitti lisäksi tutkimuksen vireillepanosta valituksen tekijälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa olevalle vientiä harjoittavalle tuottajalle ja Kiinan viranomaisille, tiedossa oleville tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, kauppiaille sekä järjestöille, joita tutkimuksen vireillepanon tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen. |
| --- | --- |

(3)

Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan yhteyttä komissioon tutkimukseen osallistumiseksi. Komissio ilmoitti lisäksi tutkimuksen vireillepanosta valituksen tekijälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa olevalle vientiä harjoittavalle tuottajalle ja Kiinan viranomaisille, tiedossa oleville tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, kauppiaille sekä järjestöille, joita tutkimuksen vireillepanon tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen.

| (4) | Komissio ilmoitti 22 päivänä helmikuuta 2019 kaikille asianomaisille osapuolille, että se oli päättänyt olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä ja jatkaa tutkimusta. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti 22 päivänä helmikuuta 2019 kaikille asianomaisille osapuolille, että se oli päättänyt olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä ja jatkaa tutkimusta.

2.   VALITUKSEN PERUUTTAMINEN JA MENETTELYN PÄÄTTÄMINEN

VALITUKSEN PERUUTTAMINEN JA MENETTELYN PÄÄTTÄMINEN

| (5) | Valituksen tekijä ilmoitti komissiolle kirjeitse 11 päivänä huhtikuuta 2019 valituksen peruuttamisesta. |
| --- | --- |

(5)

Valituksen tekijä ilmoitti komissiolle kirjeitse 11 päivänä huhtikuuta 2019 valituksen peruuttamisesta.

| (6) | Asetuksen (EU) 2016/1036 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti menettely voidaan päättää, jos valitus peruutetaan, paitsi jos päättäminen ei olisi unionin edun mukaista. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EU) 2016/1036 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti menettely voidaan päättää, jos valitus peruutetaan, paitsi jos päättäminen ei olisi unionin edun mukaista.

| (7) | Tutkimuksessa ei ollut tullut esiin sellaisia seikkoja, jotka olisivat osoittaneet, että menettelyn päättäminen ei olisi unionin edun mukaista. Komissio totesi tässä yhteydessä, ettei perusasetuksen 21 artiklassa mainituilta osapuolilta, kuten käyttäjiltä, tuojilta tai kuluttajilta, ollut saatu huomautuksia, joiden mukaan menettelyn päättäminen ei olisi unionin edun mukaista. Komissio katsoi tämän vuoksi, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan kuumavalssatun ponttiteräksen unioniin suuntautuvaa tuontia koskeva tutkimus olisi päätettävä ilman virallisia päätelmiä polkumyynnin ja vahingon esiintymisestä tai muista tutkimuksen kohteena olleista seikoista. |
| --- | --- |

(7)

Tutkimuksessa ei ollut tullut esiin sellaisia seikkoja, jotka olisivat osoittaneet, että menettelyn päättäminen ei olisi unionin edun mukaista. Komissio totesi tässä yhteydessä, ettei perusasetuksen 21 artiklassa mainituilta osapuolilta, kuten käyttäjiltä, tuojilta tai kuluttajilta, ollut saatu huomautuksia, joiden mukaan menettelyn päättäminen ei olisi unionin edun mukaista. Komissio katsoi tämän vuoksi, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan kuumavalssatun ponttiteräksen unioniin suuntautuvaa tuontia koskeva tutkimus olisi päätettävä ilman virallisia päätelmiä polkumyynnin ja vahingon esiintymisestä tai muista tutkimuksen kohteena olleista seikoista.

| (8) | Näin ollen komissio totesi, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan kuumavalssatun ponttiteräksen unioniin suuntautuvaa tuontia koskeva polkumyynnin vastainen menettely olisi päätettävä ottamatta käyttöön toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(8)

Näin ollen komissio totesi, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan kuumavalssatun ponttiteräksen unioniin suuntautuvaa tuontia koskeva polkumyynnin vastainen menettely olisi päätettävä ottamatta käyttöön toimenpiteitä.

| (9) | Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin asiasta, ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia. Asianomaisilta osapuolilta ei kuitenkaan saatu huomautuksia. |
| --- | --- |

(9)

Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin asiasta, ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia. Asianomaisilta osapuolilta ei kuitenkaan saatu huomautuksia.

| (10) | Tämä päätös on asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukainen, |
| --- | --- |

(10)

Tämä päätös on asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukainen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan kuumavalssatun ponttiteräksen, CN-koodi ex 7301 10 00 (Taric-koodi 7301100010), tuontia koskeva polkumyynnin vastainen menettely on päätetty.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 4 päivänä heinäkuuta 2019.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan kuumavalssatun ponttiteräksen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireille panemisesta (EUVL C 177, 24.5.2018, s. 6).

2

---

| 5.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 181/91 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 181/91

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2019/1147,

annettu 4 päivänä heinäkuuta 2019,

eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla C(2019) 5178)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/662/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista unionin sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden tuotantoon, jalostukseen, jakeluun ja yhteisön alueelle tuomiseen liittyvistä eläinten terveyttä koskevista säännöistä 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston direktiivin 2002/99/EY (3) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanopäätöksessä 2014/709/EU (4) säädetään eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi tietyissä jäsenvaltioissa, jäljempänä ’asianomaiset jäsenvaltiot’, joissa on vahvistettu kyseisen taudin tapauksia kotieläiminä pidetyissä tai luonnonvaraisissa sioissa. Kyseisen täytäntöönpanopäätöksen liitteessä olevissa I–IV osassa määritetään ja luetellaan asianomaisten jäsenvaltioiden tiettyjä alueita, jotka on eritelty taudin epidemiologiseen tilanteeseen perustuvan riskitason mukaan. Täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä on muutettu useita kertoja, jotta on voitu ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton epidemiologisessa tilanteessa unionissa tapahtuneet muutokset, jotka on huomioitava kyseisessä liitteessä. Täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä on viimeksi muutettu komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2019/1110 (5) Puolassa ilmenneen afrikkalaisen sikaruton tautitapauksen vuoksi. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanopäätöksessä 2014/709/EU (4) säädetään eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi tietyissä jäsenvaltioissa, jäljempänä ’asianomaiset jäsenvaltiot’, joissa on vahvistettu kyseisen taudin tapauksia kotieläiminä pidetyissä tai luonnonvaraisissa sioissa. Kyseisen täytäntöönpanopäätöksen liitteessä olevissa I–IV osassa määritetään ja luetellaan asianomaisten jäsenvaltioiden tiettyjä alueita, jotka on eritelty taudin epidemiologiseen tilanteeseen perustuvan riskitason mukaan. Täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä on muutettu useita kertoja, jotta on voitu ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton epidemiologisessa tilanteessa unionissa tapahtuneet muutokset, jotka on huomioitava kyseisessä liitteessä. Täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä on viimeksi muutettu komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2019/1110 (5) Puolassa ilmenneen afrikkalaisen sikaruton tautitapauksen vuoksi.

| (2) | Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/1110 hyväksymisen jälkeen kotieläiminä pidetyissä ja luonnonvaraisissa sioissa on Puolassa ja Romaniassa ilmennyt uusia afrikkalaisen sikaruton tautitapauksia, jotka on myös otettava huomioon täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä. |
| --- | --- |

(2)

Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/1110 hyväksymisen jälkeen kotieläiminä pidetyissä ja luonnonvaraisissa sioissa on Puolassa ja Romaniassa ilmennyt uusia afrikkalaisen sikaruton tautitapauksia, jotka on myös otettava huomioon täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä.

| (3) | Kesäkuussa 2019 havaittiin kaksi afrikkalaisen sikaruton taudinpurkausta kotieläiminä pidetyissä sioissa Oleckon ja Garwolinin piirikunnissa Puolassa alueilla, jotka mainitaan tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa II osassa. Nämä afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaukset kotieläiminä pidetyissä sioissa merkitsevät riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Nämä afrikkalaisen sikaruton tautialueet Puolassa olisi näin ollen lueteltava täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevan II osan sijasta liitteessä olevassa III osassa. |
| --- | --- |

(3)

Kesäkuussa 2019 havaittiin kaksi afrikkalaisen sikaruton taudinpurkausta kotieläiminä pidetyissä sioissa Oleckon ja Garwolinin piirikunnissa Puolassa alueilla, jotka mainitaan tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa II osassa. Nämä afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaukset kotieläiminä pidetyissä sioissa merkitsevät riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Nämä afrikkalaisen sikaruton tautialueet Puolassa olisi näin ollen lueteltava täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevan II osan sijasta liitteessä olevassa III osassa.

| (4) | Kesäkuussa 2019 havaittiin yksi afrikkalaisen sikaruton tautitapaus luonnonvaraisessa siassa Iașin piirikunnassa Romaniassa alueella, joka mainitaan tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I osassa. Tämä afrikkalaisen sikaruton tautitapaus luonnonvaraisessa siassa merkitsee riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Näin ollen tämä afrikkalaisen sikaruton tautialue Romaniassa olisi lueteltava täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevan I osan sijasta liitteessä olevassa II osassa. |
| --- | --- |

(4)

Kesäkuussa 2019 havaittiin yksi afrikkalaisen sikaruton tautitapaus luonnonvaraisessa siassa Iașin piirikunnassa Romaniassa alueella, joka mainitaan tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I osassa. Tämä afrikkalaisen sikaruton tautitapaus luonnonvaraisessa siassa merkitsee riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Näin ollen tämä afrikkalaisen sikaruton tautialue Romaniassa olisi lueteltava täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevan I osan sijasta liitteessä olevassa II osassa.

| (5) | Kesäkuussa 2019 havaittiin yksi afrikkalaisen sikaruton tautitapaus luonnonvaraisessa siassa Botoșanin piirikunnassa Romaniassa sellaisten alueiden välittömässä läheisyydessä, jotka mainitaan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I osassa. Tämä afrikkalaisen sikaruton tautitapaus luonnonvaraisessa siassa merkitsee riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Nämä afrikkalaisen sikaruton tautialueet Romaniassa olisi näin ollen lueteltava täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevan I osan sijasta liitteessä olevassa II osassa. |
| --- | --- |

(5)

Kesäkuussa 2019 havaittiin yksi afrikkalaisen sikaruton tautitapaus luonnonvaraisessa siassa Botoșanin piirikunnassa Romaniassa sellaisten alueiden välittömässä läheisyydessä, jotka mainitaan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I osassa. Tämä afrikkalaisen sikaruton tautitapaus luonnonvaraisessa siassa merkitsee riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Nämä afrikkalaisen sikaruton tautialueet Romaniassa olisi näin ollen lueteltava täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevan I osan sijasta liitteessä olevassa II osassa.

| (6) | Jotta voidaan ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton viimeaikainen epidemiologinen kehitys unionissa ja torjua ennakoivasti taudin leviämiseen liittyviä riskejä, olisi määritettävä riittävän suuret uudet korkean riskin alueet Puolan ja Romanian osalta ja sisällytettävä ne täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I, II ja III osassa oleviin luetteloihin. Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä olisi muutettava. |
| --- | --- |

(6)

Jotta voidaan ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton viimeaikainen epidemiologinen kehitys unionissa ja torjua ennakoivasti taudin leviämiseen liittyviä riskejä, olisi määritettävä riittävän suuret uudet korkean riskin alueet Puolan ja Romanian osalta ja sisällytettävä ne täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I, II ja III osassa oleviin luetteloihin. Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä olisi muutettava.

| (7) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liite tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 4 päivänä heinäkuuta 2019.

Komission puolesta

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EYVL L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Komission täytäntöönpanopäätös 2014/709/EU, annettu 9 päivänä lokakuuta 2014, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa ja täytäntöönpanopäätöksen 2014/178/EU kumoamisesta (EUVL L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1110, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta (EUVL L 175, 28.6.2019, s. 52).

5

---

LIITE

Korvataan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liite seuraavasti:

”LIITE

I OSA

1.   Belgia

Seuraavat alueet Belgiassa:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | Rue Mersinhat, |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat,

| — | La N818jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N818jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| — | La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- | --- |

—

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| — | La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- | --- |

—

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| — | Le Routeux, |
| --- | --- |

—

Le Routeux,

| — | Rue d'Orgéo, |
| --- | --- |

—

Rue d'Orgéo,

| — | Rue de la Vierre, |
| --- | --- |

—

Rue de la Vierre,

| — | Rue du Bout-d'en-Bas, |
| --- | --- |

—

Rue du Bout-d'en-Bas,

| — | Rue Sous l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue Sous l'Eglise,

| — | Rue Notre-Dame, |
| --- | --- |

—

Rue Notre-Dame,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| — | La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- | --- |

—

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| — | La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411jusque son intersection avec la N40,

| — | N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois, |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois,

| — | Rue Du Pierroy, |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy,

| — | Rue Saint-Orban, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban,

| — | Rue Saint-Aubain, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain,

| — | Rue des Cottages, |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages,

| — | Rue de Relune, |
| --- | --- |

—

Rue de Relune,

| — | Rue de Rulune, |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune,

| — | Route de l'Ermitage, |
| --- | --- |

—

Route de l'Ermitage,

| — | N87: Route de Habay, |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay,

| — | Chemin des Ecoliers, |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers,

| — | Le Routy, |
| --- | --- |

—

Le Routy,

| — | Rue Burgknapp, |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp,

| — | Rue de la Halte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | Rue de l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Eglise,

| — | Rue du Marquisat, |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat,

| — | Rue de la Carrière, |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière,

| — | Rue de la Lorraine, |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine,

| — | Rue du Beynert, |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | Rue du Tram, |
| --- | --- |

—

Rue du Tram,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| — | Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| — | Frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France,

| — | La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange,

| — | La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet,

| — | Rue du Fet, |
| --- | --- |

—

Rue du Fet,

| — | Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Accord jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue des Bruyères,

| — | Rue des Bruyères, |
| --- | --- |

—

Rue des Bruyères,

| — | Rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

Rue de Neufchâteau,

| — | Rue de la Motte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Motte,

| — | La N894 jusque son intersection avec laN85, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec laN85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgaria

Seuraavat alueet Bulgariassa:

| in Varna the whole region excluding the villages covered in Part II; |
| --- |

in Varna the whole region excluding the villages covered in Part II;

| in Silistra region:





  whole municipality of Glavinitza, |
| --- |

in Silistra region:

whole municipality of Glavinitza,

| whole municipality of Tutrakan, |
| --- |

whole municipality of Tutrakan,

| within municipality of Dulovo:





  Boil, |
| --- |

within municipality of Dulovo:

Boil,

| Vokil, |
| --- |

Vokil,

| Grancharovo, |
| --- |

Grancharovo,

| Doletz, |
| --- |

Doletz,

| Oven, |
| --- |

Oven,

| Okorsh, |
| --- |

Okorsh,

| Oreshene, |
| --- |

Oreshene,

| Paisievo, |
| --- |

Paisievo,

| Pravda, |
| --- |

Pravda,

| Prohlada, |
| --- |

Prohlada,

| Ruyno, |
| --- |

Ruyno,

| Sekulovo, |
| --- |

Sekulovo,

| Skala, |
| --- |

Skala,

| Yarebitsa, |
| --- |

Yarebitsa,

| within municipality of Sitovo:





  Bosna, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Bosna,

| Garvan, |
| --- |

Garvan,

| Irnik, |
| --- |

Irnik,

| Iskra, |
| --- |

Iskra,

| Nova Popina, |
| --- |

Nova Popina,

| Polyana, |
| --- |

Polyana,

| Popina, |
| --- |

Popina,

| Sitovo, |
| --- |

Sitovo,

| Yastrebna, |
| --- |

Yastrebna,

| within municipality of Silistra:





  Vetren, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Vetren,

| in Dobrich region:





  whole municipality of Baltchik, |
| --- |

in Dobrich region:

whole municipality of Baltchik,

| wholemunicipality of General Toshevo, |
| --- |

wholemunicipality of General Toshevo,

| whole municipality of Dobrich, |
| --- |

whole municipality of Dobrich,

| whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka), |
| --- |

whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka),

| within municipality of Krushari:





  Severnyak, |
| --- |

within municipality of Krushari:

Severnyak,

| Abrit, |
| --- |

Abrit,

| Dobrin, |
| --- |

Dobrin,

| Alexandria, |
| --- |

Alexandria,

| Polkovnik Dyakovo, |
| --- |

Polkovnik Dyakovo,

| Poruchik Kardzhievo, |
| --- |

Poruchik Kardzhievo,

| Zagortzi, |
| --- |

Zagortzi,

| Zementsi, |
| --- |

Zementsi,

| Koriten, |
| --- |

Koriten,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Bistretz, |
| --- |

Bistretz,

| Efreytor Bakalovo, |
| --- |

Efreytor Bakalovo,

| Telerig, |
| --- |

Telerig,

| Lozenetz, |
| --- |

Lozenetz,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Severnyak, |
| --- |

Severnyak,

| Severtsi, |
| --- |

Severtsi,

| within municipality of Kavarna:





  Krupen, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Krupen,

| Belgun, |
| --- |

Belgun,

| Bilo, |
| --- |

Bilo,

| Septemvriytsi, |
| --- |

Septemvriytsi,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi, |
| --- |

whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi,

| in Ruse region:





  within municipality of Slivo pole:





  Babovo, |
| --- |

in Ruse region:

within municipality of Slivo pole:

Babovo,

| Brashlen, |
| --- |

Brashlen,

| Golyamo vranovo, |
| --- |

Golyamo vranovo,

| Malko vranovo, |
| --- |

Malko vranovo,

| Ryahovo, |
| --- |

Ryahovo,

| Slivo pole, |
| --- |

Slivo pole,

| Borisovo, |
| --- |

Borisovo,

| within municipality of Ruse:





  Sandrovo, |
| --- |

within municipality of Ruse:

Sandrovo,

| Prosena, |
| --- |

Prosena,

| Nikolovo, |
| --- |

Nikolovo,

| Marten, |
| --- |

Marten,

| Dolno Ablanovo, |
| --- |

Dolno Ablanovo,

| Ruse, |
| --- |

Ruse,

| Chervena voda, |
| --- |

Chervena voda,

| Basarbovo, |
| --- |

Basarbovo,

| within municipality of Ivanovo:





  Krasen, |
| --- |

within municipality of Ivanovo:

Krasen,

| Bozhichen, |
| --- |

Bozhichen,

| Pirgovo, |
| --- |

Pirgovo,

| Mechka, |
| --- |

Mechka,

| Trastenik, |
| --- |

Trastenik,

| within municipality of Borovo:





  Batin, |
| --- |

within municipality of Borovo:

Batin,

| Gorno Ablanovo, |
| --- |

Gorno Ablanovo,

| Ekzarh Yosif, |
| --- |

Ekzarh Yosif,

| Obretenik, |
| --- |

Obretenik,

| Batin, |
| --- |

Batin,

| within municipality of Tsenovo:





  Krivina, |
| --- |

within municipality of Tsenovo:

Krivina,

| Belyanovo, |
| --- |

Belyanovo,

| Novgrad, |
| --- |

Novgrad,

| Dzhulyunitza, |
| --- |

Dzhulyunitza,

| Beltzov, |
| --- |

Beltzov,

| Tsenovo, |
| --- |

Tsenovo,

| Piperkovo, |
| --- |

Piperkovo,

| Karamanovo, |
| --- |

Karamanovo,

| in Veliko Tarnovo region:





  within municipality of Svishtov:





  Sovata, |
| --- |

in Veliko Tarnovo region:

within municipality of Svishtov:

Sovata,

| Vardim, |
| --- |

Vardim,

| Svishtov, |
| --- |

Svishtov,

| Tzarevets, |
| --- |

Tzarevets,

| Bulgarsko Slivovo, |
| --- |

Bulgarsko Slivovo,

| Oresh, |
| --- |

Oresh,

| in Pleven region:





  within municipality of Belene:





  Dekov, |
| --- |

in Pleven region:

within municipality of Belene:

Dekov,

| Belene, |
| --- |

Belene,

| Kulina voda, |
| --- |

Kulina voda,

| Byala voda, |
| --- |

Byala voda,

| within municipality of Nikopol:





  Lozitza, |
| --- |

within municipality of Nikopol:

Lozitza,

| Dragash voyvoda, |
| --- |

Dragash voyvoda,

| Lyubenovo, |
| --- |

Lyubenovo,

| Nikopol, |
| --- |

Nikopol,

| Debovo, |
| --- |

Debovo,

| Evlogievo, |
| --- |

Evlogievo,

| Muselievo, |
| --- |

Muselievo,

| Zhernov, |
| --- |

Zhernov,

| Cherkovitza, |
| --- |

Cherkovitza,

| within municipality of Gulyantzi:





  Somovit, |
| --- |

within municipality of Gulyantzi:

Somovit,

| Dolni vit, |
| --- |

Dolni vit,

| Milkovitsa, |
| --- |

Milkovitsa,

| Shiyakovo, |
| --- |

Shiyakovo,

| Lenkovo, |
| --- |

Lenkovo,

| Kreta, |
| --- |

Kreta,

| Gulyantzi, |
| --- |

Gulyantzi,

| Brest, |
| --- |

Brest,

| Dabovan, |
| --- |

Dabovan,

| Zagrazhdan, |
| --- |

Zagrazhdan,

| Gigen, |
| --- |

Gigen,

| Iskar, |
| --- |

Iskar,

| within municipality of Dolna Mitropoliya:





  Komarevo, |
| --- |

within municipality of Dolna Mitropoliya:

Komarevo,

| Baykal, |
| --- |

Baykal,

| Slavovitsa, |
| --- |

Slavovitsa,

| Bregare, |
| --- |

Bregare,

| Orehovitsa, |
| --- |

Orehovitsa,

| Krushovene, |
| --- |

Krushovene,

| Stavertzi, |
| --- |

Stavertzi,

| Gostilya, |
| --- |

Gostilya,

| in Vratza region:





  within municipality of Oryahovo:





  Dolni vadin, |
| --- |

in Vratza region:

within municipality of Oryahovo:

Dolni vadin,

| Gorni vadin, |
| --- |

Gorni vadin,

| Ostrov, |
| --- |

Ostrov,

| Galovo, |
| --- |

Galovo,

| Leskovets, |
| --- |

Leskovets,

| Selanovtsi, |
| --- |

Selanovtsi,

| Oryahovo, |
| --- |

Oryahovo,

| within municipality of Miziya:





  Saraevo, |
| --- |

within municipality of Miziya:

Saraevo,

| Miziya, |
| --- |

Miziya,

| Voyvodovo, |
| --- |

Voyvodovo,

| Sofronievo, |
| --- |

Sofronievo,

| within municipality of Kozloduy:





  Harlets, |
| --- |

within municipality of Kozloduy:

Harlets,

| Glozhene, |
| --- |

Glozhene,

| Butan, |
| --- |

Butan,

| Kozloduy, |
| --- |

Kozloduy,

| in Montana region:





  within municipality of Valtchedram:





  Dolni Tzibar, |
| --- |

in Montana region:

within municipality of Valtchedram:

Dolni Tzibar,

| Gorni Tzibar, |
| --- |

Gorni Tzibar,

| Ignatovo, |
| --- |

Ignatovo,

| Zlatiya, |
| --- |

Zlatiya,

| Razgrad, |
| --- |

Razgrad,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Valtchedram, |
| --- |

Valtchedram,

| Mokresh, |
| --- |

Mokresh,

| within municipality Lom:





  Kovatchitza, |
| --- |

within municipality Lom:

Kovatchitza,

| Stanevo, |
| --- |

Stanevo,

| Lom, |
| --- |

Lom,

| Zemphyr, |
| --- |

Zemphyr,

| Dolno Linevo, |
| --- |

Dolno Linevo,

| Traykovo, |
| --- |

Traykovo,

| Staliyska mahala, |
| --- |

Staliyska mahala,

| Orsoya, |
| --- |

Orsoya,

| Slivata, |
| --- |

Slivata,

| Dobri dol, |
| --- |

Dobri dol,

| within municipality of Brusartsi:





  Vasilyiovtzi, |
| --- |

within municipality of Brusartsi:

Vasilyiovtzi,

| Dondukovo, |
| --- |

Dondukovo,

| in Vidin region:





  within municipality of Ruzhintsi:





  Dinkovo, |
| --- |

in Vidin region:

within municipality of Ruzhintsi:

Dinkovo,

| Topolovets, |
| --- |

Topolovets,

| Drenovets, |
| --- |

Drenovets,

| within municipality of Dimovo:





  Artchar, |
| --- |

within municipality of Dimovo:

Artchar,

| Septemvriytzi, |
| --- |

Septemvriytzi,

| Yarlovitza, |
| --- |

Yarlovitza,

| Vodnyantzi, |
| --- |

Vodnyantzi,

| Shipot, |
| --- |

Shipot,

| Izvor, |
| --- |

Izvor,

| Mali Drenovetz, |
| --- |

Mali Drenovetz,

| Lagoshevtzi, |
| --- |

Lagoshevtzi,

| Darzhanitza, |
| --- |

Darzhanitza,

| within municipality of Vidin:





  Vartop, |
| --- |

within municipality of Vidin:

Vartop,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Gaytantsi, |
| --- |

Gaytantsi,

| Tzar Simeonovo, |
| --- |

Tzar Simeonovo,

| Ivanovtsi, |
| --- |

Ivanovtsi,

| Zheglitza, |
| --- |

Zheglitza,

| Sinagovtsi, |
| --- |

Sinagovtsi,

| Dunavtsi, |
| --- |

Dunavtsi,

| Bukovets, |
| --- |

Bukovets,

| Bela Rada, |
| --- |

Bela Rada,

| Slana bara, |
| --- |

Slana bara,

| Novoseltsi, |
| --- |

Novoseltsi,

| Ruptzi, |
| --- |

Ruptzi,

| Akatsievo, |
| --- |

Akatsievo,

| Vidin, |
| --- |

Vidin,

| Inovo, |
| --- |

Inovo,

| Kapitanovtsi, |
| --- |

Kapitanovtsi,

| Pokrayna, |
| --- |

Pokrayna,

| Antimovo, |
| --- |

Antimovo,

| Kutovo, |
| --- |

Kutovo,

| Slanotran, |
| --- |

Slanotran,

| Koshava, |
| --- |

Koshava,

| Gomotartsi. |
| --- |

Gomotartsi.

3.   Viro

Seuraavat alueet Virossa:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

4.   Unkari

Seuraavat alueet Unkarissa:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658201, 658202 és 658403kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902650, 902660, 902670, 902750, 903250, 903650, 903750, 903850, 904350, 904750, 904760, 904850, 904860, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350kódszámúvadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye702550, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, és 705350kódszámúvadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 552010, 552150, 552250, 552350, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660és 855850kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855350, 855450, 855550, 855650, 855660és 855850kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Latvia

Seuraavat alueet Latviassa:

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

6.   Liettua

Seuraavat alueet Liettuassa:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 2128 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2106, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytuvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnujų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

7.   Puola

Seuraavat alueet Puolassa:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Ruciane – Nida w powiecie piskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Ruciane – Nida w powiecie piskim,

| część gminy Miłki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr63, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

część gminy Miłki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr63, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gminy Dźwierzuty, Rozogii Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Rozogii Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na zachódod zachodniej granicy powiatu miejskiego Elbląg i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na zachódod zachodniej granicy powiatu miejskiego Elbląg i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Dywity, Jonkowo, Świątki i część gminy Jeziorany położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 593w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Dywity, Jonkowo, Świątki i część gminy Jeziorany położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 593w powiecie olsztyńskim,

| gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim,

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat zambrowski; |
| --- |

powiat zambrowski;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin, Łysei Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin, Łysei Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim, |
| --- |

gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim,

| gmina Krasne w powiecie przasnyskim, |
| --- |

gmina Krasne w powiecie przasnyskim,

| gminyBodzanów, Bulkowo, Mała Wieś, StaroźrebyiWyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminyBodzanów, Bulkowo, Mała Wieś, StaroźrebyiWyszogród w powiecie płockim,

| gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim,

| gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Płońsk z miastem Płoński Sochocin w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Płońsk z miastem Płoński Sochocin w powiecie płońskim,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówkai Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówkai Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Dobre, Stanisławów, część gminy Jakubów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2, część gminy Kałuszyn położona na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dobre, Stanisławów, część gminy Jakubów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2, część gminy Kałuszyn położona na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 w powiecie mińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, część gminy Teresin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim; |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim;

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Jastków, Konopnica, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżyce, Borzechów, Bychawa, Niedrzwica Duża, Jastków, Konopnica, Strzyżewice, Wysokie, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim,

| gminy Adamów, Miączyn, Nielisz, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Sułów, Szczebrzeszyn, Zamość i Zwierzyniec w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Adamów, Miączyn, Nielisz, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Sułów, Szczebrzeszyn, Zamość i Zwierzyniec w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| gmina Jeziorzany i część gminy Kock położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gmina Jeziorzany i część gminy Kock położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną w powiecie lubartowskim,

| gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim,

| gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| gminy Rudnik i Żółkiewkaw powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Rudnik i Żółkiewkaw powiecie krasnostawskim,

| gminy Krynice, Rachanie i Tarnawatka w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Krynice, Rachanie i Tarnawatka w powiecie tomaszowskim,

| gminy Aleksandrów, Józefów, Łukowa, Obsza i Tereszpol w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Aleksandrów, Józefów, Łukowa, Obsza i Tereszpol w powiecie biłgorajskim,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim,

| gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim; |
| --- |

gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików, Wielki Oczy i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików, Wielki Oczy i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim,

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim; |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim;

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim,

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

8.   Romania

Seuraavat alueet Romaniassa:

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Iași cu restul comunelor care nu sunt incluse in partea II, |
| --- | --- |

—

Județul Iași cu restul comunelor care nu sunt incluse in partea II,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Garla Mare, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Garla Mare,

| — | Hinova, |
| --- | --- |

—

Hinova,

| — | Burila Mare, |
| --- | --- |

—

Burila Mare,

| — | Gruia, |
| --- | --- |

—

Gruia,

| — | Pristol, |
| --- | --- |

—

Pristol,

| — | Dubova, |
| --- | --- |

—

Dubova,

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin, |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin,

| — | Eselnița, |
| --- | --- |

—

Eselnița,

| — | Salcia, |
| --- | --- |

—

Salcia,

| — | Devesel, |
| --- | --- |

—

Devesel,

| — | Svinița, |
| --- | --- |

—

Svinița,

| — | Gogoșu, |
| --- | --- |

—

Gogoșu,

| — | Simian, |
| --- | --- |

—

Simian,

| — | Orșova, |
| --- | --- |

—

Orșova,

| — | Obârșia Closani, |
| --- | --- |

—

Obârșia Closani,

| — | Baia de Aramă, |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă,

| — | Bala, |
| --- | --- |

—

Bala,

| — | Florești, |
| --- | --- |

—

Florești,

| — | Broșteni, |
| --- | --- |

—

Broșteni,

| — | Corcova, |
| --- | --- |

—

Corcova,

| — | Isverna, |
| --- | --- |

—

Isverna,

| — | Balta, |
| --- | --- |

—

Balta,

| — | Podeni, |
| --- | --- |

—

Podeni,

| — | Cireșu, |
| --- | --- |

—

Cireșu,

| — | Ilovița, |
| --- | --- |

—

Ilovița,

| — | Ponoarele, |
| --- | --- |

—

Ponoarele,

| — | Ilovăț, |
| --- | --- |

—

Ilovăț,

| — | Patulele, |
| --- | --- |

—

Patulele,

| — | Jiana, |
| --- | --- |

—

Jiana,

| — | Iyvoru Bârzii, |
| --- | --- |

—

Iyvoru Bârzii,

| — | Malovat, |
| --- | --- |

—

Malovat,

| — | Bălvănești, |
| --- | --- |

—

Bălvănești,

| — | Breznița Ocol, |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol,

| — | Godeanu, |
| --- | --- |

—

Godeanu,

| — | Padina Mare, |
| --- | --- |

—

Padina Mare,

| — | Corlățel, |
| --- | --- |

—

Corlățel,

| — | Vânju Mare, |
| --- | --- |

—

Vânju Mare,

| — | Vânjuleț, |
| --- | --- |

—

Vânjuleț,

| — | Obârșia de Câmp, |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Vladaia, |
| --- | --- |

—

Vladaia,

| — | Punghina, |
| --- | --- |

—

Punghina,

| — | Cujmir, |
| --- | --- |

—

Cujmir,

| — | Oprișor, |
| --- | --- |

—

Oprișor,

| — | Dârvari, |
| --- | --- |

—

Dârvari,

| — | Căzănești, |
| --- | --- |

—

Căzănești,

| — | Husnicioara, |
| --- | --- |

—

Husnicioara,

| — | Poroina Mare, |
| --- | --- |

—

Poroina Mare,

| — | Prunișor, |
| --- | --- |

—

Prunișor,

| — | Tămna, |
| --- | --- |

—

Tămna,

| — | Livezile, |
| --- | --- |

—

Livezile,

| — | Rogova, |
| --- | --- |

—

Rogova,

| — | Voloiac, |
| --- | --- |

—

Voloiac,

| — | Sisești, |
| --- | --- |

—

Sisești,

| — | Sovarna, |
| --- | --- |

—

Sovarna,

| — | Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Bălăcița,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Suceava cu restul comunelor care nu sunt incluse în partea II, |
| --- | --- |

—

Județul Suceava cu restul comunelor care nu sunt incluse în partea II,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin. |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin.

II OSA

1.   Belgia

Seuraavat alueet Belgiassa:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by: |
| --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

| — | La frontière avec la France au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La frontière avec la France au niveau de Florenville,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville,

| — | La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec larue de la Motte,

| — | La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de la Motte jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| — | La rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue de Neufchâteau,

| — | La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume, |
| --- | --- |

—

La rue des Bruyères jusque son intersection avec la rue de la Gaume,

| — | La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de la Gaume jusque son intersection avec la rue de l'Accord,

| — | La rue de l'Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de l'Accord,

| — | La rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La rue du Fet,

| — | La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| — | La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France.

2.   Bulgaria

Seuraavat alueet Bulgariassa:

| in Varna region:





  within municipality of Beloslav:





  Razdelna, |
| --- |

in Varna region:

within municipality of Beloslav:

Razdelna,

| within municipalty of Devnya:





  Devnya, |
| --- |

within municipalty of Devnya:

Devnya,

| Povelyanovo, |
| --- |

Povelyanovo,

| Padina, |
| --- |

Padina,

| within municipality of Vetrino:





  Gabarnitsa, |
| --- |

within municipality of Vetrino:

Gabarnitsa,

| within municipality of Provadiya:





  Staroselets, |
| --- |

within municipality of Provadiya:

Staroselets,

| Petrov dol, |
| --- |

Petrov dol,

| Provadiya, |
| --- |

Provadiya,

| Dobrina, |
| --- |

Dobrina,

| Manastir, |
| --- |

Manastir,

| Zhitnitsa, |
| --- |

Zhitnitsa,

| Tutrakantsi, |
| --- |

Tutrakantsi,

| Bozveliysko, |
| --- |

Bozveliysko,

| Barzitsa, |
| --- |

Barzitsa,

| Tchayka, |
| --- |

Tchayka,

| within municipality of Avren:





  Trastikovo, |
| --- |

within municipality of Avren:

Trastikovo,

| Sindel, |
| --- |

Sindel,

| Avren, |
| --- |

Avren,

| Kazashka reka, |
| --- |

Kazashka reka,

| Yunak, |
| --- |

Yunak,

| Tsarevtsi, |
| --- |

Tsarevtsi,

| Dabravino, |
| --- |

Dabravino,

| within municipality of Dalgopol:





  Tsonevo, |
| --- |

within municipality of Dalgopol:

Tsonevo,

| Velichkovo, |
| --- |

Velichkovo,

| within municipality of Dolni chiflik:





  Nova shipka, |
| --- |

within municipality of Dolni chiflik:

Nova shipka,

| Goren chiflik, |
| --- |

Goren chiflik,

| Pchelnik, |
| --- |

Pchelnik,

| Venelin, |
| --- |

Venelin,

| in Silistra region:





  within municipality of Kaynardzha:





  Voynovo, |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Kaynardzha:

Voynovo,

| Kaynardzha, |
| --- |

Kaynardzha,

| Kranovo, |
| --- |

Kranovo,

| Zarnik, |
| --- |

Zarnik,

| Dobrudzhanka, |
| --- |

Dobrudzhanka,

| Golesh, |
| --- |

Golesh,

| Svetoslav, |
| --- |

Svetoslav,

| Polkovnik Cholakovo, |
| --- |

Polkovnik Cholakovo,

| Kamentzi, |
| --- |

Kamentzi,

| Gospodinovo, |
| --- |

Gospodinovo,

| Davidovo, |
| --- |

Davidovo,

| Sredishte, |
| --- |

Sredishte,

| Strelkovo, |
| --- |

Strelkovo,

| Poprusanovo, |
| --- |

Poprusanovo,

| Posev, |
| --- |

Posev,

| within municipality of Alfatar:





  Alfatar, |
| --- |

within municipality of Alfatar:

Alfatar,

| Alekovo, |
| --- |

Alekovo,

| Bistra, |
| --- |

Bistra,

| Kutlovitza, |
| --- |

Kutlovitza,

| Tzar Asen, |
| --- |

Tzar Asen,

| Chukovetz, |
| --- |

Chukovetz,

| Vasil Levski, |
| --- |

Vasil Levski,

| within municipality of Silistra:





  Glavan, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Glavan,

| Silistra, |
| --- |

Silistra,

| Aydemir, |
| --- |

Aydemir,

| Babuk, |
| --- |

Babuk,

| Popkralevo, |
| --- |

Popkralevo,

| Bogorovo, |
| --- |

Bogorovo,

| Bradvari, |
| --- |

Bradvari,

| Sratzimir, |
| --- |

Sratzimir,

| Bulgarka, |
| --- |

Bulgarka,

| Tsenovich, |
| --- |

Tsenovich,

| Sarpovo, |
| --- |

Sarpovo,

| Srebarna, |
| --- |

Srebarna,

| Smiletz, |
| --- |

Smiletz,

| Profesor Ishirkovo, |
| --- |

Profesor Ishirkovo,

| Polkovnik Lambrinovo, |
| --- |

Polkovnik Lambrinovo,

| Kalipetrovo, |
| --- |

Kalipetrovo,

| Kazimir, |
| --- |

Kazimir,

| Yordanovo, |
| --- |

Yordanovo,

| within municipality of Sitovo:





  Dobrotitza, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Dobrotitza,

| Lyuben, |
| --- |

Lyuben,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| within municipality of Dulovo:





  Varbino, |
| --- |

within municipality of Dulovo:

Varbino,

| Polkovnik Taslakovo, |
| --- |

Polkovnik Taslakovo,

| Kolobar, |
| --- |

Kolobar,

| Kozyak, |
| --- |

Kozyak,

| Mezhden, |
| --- |

Mezhden,

| Tcherkovna, |
| --- |

Tcherkovna,

| Dulovo, |
| --- |

Dulovo,

| Razdel, |
| --- |

Razdel,

| Tchernik, |
| --- |

Tchernik,

| Poroyno, |
| --- |

Poroyno,

| Vodno, |
| --- |

Vodno,

| Zlatoklas, |
| --- |

Zlatoklas,

| Tchernolik, |
| --- |

Tchernolik,

| in Dobrich region:





  within municipality of Krushari:





  Kapitan Dimitrovo, |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of Krushari:

Kapitan Dimitrovo,

| Ognyanovo, |
| --- |

Ognyanovo,

| Zimnitza, |
| --- |

Zimnitza,

| Gaber, |
| --- |

Gaber,

| within municipality of Dobrich-selska:





  Altsek, |
| --- |

within municipality of Dobrich-selska:

Altsek,

| Vodnyantsi, |
| --- |

Vodnyantsi,

| Feldfebel Denkovo, |
| --- |

Feldfebel Denkovo,

| Hitovo, |
| --- |

Hitovo,

| within municipality of Tervel:





  Brestnitza, |
| --- |

within municipality of Tervel:

Brestnitza,

| Kolartzi, |
| --- |

Kolartzi,

| Angelariy, |
| --- |

Angelariy,

| Balik, |
| --- |

Balik,

| Bezmer, |
| --- |

Bezmer,

| Bozhan, |
| --- |

Bozhan,

| Bonevo, |
| --- |

Bonevo,

| Voynikovo, |
| --- |

Voynikovo,

| Glavantsi, |
| --- |

Glavantsi,

| Gradnitsa, |
| --- |

Gradnitsa,

| Guslar, |
| --- |

Guslar,

| Kableshkovo, |
| --- |

Kableshkovo,

| Kladentsi, |
| --- |

Kladentsi,

| Kochmar, |
| --- |

Kochmar,

| Mali izvor, |
| --- |

Mali izvor,

| Nova Kamena, |
| --- |

Nova Kamena,

| Onogur, |
| --- |

Onogur,

| Polkovnik Savovo, |
| --- |

Polkovnik Savovo,

| Popgruevo, |
| --- |

Popgruevo,

| Profesor Zlatarski, |
| --- |

Profesor Zlatarski,

| Sartents, |
| --- |

Sartents,

| Tervel, |
| --- |

Tervel,

| Chestimenstko, |
| --- |

Chestimenstko,

| within municipality Shabla:





  Shabla, |
| --- |

within municipality Shabla:

Shabla,

| Tyulenovo, |
| --- |

Tyulenovo,

| Bozhanovo, |
| --- |

Bozhanovo,

| Gorun, |
| --- |

Gorun,

| Gorichane, |
| --- |

Gorichane,

| Prolez, |
| --- |

Prolez,

| Ezeretz, |
| --- |

Ezeretz,

| Zahari Stoyanovo, |
| --- |

Zahari Stoyanovo,

| Vaklino, |
| --- |

Vaklino,

| Granichar, |
| --- |

Granichar,

| Durankulak, |
| --- |

Durankulak,

| Krapetz, |
| --- |

Krapetz,

| Smin, |
| --- |

Smin,

| Staevtsi, |
| --- |

Staevtsi,

| Tvarditsa, |
| --- |

Tvarditsa,

| Chernomortzi, |
| --- |

Chernomortzi,

| within municipality of Kavarna:





  Balgarevo, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Balgarevo,

| Bozhurets, |
| --- |

Bozhurets,

| Vranino, |
| --- |

Vranino,

| Vidno, |
| --- |

Vidno,

| Irechek, |
| --- |

Irechek,

| Kavarna, |
| --- |

Kavarna,

| Kamen briag, |
| --- |

Kamen briag,

| Mogilishte, |
| --- |

Mogilishte,

| Neykovo, |
| --- |

Neykovo,

| Poruchik Chunchevo, |
| --- |

Poruchik Chunchevo,

| Rakovski, |
| --- |

Rakovski,

| Sveti Nikola, |
| --- |

Sveti Nikola,

| Seltse, |
| --- |

Seltse,

| Topola, |
| --- |

Topola,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| Hadzhi Dimitar, |
| --- |

Hadzhi Dimitar,

| Chelopechene. |
| --- |

Chelopechene.

3.   Viro

Seuraavat alueet Virossa:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Unkari

Seuraavat alueet Unkarissa:

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150,705250, 705450,705510 és 705610kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855460, 855750, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550, továbbá 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821,552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821,552360 és 552960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850,900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850,900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Latvia

Seuraavat alueet Latviassa:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasts, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasts,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Liettua

Seuraavat alueet Liettuassa:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Ventos ir Papilės seniūnijos,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė: Akmenynų, Liubavo, Kalvarijos seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 131 ir į pietus nuo kelio Nr. 200 ir Sangrūdos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė: Akmenynų, Liubavo, Kalvarijos seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 131 ir į pietus nuo kelio Nr. 200 ir Sangrūdos seniūnijos,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė: Jankų, Plutiškių seniūnijos ir Kazlų Rudos seniūnijos dalis nuo kelio Nr. 2613 į šiaurę, kelio Nr. 183 į rytus ir kelio Nr. 230 į šiaurę, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė: Jankų, Plutiškių seniūnijos ir Kazlų Rudos seniūnijos dalis nuo kelio Nr. 2613 į šiaurę, kelio Nr. 183 į rytus ir kelio Nr. 230 į šiaurę,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio, Kukečių dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 2128 ir į rytus nuo kelio Nr. 2106, ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Krosnos, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Būdviečio, Kapčiamieščio, Krosnos, Kučiūnų ir Noragėlių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Degučių,Gudelių, Mokolų ir Narto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Degučių,Gudelių, Mokolų ir Narto seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Sedos ir Židikų seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos,Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos,Kalnujų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Sintautų, Slavikų. Sudargo, Žvirgždaičių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 140 ir į pietvakarius nuo kelio Nr. 137 |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Sintautų, Slavikų. Sudargo, Žvirgždaičių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 140 ir į pietvakarius nuo kelio Nr. 137

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Šiaulių kaimiškoji seniūnija,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė:Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė:Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Puola

Seuraavat alueet Puolassa:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 oraz na południe i na południowy wschód od granicy powiatu miejskiego Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 22 oraz na południe i na południowy wschód od granicy powiatu miejskiego Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| część gminy Miłki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na zachód od zachodniej linii brzegowej jeziora Kisajno i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnacą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżyckow powiecie giżyckim, |
| --- |

część gminy Miłki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na zachód od zachodniej linii brzegowej jeziora Kisajno i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnacą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżyckow powiecie giżyckim,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| gmina Wieliczki w powiecie oleckim, |
| --- |

gmina Wieliczki w powiecie oleckim,

| gminy Orzysz, Biała Piska i Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i Pisz w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Bisztynekw powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Bisztynekw powiecie bartoszyckim,

| gmina Kolno i część gminy Jeziorany położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 593w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gmina Kolno i część gminy Jeziorany położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 593w powiecie olsztyńskim,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszeli część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszeli część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim; |
| --- |

część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim;

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminyŁomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminyŁomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, i Siemiatycze z miastem Siemiatyczew powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, i Siemiatycze z miastem Siemiatyczew powiecie siemiatyckim,

| gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gminy Kobylin-Borzymyi Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymyi Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| miasto Bielsk Podlaski, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski oraz na północ i północny zachód od granicy miasta Bielsk Podlaski, część gminy Boćki położona na zachód od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

miasto Bielsk Podlaski, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski oraz na północ i północny zachód od granicy miasta Bielsk Podlaski, część gminy Boćki położona na zachód od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok; |
| --- |

powiat miejski Białystok;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy Teresin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| gminy Czerwińsk nad Wisłą, Joniec, Naruszewo Nowe Miasto i Załuskiw powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Joniec, Naruszewo Nowe Miasto i Załuskiw powiecie płońskim,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Jakubów położona na południe od linii wyznaczoenj przez drogę nr A2, część gminy Kałuszyn położona na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Jakubów położona na południe od linii wyznaczoenj przez drogę nr A2, część gminy Kałuszyn położona na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 2 i 92 i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A2 i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warkaw powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warkaw powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa; |
| --- |

powiat miejski Warszawa;

| w województwie lubelskim:





  gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów i część gminy Kock położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów i część gminy Kock położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Czarną, w powiecie lubartowskim,

| gminy Jabłonna, Krzczonów, Niemce, Garbów, Głusk i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Jabłonna, Krzczonów, Niemce, Garbów, Głusk i Wólka w powiecie lubelskim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Mełgiew, Rybczewice, Piaski i miasto Świdnik w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Mełgiew, Rybczewice, Piaski i miasto Świdnik w powiecie świdnickim,

| gminy Fajsławice, Gorzków, iczęść gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Fajsławice, Gorzków, iczęść gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Łaszczów, Susiec, Telatyn, Tomaszów Lubelski z miastem Tomaszów Lubelski, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Łaszczów, Susiec, Telatyn, Tomaszów Lubelski z miastem Tomaszów Lubelski, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Grabowiec i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Grabowiec i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843w powiecie zamojskim,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim,

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim,

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim, |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim,

| gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim; |
| --- |

gminy Kłoczew i Stężyca w powiecie ryckim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim,

| gminy Horyniec-Zdrój i Narol w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

gminy Horyniec-Zdrój i Narol w powiecie lubaczowskim.

8.   Romania

Seuraavat alueet Romaniassa:

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus,

| — | Comuna Moisei, |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei,

| — | Comuna Borșa, |
| --- | --- |

—

Comuna Borșa,

| — | Comuna Oarța de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos,

| — | Comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus,

| — | Comuna Coroieni, |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni,

| — | Comuna Târgu Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Târgu Lăpuș,

| — | Comuna Vima Mică, |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică,

| — | Comuna Boiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare,

| — | Comuna Valea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului,

| — | Comuna Ulmeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni,

| — | Comuna Băsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești,

| — | Comuna Baia Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Mare,

| — | Comuna Tăuții Magherăuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Magherăuș,

| — | Comuna Cicărlău, |
| --- | --- |

—

Comuna Cicărlău,

| — | Comuna Seini, |
| --- | --- |

—

Comuna Seini,

| — | Comuna Ardusat, |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat,

| — | Comuna Farcasa, |
| --- | --- |

—

Comuna Farcasa,

| — | Comuna Salsig, |
| --- | --- |

—

Comuna Salsig,

| — | Comuna Asuaju de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus,

| — | Comuna Băița de sub Codru, |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru,

| — | Comuna Bicaz, |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz,

| — | Comuna Grosi, |
| --- | --- |

—

Comuna Grosi,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Baia Sprie, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Sprie,

| — | Comuna Sisesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Sisesti,

| — | Comuna Cernesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Cernesti,

| — | Copalnic Mănăstur, |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăstur,

| — | Comuna Dumbrăvița, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița,

| — | Comuna Cupseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Cupseni,

| — | Comuna Șomcuța Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Șomcuța Mare,

| — | Comuna Sacaleșeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Sacaleșeni,

| — | Comuna Remetea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului,

| — | Comuna Mireșu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare,

| — | Comuna Ariniș, |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș,

| — | Județul Bistrița-Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița-Năsăud,

| — | Județul Iași cu următoarele comune:






  — | Bivolari, |
| --- | --- | --- |

—

Județul Iași cu următoarele comune:

—

Bivolari,

| — | Tătăruși, |
| --- | --- |

—

Tătăruși,

| — | Cristești, |
| --- | --- |

—

Cristești,

| — | Valea Seacă, |
| --- | --- |

—

Valea Seacă,

| — | Lespezi, |
| --- | --- |

—

Lespezi,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Sirețel, |
| --- | --- |

—

Sirețel,

| — | Deleni, |
| --- | --- |

—

Deleni,

| — | Trifești, |
| --- | --- |

—

Trifești,

| — | Probota, |
| --- | --- |

—

Probota,

| — | Movileni, |
| --- | --- |

—

Movileni,

| — | Țigănași, |
| --- | --- |

—

Țigănași,

| — | Popricani, |
| --- | --- |

—

Popricani,

| — | Victoria, |
| --- | --- |

—

Victoria,

| — | Golăești, |
| --- | --- |

—

Golăești,

| — | Aroneanu, |
| --- | --- |

—

Aroneanu,

| — | Iași, |
| --- | --- |

—

Iași,

| — | Rediu, |
| --- | --- |

—

Rediu,

| — | Miroslava, |
| --- | --- |

—

Miroslava,

| — | Bârnova, |
| --- | --- |

—

Bârnova,

| — | Ciurea, |
| --- | --- |

—

Ciurea,

| — | Mogosești, |
| --- | --- |

—

Mogosești,

| — | Grajduri, |
| --- | --- |

—

Grajduri,

| — | Scânteia, |
| --- | --- |

—

Scânteia,

| — | Scheia, |
| --- | --- |

—

Scheia,

| — | Dobrovăț, |
| --- | --- |

—

Dobrovăț,

| — | Schitu Duca, |
| --- | --- |

—

Schitu Duca,

| — | Tuțora, |
| --- | --- |

—

Tuțora,

| — | Tomești, |
| --- | --- |

—

Tomești,

| — | Bosia, |
| --- | --- |

—

Bosia,

| — | Prisăcani, |
| --- | --- |

—

Prisăcani,

| — | Osoi, |
| --- | --- |

—

Osoi,

| — | Costuleni, |
| --- | --- |

—

Costuleni,

| — | Răducăneni, |
| --- | --- |

—

Răducăneni,

| — | Dolhești, |
| --- | --- |

—

Dolhești,

| — | Gorban, |
| --- | --- |

—

Gorban,

| — | Ciortești, |
| --- | --- |

—

Ciortești,

| — | Moșna, |
| --- | --- |

—

Moșna,

| — | Cozmești, |
| --- | --- |

—

Cozmești,

| — | Grozești, |
| --- | --- |

—

Grozești,

| — | Holboca, |
| --- | --- |

—

Holboca,

| — | Județul Suceava cu următoarele comune:






  — | Siret, |
| --- | --- | --- |

—

Județul Suceava cu următoarele comune:

—

Siret,

| — | Bălcăuți, |
| --- | --- |

—

Bălcăuți,

| — | Calafindești, |
| --- | --- |

—

Calafindești,

| — | Grămești, |
| --- | --- |

—

Grămești,

| — | Zamostea, |
| --- | --- |

—

Zamostea,

| — | Zvoriștea, |
| --- | --- |

—

Zvoriștea,

| — | Mitocul Dragormirnei, |
| --- | --- |

—

Mitocul Dragormirnei,

| — | Adâncata, |
| --- | --- |

—

Adâncata,

| — | Simnicea, |
| --- | --- |

—

Simnicea,

| — | Dumbrăveni, |
| --- | --- |

—

Dumbrăveni,

| — | Salcea, |
| --- | --- |

—

Salcea,

| — | Suceava, |
| --- | --- |

—

Suceava,

| — | Ipotești, |
| --- | --- |

—

Ipotești,

| — | Bosanci, |
| --- | --- |

—

Bosanci,

| — | Udești, |
| --- | --- |

—

Udești,

| — | Fântânele, |
| --- | --- |

—

Fântânele,

| — | Liteni, |
| --- | --- |

—

Liteni,

| — | Plesești, |
| --- | --- |

—

Plesești,

| — | Dolheștii Mari, |
| --- | --- |

—

Dolheștii Mari,

| — | Preuțești, |
| --- | --- |

—

Preuțești,

| — | Bunești, |
| --- | --- |

—

Bunești,

| — | Rădășeni, |
| --- | --- |

—

Rădășeni,

| — | Vadu Moldovei, |
| --- | --- |

—

Vadu Moldovei,

| — | Boroaia, |
| --- | --- |

—

Boroaia,

| — | Bogdănești, |
| --- | --- |

—

Bogdănești,

| — | Forăști, |
| --- | --- |

—

Forăști,

| — | Drăgușeni, |
| --- | --- |

—

Drăgușeni,

| — | Verești, |
| --- | --- |

—

Verești,

| — | Fălticeni, |
| --- | --- |

—

Fălticeni,

| — | Dolhasca, |
| --- | --- |

—

Dolhasca,

| — | Băineț. |
| --- | --- |

—

Băineț.

III OSA

1.   Latvia

Seuraavat alueet Latviassa:

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

2.   Liettua

Seuraavat alueet Liettuassa:

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Kruopių, Naujosios Akmenės kaimiškoji ir Naujosios Akmenės miesto seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė:Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė:Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos,

| — | Kalvarijos savivaldybė: Kalvarijos seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 131 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 200, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė: Kalvarijos seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 131 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 200,

| — | Kazlų Rudos savivaldybė: Antanavo seniūnija ir Kazlų Rudos seniūnijos dalis nuo kelio Nr. 2613 į pietus, kelio Nr. 183 į vakarus ir kelio Nr. 230 į pietus, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rudos savivaldybė: Antanavo seniūnija ir Kazlų Rudos seniūnijos dalis nuo kelio Nr. 2613 į pietus, kelio Nr. 183 į vakarus ir kelio Nr. 230 į pietus,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio ir Veisiejų seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Liudvinavo, Marijampolės,Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Liudvinavo, Marijampolės,Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137,

| — | Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybės: Bubių, Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kuršėnų kaimiškoji, Kuršėnų miesto, Kužių, Meškuičių, Raudėnų ir Šakynos seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio ir Plokščių seniūnijos ir Kriūkų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Lukšių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 3804, Šakių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 140 ir į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 137,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos.

3.   Puola

Seuraavat alueet Puolassa:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Stare Juchy w powiecie ełckim, |
| --- |

gmina Stare Juchy w powiecie ełckim,

| gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim, |
| --- |

gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim,

| gminy Budry, Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gminy Budry, Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| gminy Kruklanki, Wydminy, część gminy Giżycko położona na wschód od zachodniej linii brzegowej jeziora Kisajno do granic miasta Giżycko oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr nr 63 biegnącą od południowo-wchodniej granicy miasta Giżycko do południowej granicy gminy Giżycko i miasto Giżyckow powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Kruklanki, Wydminy, część gminy Giżycko położona na wschód od zachodniej linii brzegowej jeziora Kisajno do granic miasta Giżycko oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr nr 63 biegnącą od południowo-wchodniej granicy miasta Giżycko do południowej granicy gminy Giżycko i miasto Giżyckow powiecie giżyckim,

| w województwie podlaskim:





  gmina Orla, część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Orla, część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo-zachodniej granicy gminy do granicy miasta Bielsk Podlaski i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 689 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim,

| gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim,

| gmina Milejczyce w powiecie siemiatyckim; |
| --- |

gmina Milejczyce w powiecie siemiatyckim;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim,

| gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gminy Izbica, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Izbica, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17w powiecie krasnostawskim,

| gmina Stary Zamość i część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Stary Zamość i część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim,

| gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim,

| gminy Ostrów Lubelski, Serniki iUścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Ostrów Lubelski, Serniki iUścimów w powiecie lubartowskim,

| gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

4.   Romania

Seuraavat alueet Romaniassa:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:






  — | Comuna Petrova, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova,

| — | Comuna Bistra, |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra,

| — | Comuna Repedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea,

| — | Comuna Poienile de sub Munte, |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte,

| — | Comuna Vișeu e Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu e Jos,

| — | Comuna Ruscova, |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova,

| — | Comuna Leordina, |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina,

| — | Comuna Rozavlea, |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea,

| — | Comuna Strâmtura, |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura,

| — | Comuna Bârsana, |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana,

| — | Comuna Rona de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus,

| — | Comuna Rona de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos,

| — | Comuna Bocoiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare,

| — | Comuna Sighetu Marmației, |
| --- | --- |

—

Comuna Sighetu Marmației,

| — | Comuna Sarasau, |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasau,

| — | Comuna Câmpulung la Tisa, |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa,

| — | Comuna Săpânța, |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța,

| — | Comuna Remeti, |
| --- | --- |

—

Comuna Remeti,

| — | Comuna Giulești, |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești,

| — | Comuna Ocna Șugatag, |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag,

| — | Comuna Desești, |
| --- | --- |

—

Comuna Desești,

| — | Comuna Budești, |
| --- | --- |

—

Comuna Budești,

| — | Comuna Băiuț, |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț,

| — | Comuna Cavnic, |
| --- | --- |

—

Comuna Cavnic,

| — | Comuna Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș,

| — | Comuna Dragomirești, |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești,

| — | Comuna Ieud, |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud,

| — | Comuna Saliștea de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Saliștea de Sus,

| — | Comuna Săcel, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel,

| — | Comuna Călinești, |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești,

| — | Comuna Vadu Izei, |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei,

| — | Comuna Botiza, |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza,

| — | Comuna Bogdan Vodă, |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă,

| — | Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:






  — | Comuna Strehaia, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia,

| — | Comuna Greci, |
| --- | --- |

—

Comuna Greci,

| — | Comuna Brejnita Motru, |
| --- | --- |

—

Comuna Brejnita Motru,

| — | Comuna Butoiești, |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești,

| — | Comuna Stângăceaua, |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua,

| — | Comuna Grozesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Grozesti,

| — | Comuna Dumbrava de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos,

| — | Comuna Băcles, |
| --- | --- |

—

Comuna Băcles,

| — | Comuna Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea. |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea.

IV OSA

Italia

Seuraavat alueet Italiassa:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Oikaisuja

| 5.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 181/123 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 181/123

---

Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin (EU) 2016/1629, annettu 14 päivänä syyskuuta 2016, sisävesialusten teknisistä vaatimuksista, direktiivin 2009/100/EY muuttamisesta ja direktiivin 2006/87/EY kumoamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 252, 16. syyskuuta 2016
  )

Sivulla 133, 28 artiklassa:

on:

”Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat asiakirjat, jotka jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat antaneet direktiivin 2006/87/EY nojalla ennen 6 päivää lokakuuta 2016, ovat voimassa niihin merkityn voimassaolon päättymiseen asti.”

pitää olla:

”Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat asiakirjat, jotka jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat antaneet direktiivin 2006/87/EY nojalla ennen 6 päivää lokakuuta 2018, ovat voimassa niihin merkityn voimassaolon päättymiseen asti.”

---