# Uradni list C 331/2013

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2013.331.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 331 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5614. november 2013 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2013.331.slv

Uradni list

Evropske unije

C 331

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5614. november 2013

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Računsko sodišče |
| 2013/C 331/01 | Letno poročilo Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2012 z odgovori institucij | 1 |
| 2013/C 331/02 | Letno poročilo Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz 8., 9. in 10. evropskega razvojnega sklada (ERS), za proračunsko leto 2012 z odgovori Komisije | 261 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Računsko sodišče

2013/C 331/01

Letno poročilo Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2012 z odgovori institucij

1

2013/C 331/02

Letno poročilo Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz 8., 9. in 10. evropskega razvojnega sklada (ERS), za proračunsko leto 2012 z odgovori Komisije

261

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Računsko sodišče

| 14.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/1

---

Image

V skladu z določbami člena 287(1) in (4) PDEU ter členov 148(1) in 162(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 ter v skladu s členoma 139 in 156 Uredbe Sveta (ES) št. 215/2008 z dne 18. februarja 2008 o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. Evropski razvojni sklad,

je Računsko sodišče Evropske unije na svojem zasedanju 5. septembra 2013 sprejelo svoji

LETNI POROČILI

za proračunsko leto 2012.

Poročili z odgovori institucij na opažanja Sodišča sta bili poslani organoma, odgovornima za podeljevanje razrešnice, in drugim institucijam.

Člani Računskega sodišča so:

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA (predsednik), David BOSTOCK, Ioannis SARMAS, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Karel PINXTEN, Michel CRETIN, Harald NOACK, Henri GRETHEN, Szabolcs FAZAKAS, Louis GALEA, Ladislav BALKO, Augustyn KUBIK, Milan Martin CVIKL, Rasa BUDBERGYTĖ, Lazaros S. LAZARU, Gijs DE VRIES, Harald WÖGERBAUER, Hans Gustaf WESSBERG, Henrik OTBO, Pietro RUSSO, Ville ITÄLÄ, Kevin CARDIFF, Baudilio TOMÉ MUGURUZA, Iliana IVANOVA, George PUFAN, Neven MATES.

LETNO POROČILO O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

2013/C 331/01

KAZALO

Splošni uvod

| Poglavje 1— | Izjava o zanesljivosti in podporne informacije |
| --- | --- |

Poglavje 1—

| Poglavje 2— | Prihodki |
| --- | --- |

Poglavje 2—

| Poglavje 3— | Kmetijstvo: tržna in neposredna podpora |
| --- | --- |

Poglavje 3—

| Poglavje 4— | Razvoj podeželja, okolje, ribištvo in zdravje |
| --- | --- |

Poglavje 4—

| Poglavje 5— | Regionalna politika, energetika in promet |
| --- | --- |

Poglavje 5—

| Poglavje 6— | Zaposlovanje in socialne zadeve |
| --- | --- |

Poglavje 6—

| Poglavje 7— | Zunanji odnosi, pomoč in širitev |
| --- | --- |

Poglavje 7—

| Poglavje 8— | Raziskave in druge notranje politike |
| --- | --- |

Poglavje 8—

| Poglavje 9— | Upravni in drugi odhodki |
| --- | --- |

Poglavje 9—

| Poglavje 10— | Doseganje rezultatov proračuna EU |
| --- | --- |

Poglavje 10—

---

SPLOŠNI UVOD

| 0.1 | Evropsko računsko sodišče je s Pogodbo ustanovljena institucija za revidiranje financ Evropske unije (EU). Kot zunanji revizor Unije je neodvisni varuh finančnih interesov njenih državljanov in prispeva k izboljševanju njenega finančnega poslovodenja. Več informacij o Sodišču je mogoče najti v njegovem letnem poročilu o dejavnostih, ki je tako kot njegova posebna poročila o programih porabe in prihodkih EU ter njegova mnenja o novi ali spremenjeni zakonodaji dostopno na njegovi spletni strani:
  www.eca.europa.eu. |
| --- | --- |

0.1

Evropsko računsko sodišče je s Pogodbo ustanovljena institucija za revidiranje financ Evropske unije (EU). Kot zunanji revizor Unije je neodvisni varuh finančnih interesov njenih državljanov in prispeva k izboljševanju njenega finančnega poslovodenja. Več informacij o Sodišču je mogoče najti v njegovem letnem poročilu o dejavnostih, ki je tako kot njegova posebna poročila o programih porabe in prihodkih EU ter njegova mnenja o novi ali spremenjeni zakonodaji dostopno na njegovi spletni strani:

www.eca.europa.eu.

| 0.2 | To je 36. letno poročilo Sodišča o izvrševanju proračuna EU in se nanaša na proračunsko leto 2012. Evropski razvojni skladi so obravnavani v posebnem letnem poročilu. |
| --- | --- |

0.2

To je 36. letno poročilo Sodišča o izvrševanju proračuna EU in se nanaša na proračunsko leto 2012. Evropski razvojni skladi so obravnavani v posebnem letnem poročilu.

| 0.3 | Splošni proračun EU vsako leto sprejmeta Svet in Evropski parlament. Letno poročilo Sodišča in njegova posebna poročila so osnova za postopek razrešnice, pri katerem Evropski parlament odloči, ali je Komisija zadovoljivo izpolnila svojo odgovornost za izvrševanje proračuna. Sodišče pošlje svoje letno poročilo hkrati nacionalnim parlamentom ter Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

0.3

Splošni proračun EU vsako leto sprejmeta Svet in Evropski parlament. Letno poročilo Sodišča in njegova posebna poročila so osnova za postopek razrešnice, pri katerem Evropski parlament odloči, ali je Komisija zadovoljivo izpolnila svojo odgovornost za izvrševanje proračuna. Sodišče pošlje svoje letno poročilo hkrati nacionalnim parlamentom ter Evropskemu parlamentu in Svetu.

| 0.4 | Osrednji del letnega poročila je DAS, tj. izjava Sodišča o zanesljivosti konsolidiranih računovodskih izkazov EU ter o zakonitosti in pravilnosti transakcij (v poročilu „pravilnost transakcij“). Izjava o zanesljivosti je objavljena na začetku poročila, v gradivu, ki sledi, pa Sodišče v glavnem poroča o revizijskem delu, na katerem temelji ta izjava. |
| --- | --- |

0.4

Osrednji del letnega poročila je DAS, tj. izjava Sodišča o zanesljivosti konsolidiranih računovodskih izkazov EU ter o zakonitosti in pravilnosti transakcij (v poročilu „pravilnost transakcij“). Izjava o zanesljivosti je objavljena na začetku poročila, v gradivu, ki sledi, pa Sodišče v glavnem poroča o revizijskem delu, na katerem temelji ta izjava.

| 0.5 | Poročilo sestavljajo:






  — | poglavje 1, ki vsebuje izjavo o zanesljivosti in povzetek rezultatov revizije Sodišča o zanesljivosti računovodskih izkazov in pravilnosti transakcij, del o izterjavah in finančnih popravkih ter kratko predstavitev upravljanja proračuna v letu 2012. V Prilogi 1.3 k poglavju 1 so izvlečki iz konsolidiranega zaključnega računa za leto 2012. Obsežnejše finančne informacije za leto 2012 so predstavljene v objavljenem konsolidiranem zaključnem računu in v finančnem poročilu, ki ju je pripravila Evropska komisija in sta dosegljiva na
  http://ec.europa.eu/budget/biblio/documents/2012/2012_en.cfm, |
| --- | --- | --- |

0.5

Poročilo sestavljajo:

—

poglavje 1, ki vsebuje izjavo o zanesljivosti in povzetek rezultatov revizije Sodišča o zanesljivosti računovodskih izkazov in pravilnosti transakcij, del o izterjavah in finančnih popravkih ter kratko predstavitev upravljanja proračuna v letu 2012. V Prilogi 1.3 k poglavju 1 so izvlečki iz konsolidiranega zaključnega računa za leto 2012. Obsežnejše finančne informacije za leto 2012 so predstavljene v objavljenem konsolidiranem zaključnem računu in v finančnem poročilu, ki ju je pripravila Evropska komisija in sta dosegljiva na

http://ec.europa.eu/budget/biblio/documents/2012/2012_en.cfm,

| — | poglavja 2 do 9, v katerih so navedene natančne revizijske ugotovitve kot ocene prihodkov in odhdkov EU za posamezna poglavja. V poglavju 2 je obravnavan del proračuna, v katerem so predstavljeni prihodki, v poglavjih 3 do 9 pa sedem skupin področij politik, v okviru katerih je odobrena in evidentirana poraba proračuna EU. Te skupine področij politik v glavnem ustrezajo naslovom iz finančnega okvira za obdobje 2007–2013, v katerem so določeni splošni večletni načrti porabe EU, |
| --- | --- |

—

poglavja 2 do 9, v katerih so navedene natančne revizijske ugotovitve kot ocene prihodkov in odhdkov EU za posamezna poglavja. V poglavju 2 je obravnavan del proračuna, v katerem so predstavljeni prihodki, v poglavjih 3 do 9 pa sedem skupin področij politik, v okviru katerih je odobrena in evidentirana poraba proračuna EU. Te skupine področij politik v glavnem ustrezajo naslovom iz finančnega okvira za obdobje 2007–2013, v katerem so določeni splošni večletni načrti porabe EU,

| — | poglavje 10, v katerem je analizirano merjenje smotrnosti v načrtih upravljanja in letnih poročilih o dejavnostih, ki so jih predstavili trije generalni direktorji Komisije, so opredeljene skupne teme v posebnih poročilih, ki jih je Sodišče sprejelo leta 2012, in je na kratko obravnavano drugo in tretje poročilo Komisije o oceni financ Unije. |
| --- | --- |

—

poglavje 10, v katerem je analizirano merjenje smotrnosti v načrtih upravljanja in letnih poročilih o dejavnostih, ki so jih predstavili trije generalni direktorji Komisije, so opredeljene skupne teme v posebnih poročilih, ki jih je Sodišče sprejelo leta 2012, in je na kratko obravnavano drugo in tretje poročilo Komisije o oceni financ Unije.

| 0.6 | Ocene za posamezna poglavja v glavnem temeljijo na rezultatih preizkušanja pravilnosti transakcij, ki ga je izvedlo Sodišče, ter na oceni uspešnosti glavnih nadzornih in kontrolnih sistemov, ki se uporabljajo za ustrezne prihodke in odhodke. |
| --- | --- |

0.6

Ocene za posamezna poglavja v glavnem temeljijo na rezultatih preizkušanja pravilnosti transakcij, ki ga je izvedlo Sodišče, ter na oceni uspešnosti glavnih nadzornih in kontrolnih sistemov, ki se uporabljajo za ustrezne prihodke in odhodke.

| 0.7 | V okviru ocen za posamezna poglavja je bila poenotena opredelitev z izkazi povezanih transakcij. To poenotenje vpliva zlasti na poglavji 7 in 8 letnega poročila (glej odstavke 7.13 do 7.15 in 8.13). Spremembe in njihov učinek so podrobno opisani v poglavju 1 (glej odstavke 1.6, 1.7, 1.15 in diagram 1.1). |
| --- | --- |

0.7

V okviru ocen za posamezna poglavja je bila poenotena opredelitev z izkazi povezanih transakcij. To poenotenje vpliva zlasti na poglavji 7 in 8 letnega poročila (glej odstavke 7.13 do 7.15 in 8.13). Spremembe in njihov učinek so podrobno opisani v poglavju 1 (glej odstavke 1.6, 1.7, 1.15 in diagram 1.1).

| 0.8 | V tem dokumentu so predstavljeni tudi odgovori Komisije (ali odgovori drugih institucij in organov EU, kadar je ustrezno) na opažanja Sodišča. Sodišče v opisu svojih ugotovitev in zaključkov upošteva ustrezne pripombe revidiranca. Kljub temu pa je Sodišče tisto, ki je kot zunanji revizor odgovorno, da poroča o svojih revizijskih ugotovitvah in na njihovi podlagi sprejme zaključke ter tako zagotovi neodvisno in nepristransko oceno zanesljivosti računovodskih izkazov ter pravilnosti transakcij. |
| --- | --- |

0.8

V tem dokumentu so predstavljeni tudi odgovori Komisije (ali odgovori drugih institucij in organov EU, kadar je ustrezno) na opažanja Sodišča. Sodišče v opisu svojih ugotovitev in zaključkov upošteva ustrezne pripombe revidiranca. Kljub temu pa je Sodišče tisto, ki je kot zunanji revizor odgovorno, da poroča o svojih revizijskih ugotovitvah in na njihovi podlagi sprejme zaključke ter tako zagotovi neodvisno in nepristransko oceno zanesljivosti računovodskih izkazov ter pravilnosti transakcij.

---

POGLAVJE 1

Izjava o zanesljivosti in podporne informacije

KAZALO

Izjava o zanesljivosti, ki jo Sodišče daje Evropskemu parlamentu in Svetu – poročilo neodvisnega revizorja

Uvod

Spremembe pristopa Sodišča k vzorčenju

Javno naročanje

Revizijske ugotovitve za proračunsko leto 2012

Zanesljivost računovodskih izkazov

Povzetek posebnih ocen in revizijskih rezultatov v podkrepitev izjave o zanesljivosti

Upoštevanje izterjav in finančnih popravkov

Zbirno poročilo in letna poročila o dejavnostih

Upravljanje proračuna

Odobrena proračunska sredstva za prevzem obveznosti in za plačila

Pritisk na proračun za plačila

Prihodnje potrebe po izplačilih

| Priloga 1.1 – | Revizijski pristop in metodologija |
| --- | --- |

Priloga 1.1 –

| Priloga 1.2 – | Spremljanje izvajanja prejšnjih priporočil o zanesljivosti računovodskih izkazov |
| --- | --- |

Priloga 1.2 –

| Priloga 1.3 – | Izvlečki iz konsolidiranih računovodskih izkazov za leto 2012 |
| --- | --- |

Priloga 1.3 –

| IZJAVA O ZANESLJIVOSTI, KI JO SODIŠČE DAJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU – POROČILO NEODVISNEGA REVIZORJA |
| --- |
| | | (1)
   (2) |

IZJAVA O ZANESLJIVOSTI, KI JO SODIŠČE DAJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU – POROČILO NEODVISNEGA REVIZORJA

(1)
   (2)

| | |
| --- | --- |

Zanesljivost računovodskih izkazov

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

Zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij

| |
| --- |

Prihodki

Prevzete proračunske obveznosti

| |
| --- |

Plačila

| |
| --- |

5. septembra 2013

| |
| --- |

| |
| --- |

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Predsednik

| Evropsko računsko sodišče |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUKSEMBURG |

Evropsko računsko sodišče

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUKSEMBURG

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

| 1.1 | V tem poglavju letnega poročila:






  — | so predstavljeni ozadje izjave Sodišča o zanesljivosti ter povzetek in analiza revizijskih ugotovitev in zaključkov, ki so podlaga za to izjavo, |
| --- | --- | --- |

1.1

V tem poglavju letnega poročila:

—

so predstavljeni ozadje izjave Sodišča o zanesljivosti ter povzetek in analiza revizijskih ugotovitev in zaključkov, ki so podlaga za to izjavo,

| — | je pojasnjeno, kako Sodišče izvaja svojo revizijo zakonitosti in pravilnosti računovodskih izkazov (glej
  Prilogo 1.1
  ) ter |
| --- | --- |

—

je pojasnjeno, kako Sodišče izvaja svojo revizijo zakonitosti in pravilnosti računovodskih izkazov (glej
  Prilogo 1.1
  ) ter

| — | so predstavljeni ukrepi, ki jih je Komisija uvedla v odziv na opažanja in priporočila Sodišča iz prejšnjih letnih poročil o zanesljivosti računovodskih izkazov (glej
  Prilogo 1.2
  ). |
| --- | --- |

—

so predstavljeni ukrepi, ki jih je Komisija uvedla v odziv na opažanja in priporočila Sodišča iz prejšnjih letnih poročil o zanesljivosti računovodskih izkazov (glej
  Prilogo 1.2
  ).

| 1.2 | Računsko sodišče predloži Evropskemu parlamentu in Svetu izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o pravilnosti z njimi povezanih transakcij. To izjavo dopolni s posebnimi ocenami za vsa glavna področja dejavnosti EU (4). Te ocene niso enakovredne revizijskim mnenjem. Njihova osnovna naloga je predstaviti pomembna vprašanja na področjih posameznih skupin politik organu za razrešnico in drugim deležnikom. Zaključek vsake posebne ocene temelji na vseh revizijskih dokazih, zbranih na ravni skupine politik. |
| --- | --- |

1.2

Računsko sodišče predloži Evropskemu parlamentu in Svetu izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o pravilnosti z njimi povezanih transakcij. To izjavo dopolni s posebnimi ocenami za vsa glavna področja dejavnosti EU (4). Te ocene niso enakovredne revizijskim mnenjem. Njihova osnovna naloga je predstaviti pomembna vprašanja na področjih posameznih skupin politik organu za razrešnico in drugim deležnikom. Zaključek vsake posebne ocene temelji na vseh revizijskih dokazih, zbranih na ravni skupine politik.

| 1.3 | Namen dela v zvezi z zanesljivostjo računovodskih izkazov Evropske unije je pridobiti zadostne in ustrezne dokaze, na podlagi katerih je mogoče priti do zaključka o tem, v kolikšni meri so bili prihodki, odhodki, sredstva in obveznosti pravilno evidentirani ter ali konsolidirani računovodski izkazi (glej izvleček v
  Prilogi 1.3
  ) pravilno odražajo finančni položaj na dan 31. decembra 2012 ter prihodke, stroške in denarne tokove za leto, ki se je takrat končalo (glej odstavka 1.9 in 1.10). |
| --- | --- |

1.3

Namen dela v zvezi z zanesljivostjo računovodskih izkazov Evropske unije je pridobiti zadostne in ustrezne dokaze, na podlagi katerih je mogoče priti do zaključka o tem, v kolikšni meri so bili prihodki, odhodki, sredstva in obveznosti pravilno evidentirani ter ali konsolidirani računovodski izkazi (glej izvleček v
  Prilogi 1.3
  ) pravilno odražajo finančni položaj na dan 31. decembra 2012 ter prihodke, stroške in denarne tokove za leto, ki se je takrat končalo (glej odstavka 1.9 in 1.10).

| 1.4 | Namen dela v zvezi s pravilnostjo transakcij, povezanih s konsolidiranimi računovodskimi izkazi za leto 2012, je pridobiti zadostne in ustrezne dokaze, na podlagi katerih je mogoče priti do zaključka o tem, ali so te transakcije skladne z veljavnimi predpisi ali pogodbenimi določbami in ali so bile pravilno izračunane (glej odstavke 1.11 do 1.35 za pregled rezultatov in poglavja 2 do 9 za več podrobnosti). |
| --- | --- |

1.4

Namen dela v zvezi s pravilnostjo transakcij, povezanih s konsolidiranimi računovodskimi izkazi za leto 2012, je pridobiti zadostne in ustrezne dokaze, na podlagi katerih je mogoče priti do zaključka o tem, ali so te transakcije skladne z veljavnimi predpisi ali pogodbenimi določbami in ali so bile pravilno izračunane (glej odstavke 1.11 do 1.35 za pregled rezultatov in poglavja 2 do 9 za več podrobnosti).

| 1.5 | Namen preučitve letnih poročil o dejavnostih služb Komisije in s tem povezanega zbirnega poročila je oceniti, v kolikšnem obsegu zagotavljajo pošteno oceno kakovosti finančnega poslovodenja (vključno s stopnjami preostale napake) ter tako prispevajo k uvidu v zanesljivost računovodskih izkazov EU in pravilnost prihodkov in odhodkov (glej odstavke 1.36 do 1.45 ter s tem povezana opažanja v oddelkih „Uspešnost sistemov“ v poglavjih 2 do 9). |
| --- | --- |

1.5

Namen preučitve letnih poročil o dejavnostih služb Komisije in s tem povezanega zbirnega poročila je oceniti, v kolikšnem obsegu zagotavljajo pošteno oceno kakovosti finančnega poslovodenja (vključno s stopnjami preostale napake) ter tako prispevajo k uvidu v zanesljivost računovodskih izkazov EU in pravilnost prihodkov in odhodkov (glej odstavke 1.36 do 1.45 ter s tem povezana opažanja v oddelkih „Uspešnost sistemov“ v poglavjih 2 do 9).

SPREMEMBE PRISTOPA SODIŠČA K VZORČENJU

| 1.6 | Pristop k preučevanju pravilnosti transakcij je bil posodobljen in usklajen. Vzorec transakcij, ki ga uporabi Sodišče, zdaj vsebuje samo vmesna plačila, končna plačila ter obračunavanje predplačil („plačila, ki so bila pripoznana kot stroški“). Transakcije v skupinah politik zunanji odnosi, pomoč in širitev (poglavje 7) ter raziskave in druge notranje politike (poglavje 8) so zdaj preučene, kot je že prej veljalo za druge skupine politik, ko končni prejemniki sredstev EU začnejo izvajati dejavnosti ali ko pri njih nastanejo stroški in ko je Komisija sprejela, da začete dejavnosti ali nastali stroški upravičujejo plačilo iz proračuna EU. To je v skladu z obveznostjo Sodišča iz Pogodbe, da odhodke preveri po nastanku. Ne glede na to spremembo se vsa plačila razen predplačil revidirajo v letu, ko so izvršena. Ta plačila zajemajo plačila za nakup sredstev (ki so torej proračunski odhodki, niso pa stroški na podlagi nastanka poslovnega dogodka). Učinek te spremembe obravnavajo odstavka 1.14 in 1.15 ter
  diagram 1.1
  . |
| --- | --- |

1.6

Pristop k preučevanju pravilnosti transakcij je bil posodobljen in usklajen. Vzorec transakcij, ki ga uporabi Sodišče, zdaj vsebuje samo vmesna plačila, končna plačila ter obračunavanje predplačil („plačila, ki so bila pripoznana kot stroški“). Transakcije v skupinah politik zunanji odnosi, pomoč in širitev (poglavje 7) ter raziskave in druge notranje politike (poglavje 8) so zdaj preučene, kot je že prej veljalo za druge skupine politik, ko končni prejemniki sredstev EU začnejo izvajati dejavnosti ali ko pri njih nastanejo stroški in ko je Komisija sprejela, da začete dejavnosti ali nastali stroški upravičujejo plačilo iz proračuna EU. To je v skladu z obveznostjo Sodišča iz Pogodbe, da odhodke preveri po nastanku. Ne glede na to spremembo se vsa plačila razen predplačil revidirajo v letu, ko so izvršena. Ta plačila zajemajo plačila za nakup sredstev (ki so torej proračunski odhodki, niso pa stroški na podlagi nastanka poslovnega dogodka). Učinek te spremembe obravnavajo odstavka 1.14 in 1.15 ter
  diagram 1.1
  .

| 1.6 | Komisija ugotavlja, da novi pristop Sodišča vodi k spremembi opredelitve revidirane populacije. Komisija priznava prednosti novega pristopa Sodišča, vendar ugotavlja, da revidirana populacija ni več omejena na vrste transakcij, ki predstavljajo osnovo za proračunsko računovodstvo. Namesto tega so vključene nove transakcije iz splošnega računovodstva na podlagi konceptov, ki zahtevajo določeno računovodsko znanje in izkušnje.

  Komisija meni, da ima to novo tolmačenje Sodišča znatne posledice (glej odgovore na odstavke 1.7, 1.12, 1.14 in 1.19 do 1.35). Zato je zelo pomembna uporaba jasnih razlag, metod in izrazov, ki deležnikom omogočajo razumeti uvedene spremembe in oceniti nastale vplive. |
| --- | --- |

1.6

Komisija meni, da ima to novo tolmačenje Sodišča znatne posledice (glej odgovore na odstavke 1.7, 1.12, 1.14 in 1.19 do 1.35). Zato je zelo pomembna uporaba jasnih razlag, metod in izrazov, ki deležnikom omogočajo razumeti uvedene spremembe in oceniti nastale vplive.

| 1.7 | Ta pristop k vzorčenju je skladen z načeli, na katerih temelji računovodstvo na podlagi nastanka poslovnega dogodka (5). Dodatna prednost te spremembe je, da je preučevanje vseh področij deljenega in nedeljenega upravljanja zdaj primerljivo. Poleg tega bodo revidirane populacije zdaj v različnih letih bolj stabilne, ker bo odstranjen učinek nihanja stopenj predplačil. Predplačila se še naprej pregledujejo s preučevanjem pravilnosti njihovega obračunavanja in z delom, povezanim z zanesljivostjo računovodskih izkazov. |
| --- | --- |

1.7

Ta pristop k vzorčenju je skladen z načeli, na katerih temelji računovodstvo na podlagi nastanka poslovnega dogodka (5). Dodatna prednost te spremembe je, da je preučevanje vseh področij deljenega in nedeljenega upravljanja zdaj primerljivo. Poleg tega bodo revidirane populacije zdaj v različnih letih bolj stabilne, ker bo odstranjen učinek nihanja stopenj predplačil. Predplačila se še naprej pregledujejo s preučevanjem pravilnosti njihovega obračunavanja in z delom, povezanim z zanesljivostjo računovodskih izkazov.

| 1.7 | Komisija ceni vključitev obračunavanja predplačil, plačanih v prejšnjih letih, v obseg revizije. Meni, da to omogoča večje upoštevanje vpliva večletnih popravnih mehanizmov. Člen 32 finančne uredbe opredeljuje notranjo kontrolo kot „proces, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in katerega namen je razumno zagotovilo o doseganju naslednjih ciljev: [...] (d) preprečevanja, odkrivanja, odprave in spremljanja goljufij in nepravilnosti“.

  Komisija pozorno spremlja razvoj metodologije Sodišča z vidika kakršnega koli potencialnega vpliva na ocenjeno stopnjo napake (glej odgovora na odstavka 3.9 in 4.8). |
| --- | --- |

1.7

Komisija pozorno spremlja razvoj metodologije Sodišča z vidika kakršnega koli potencialnega vpliva na ocenjeno stopnjo napake (glej odgovora na odstavka 3.9 in 4.8).

JAVNO NAROČANJE

| 1.8 | Sodišče je po obsežnem posvetovanju s proračunskima organoma uskladilo tudi svoj pristop k obravnavanju napak, povezanih z javnim naročanjem. Prej so se resne napake obravnavale kot količinsko opredeljive napake, če so jih naredili organi držav članic ali mednarodne organizacije. Sodišče je vse napake, ki so jih naredili institucije in organi EU, evidentiralo kot „količinsko neopredeljive“ in jih tako izključilo iz ocenjene stopnje napake. Od začetka leta 2012 se resne napake vseh organov pri javnem naročanju obravnavajo kot količinsko opredeljive, vendar Sodišče svojega pristopa ni spremenilo za nazaj, tako da bi zajemal dejavnosti javnega naročanja institucij in organov EU izpred leta 2011 (6). |
| --- | --- |

1.8

Sodišče je po obsežnem posvetovanju s proračunskima organoma uskladilo tudi svoj pristop k obravnavanju napak, povezanih z javnim naročanjem. Prej so se resne napake obravnavale kot količinsko opredeljive napake, če so jih naredili organi držav članic ali mednarodne organizacije. Sodišče je vse napake, ki so jih naredili institucije in organi EU, evidentiralo kot „količinsko neopredeljive“ in jih tako izključilo iz ocenjene stopnje napake. Od začetka leta 2012 se resne napake vseh organov pri javnem naročanju obravnavajo kot količinsko opredeljive, vendar Sodišče svojega pristopa ni spremenilo za nazaj, tako da bi zajemal dejavnosti javnega naročanja institucij in organov EU izpred leta 2011 (6).

REVIZIJSKE UGOTOVITVE ZA PRORAČUNSKO LETO 2012

Zanesljivost računovodskih izkazov

| 1.9 | Opažanja Sodišča se nanašajo na konsolidirane računovodske izkaze Evropske unije za proračunsko leto 2012, ki jih je v skladu s finančno uredbo pripravil računovodja Komisije (7) in jih potrdila Komisija, Sodišče pa jih je skupaj s predstavitveno listino računovodje prejelo 29. julija 2013. Konsolidirani računovodski izkazi vsebujejo:






  (a) | konsolidirane računovodske izkaze, ki zajemajo bilanco stanja (v kateri so navedena sredstva in obveznosti ob koncu leta), izkaz poslovnega izida (v katerem so navedeni prihodki in stroški v tem letu), izkaz denarnih tokov (v katerem je prikazano, kako spremembe v računovodskih izkazih vplivajo na denarna sredstva in njihove ustreznike) in izkaz sprememb čistih sredstev ter s tem povezana pojasnila; |
| --- | --- | --- |

1.9

Opažanja Sodišča se nanašajo na konsolidirane računovodske izkaze Evropske unije za proračunsko leto 2012, ki jih je v skladu s finančno uredbo pripravil računovodja Komisije (7) in jih potrdila Komisija, Sodišče pa jih je skupaj s predstavitveno listino računovodje prejelo 29. julija 2013. Konsolidirani računovodski izkazi vsebujejo:

(a)

konsolidirane računovodske izkaze, ki zajemajo bilanco stanja (v kateri so navedena sredstva in obveznosti ob koncu leta), izkaz poslovnega izida (v katerem so navedeni prihodki in stroški v tem letu), izkaz denarnih tokov (v katerem je prikazano, kako spremembe v računovodskih izkazih vplivajo na denarna sredstva in njihove ustreznike) in izkaz sprememb čistih sredstev ter s tem povezana pojasnila;

| (b) | zbirna poročila o izvrševanju proračuna, ki zajemajo prihodke in odhodke za leto ter s tem povezana pojasnila. |
| --- | --- |

(b)

zbirna poročila o izvrševanju proračuna, ki zajemajo prihodke in odhodke za leto ter s tem povezana pojasnila.

| 1.10 | Sodišče je pri svoji reviziji konsolidiranih računovodskih izkazov za leto 2012 ugotovilo, da v njih ni pomembno napačnih navedb (glej tudi
  Prilogo 1.2
  ). |
| --- | --- |

1.10

Sodišče je pri svoji reviziji konsolidiranih računovodskih izkazov za leto 2012 ugotovilo, da v njih ni pomembno napačnih navedb (glej tudi
  Prilogo 1.2
  ).

Povzetek posebnih ocen in revizijskih rezultatov v podkrepitev izjave o zanesljivosti

| 1.11 | Sodišče predstavlja posebno oceno o prihodkih v poglavju 2, o odhodkih pa v poglavjih 3 do 9 (glej
  tabelo 1.1
  ). |
| --- | --- |

1.11

Sodišče predstavlja posebno oceno o prihodkih v poglavju 2, o odhodkih pa v poglavjih 3 do 9 (glej
  tabelo 1.1
  ).

Tabela 1.1 –   Transakcije, ki so predmet revidiranja za poglavja 3 do 9 letnega poročila

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Poglavje letnega poročila | Plačila, izvršena v letu 2012
   (49) | Transakcije, ki so bile v letu 2012 predmet revidiranja |
| (A) | (B) |
| Poglavje 3 | Kmetijstvo: tržna in neposredna podpora | 44 545 | 44 546 |
| Poglavje 4 | Razvoj podeželja, okolje, ribištvo in zdravje | 14 778 | 14 994 |
| Poglavje 5 | Regionalna politika, energetika in promet | 39 853 | 40 735 |
| Poglavje 6 | Zaposlovanje in socialne zadeve | 11 606 | 13 404 |
| Poglavje 7 | Zunanji odnosi, pomoč in širitev | 6 109 | 6 616 |
| Poglavje 8 | Raziskave in druge notranje politike | 11 740 | 10 667 |
| Poglavje 9 | Upravni in drugi odhodki
   (49)
   (50) | 10 052 | 9 985 |
| Skupaj | 138 683 | 140 947 |
| „Transakcije, ki so bile v letu 2012 predmet revidiranja“ (B), zajemajo „plačila, izvršena v letu 2012“ (A) brez predplačil, izvršenih v letu 2012 (14 519 milijonov EUR), in z obračuni predplačil v letu 2012 (16 783 milijonov EUR). |

(v milijonih EUR)

Poglavje letnega poročila

Plačila, izvršena v letu 2012
   (49)

Transakcije, ki so bile v letu 2012 predmet revidiranja

(A)

(B)

Poglavje 3

Kmetijstvo: tržna in neposredna podpora

44 545

44 546

Poglavje 4

Razvoj podeželja, okolje, ribištvo in zdravje

14 778

14 994

Poglavje 5

Regionalna politika, energetika in promet

39 853

40 735

Poglavje 6

Zaposlovanje in socialne zadeve

11 606

13 404

Poglavje 7

Zunanji odnosi, pomoč in širitev

6 109

6 616

Poglavje 8

Raziskave in druge notranje politike

11 740

10 667

Poglavje 9

Upravni in drugi odhodki
   (49)
   (50)

10 052

9 985

Skupaj

138 683

140 947

„Transakcije, ki so bile v letu 2012 predmet revidiranja“ (B), zajemajo „plačila, izvršena v letu 2012“ (A) brez predplačil, izvršenih v letu 2012 (14 519 milijonov EUR), in z obračuni predplačil v letu 2012 (16 783 milijonov EUR).

| 1.12 | Revizijski rezultati za leto 2012 kažejo, da v prihodkih (139 541 milijonov EUR) in transakcijah za skupino politik upravni in drugi odhodki (9 985 milijonov EUR) ni bilo pomembnih napak ter da so bili preučeni nadzorni in kontrolni sistemi uspešni (glej
  tabelo 1.2
  in odstavke 2.40 do 2.42 in 9.17). Na vse skupine politik, ki zajemajo operativne odhodke, je vplivala pomembna napaka (glej odstavke 3.35, 4.42, 5.62 in 5.63, 6.39 in 6.40, 7.25 in 7.26 ter 8.39 in 8.40). V obveznostih ni bilo pomembnih napak. |
| --- | --- |

1.12

Revizijski rezultati za leto 2012 kažejo, da v prihodkih (139 541 milijonov EUR) in transakcijah za skupino politik upravni in drugi odhodki (9 985 milijonov EUR) ni bilo pomembnih napak ter da so bili preučeni nadzorni in kontrolni sistemi uspešni (glej
  tabelo 1.2
  in odstavke 2.40 do 2.42 in 9.17). Na vse skupine politik, ki zajemajo operativne odhodke, je vplivala pomembna napaka (glej odstavke 3.35, 4.42, 5.62 in 5.63, 6.39 in 6.40, 7.25 in 7.26 ter 8.39 in 8.40). V obveznostih ni bilo pomembnih napak.

| 1.12 | Komisijo zavezuje finančna uredba, ki v členu 32(2)(e) določa, da mora njen sistem notranje kontrole med drugim zagotoviti doseganje „ustreznega obvladovanja tveganj v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij ob upoštevanju večletne narave programov in narave zadevnih plačil“.

  Komisija bo nadaljevala z izvrševanjem nadzorne vloge, predvsem v obliki izvajanja finančnih popravkov in izterjav na ravni, ki ustreza ravni ugotovljenih nepravilnosti in pomanjkljivosti. Zaradi pravnega okvira za zaščito finančnih interesov Unije in zapletenosti s tem povezanih postopkov je neizogibno, da se napake na mnogih področjih odpravijo šele več let od njihovega nastanka. Zato Komisija meni, da je treba letno reprezentativno stopnjo napake Sodišča razumeti v tem kontekstu. Komisija iz tega razloga običajno uporablja stopnjo preostale napake, v kateri so upoštevani finančni popravki in izterjave v večletnem obdobju izvajanja, vključno z nekaterimi popravki in izterjavami za prihodnja leta. Poleg tega Komisija pri ocenjevanju ravni ocenjene napake za leto 2012 upošteva vpliv pavšalnih popravkov znotraj leta, ki niso vključeni v oceno stopnje napake Sodišča.


  Komisija meni, da stopnja preostale napake zadovoljivo kaže obseg, v katerem na proračun EU vplivajo odhodki, povzročeni s kršitvijo zakonodaje, po uporabi nadzornih in kontrolnih sistemov. |
| --- | --- |

1.12

Komisija bo nadaljevala z izvrševanjem nadzorne vloge, predvsem v obliki izvajanja finančnih popravkov in izterjav na ravni, ki ustreza ravni ugotovljenih nepravilnosti in pomanjkljivosti. Zaradi pravnega okvira za zaščito finančnih interesov Unije in zapletenosti s tem povezanih postopkov je neizogibno, da se napake na mnogih področjih odpravijo šele več let od njihovega nastanka. Zato Komisija meni, da je treba letno reprezentativno stopnjo napake Sodišča razumeti v tem kontekstu. Komisija iz tega razloga običajno uporablja stopnjo preostale napake, v kateri so upoštevani finančni popravki in izterjave v večletnem obdobju izvajanja, vključno z nekaterimi popravki in izterjavami za prihodnja leta. Poleg tega Komisija pri ocenjevanju ravni ocenjene napake za leto 2012 upošteva vpliv pavšalnih popravkov znotraj leta, ki niso vključeni v oceno stopnje napake Sodišča.

Komisija meni, da stopnja preostale napake zadovoljivo kaže obseg, v katerem na proračun EU vplivajo odhodki, povzročeni s kršitvijo zakonodaje, po uporabi nadzornih in kontrolnih sistemov.

Tabela 1.2 –   Povzetek ugotovitev o pravilnosti transakcij za leto 2012

| Poglavje letnega poročila | Transakcije, ki so bile predmet revidiranja


  (v milijonih EUR) | Ocena preučenih nadzornih in kontrolnih sistemov
   (51) | Najverjetnejša stopnja napake (MLE)


  (%) | Interval zaupanja


  (%) | Pogostost napak
   (52)


  (%) | Revizijski zaključki | Najverjetnejša napaka (MLE) za leto 2011 (%) za primerjavo
   (55) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spodnja meja napake


  (LEL) | Zgornja meja napake


  (UEL) |
| Kmetijstvo: tržna in neposredna podpora | 44 546 | delno uspešno | 3,8 | 1,7 | 5,9 | 41 | vpliv pomembnih napak | 2,9 |
| Razvoj podeželja, okolje, ribištvo in zdravje | 14 994 | delno uspešno | 7,9 | 4,5 | 11,3 | 63 | vpliv pomembnih napak | 7,7 |
| Regionalna politika, energetika in promet | 40 735 | delno uspešno | 6,8 | 3,7 | 9,9 | 49 | vpliv pomembnih napak | 6,0 |
| Zaposlovanje in socialne zadeve | 13 404 | delno uspešno | 3,2 | 1,3 | 5,1 | 35 | vpliv pomembnih napak | 2,2 |
| Zunanji odnosi, pomoč in širitev | 6 616 | delno uspešno | 3,3
   (53) | 1,4 | 5,2 | 23 | vpliv pomembnih napak | 1,1
   (53) |
| Raziskave in druge notranje politike | 10 667 | delno uspešno | 3,9
   (54) | 1,8 | 6,0 | 49 | vpliv pomembnih napak | 3,0
   (54) |
| Upravni in drugi odhodki | 9 985 | uspešno | 0 | — | — | 1 | brez pomembnih napak. | 0,1 |
| Plačila, ki so bila pripoznana kot stroški, skupaj | 140 947 | delno uspešno | 4,8
   (55) | 3,6 | 6,0 | 38 | vpliv pomembnih napak | 3,9
   (55) |
| Prihodki | 139 541
   (56) | uspešno | 0 | — | — | 0 | brez pomembnih napak | 0,8 |

Poglavje letnega poročila

Transakcije, ki so bile predmet revidiranja

(v milijonih EUR)

Ocena preučenih nadzornih in kontrolnih sistemov
   (51)

Najverjetnejša stopnja napake (MLE)

(%)

Interval zaupanja

(%)

Pogostost napak
   (52)

(%)

Revizijski zaključki

Najverjetnejša napaka (MLE) za leto 2011 (%) za primerjavo
   (55)

Spodnja meja napake

(LEL)

Zgornja meja napake

(UEL)

Kmetijstvo: tržna in neposredna podpora

44 546

delno uspešno

3,8

1,7

5,9

41

vpliv pomembnih napak

2,9

Razvoj podeželja, okolje, ribištvo in zdravje

14 994

delno uspešno

7,9

4,5

11,3

63

vpliv pomembnih napak

7,7

Regionalna politika, energetika in promet

40 735

delno uspešno

6,8

3,7

9,9

49

vpliv pomembnih napak

6,0

Zaposlovanje in socialne zadeve

13 404

delno uspešno

3,2

1,3

5,1

35

vpliv pomembnih napak

2,2

Zunanji odnosi, pomoč in širitev

6 616

delno uspešno

3,3
   (53)

1,4

5,2

23

vpliv pomembnih napak

1,1
   (53)

Raziskave in druge notranje politike

10 667

delno uspešno

3,9
   (54)

1,8

6,0

49

vpliv pomembnih napak

3,0
   (54)

Upravni in drugi odhodki

9 985

uspešno

0

—

—

1

brez pomembnih napak.

0,1

Plačila, ki so bila pripoznana kot stroški, skupaj

140 947

delno uspešno

4,8
   (55)

3,6

6,0

38

vpliv pomembnih napak

3,9
   (55)

Prihodki

139 541
   (56)

uspešno

0

—

—

0

brez pomembnih napak

0,8

| 1.13 | Sodišče je prišlo do zaključka, da so na plačila, ki so bila pripoznana kot stroški, na splošno pomembno vplivale napake ter da so bili preučeni nadzorni in kontrolni sistemi za ta plačila na splošno delno uspešni (glej
  tabelo 1.2
  ). |
| --- | --- |

1.13

Sodišče je prišlo do zaključka, da so na plačila, ki so bila pripoznana kot stroški, na splošno pomembno vplivale napake ter da so bili preučeni nadzorni in kontrolni sistemi za ta plačila na splošno delno uspešni (glej
  tabelo 1.2
  ).

| 1.13 | Komisija priznava, da so sistemi le delno učinkoviti, kot je razvidno iz ocenjene stopnje napake Sodišča na ravni končnih prejemnikov. Komisija je na podlagi uporabe svojih nadzornih in kontrolnih sistemov leta 2012 izvedla finančne popravke in izterjave v višini 4 419 milijonov EUR, kar ustreza 3,2 % izvršenih plačil (glej tabelo 1.1). Za razčlenitev zneskov po področjih politik glej spodaj:






  — | poglavje 3 Kmetijstvo – tržna in neposredna podpora: 771 milijonov EUR finančnih popravkov in izterjav (1,7 % izvršenih plačil), |
| --- | --- | --- |

1.13

—

poglavje 3 Kmetijstvo – tržna in neposredna podpora: 771 milijonov EUR finančnih popravkov in izterjav (1,7 % izvršenih plačil),

| — | poglavje 4 Razvoj podeželja, okolje, ribištvo in zdravje: 258 milijonov EUR finančnih popravkov in izterjav (1,7 % izvršenih plačil), |
| --- | --- |

—

poglavje 4 Razvoj podeželja, okolje, ribištvo in zdravje: 258 milijonov EUR finančnih popravkov in izterjav (1,7 % izvršenih plačil),

| — | poglavje 5 Regionalna politika, energetika in promet: 2 719 milijonov EUR finančnih popravkov in izterjav (6,8 % izvršenih plačil), |
| --- | --- |

—

poglavje 5 Regionalna politika, energetika in promet: 2 719 milijonov EUR finančnih popravkov in izterjav (6,8 % izvršenih plačil),

| — | poglavje 6 Zaposlovanje in socialne zadeve: 442 milijonov EUR finančnih popravkov in izterjav (3,8 % izvršenih plačil), |
| --- | --- |

—

poglavje 6 Zaposlovanje in socialne zadeve: 442 milijonov EUR finančnih popravkov in izterjav (3,8 % izvršenih plačil),

| — | poglavje 7 Zunanji odnosi, pomoč in širitev: 99 milijonov EUR finančnih popravkov in izterjav (1,6 % izvršenih plačil), |
| --- | --- |

—

poglavje 7 Zunanji odnosi, pomoč in širitev: 99 milijonov EUR finančnih popravkov in izterjav (1,6 % izvršenih plačil),

| — | poglavje 8 Raziskave in druge notranje politike: 120 milijonov EUR finančnih popravkov in izterjav (1 % izvršenih plačil) in |
| --- | --- |

—

poglavje 8 Raziskave in druge notranje politike: 120 milijonov EUR finančnih popravkov in izterjav (1 % izvršenih plačil) in

| — | poglavje 9 Upravni odhodki: 9 milijonov EUR finančnih popravkov in izterjav (točni podatki o izvršenih plačilih niso na voljo). |
| --- | --- |

—

poglavje 9 Upravni odhodki: 9 milijonov EUR finančnih popravkov in izterjav (točni podatki o izvršenih plačilih niso na voljo).

To ne pomeni, da se vse izterjave in finančni popravki, izvršeni leta T, lahko odštejejo od napak v letu T. Vendar pa kaže na to, da je treba pri ocenjevanju, ali celotni sistem notranje kontrole učinkovito ščiti proračun EU na večletni osnovi, upoštevati tako stopnje napak kakor tudi izterjave/finančne popravke.

Analiza revizijskih rezultatov

| 1.14 | Rezultati letošnjega leta znova kažejo povečanje skupnih ocenjenih stopenj napake. Najverjetnejša napaka za plačila kot celoto se je s 3,9 % povečala na 4,8 %. K temu povečanju so prispevala vsa področja operativnih odhodkov, skupina politik, v kateri so napake najpogostejše, pa ostaja razvoj podeželja, okolje, ribištvo in zdravje (poglavje 4). |
| --- | --- |

1.14

Rezultati letošnjega leta znova kažejo povečanje skupnih ocenjenih stopenj napake. Najverjetnejša napaka za plačila kot celoto se je s 3,9 % povečala na 4,8 %. K temu povečanju so prispevala vsa področja operativnih odhodkov, skupina politik, v kateri so napake najpogostejše, pa ostaja razvoj podeželja, okolje, ribištvo in zdravje (poglavje 4).

| 1.14 | Ocena Komisije je praktično za vse transakcije posameznih revizijskih vzorcev blizu zaključkov Sodišča. Vendar Komisija ugotavlja, da Sodišče v svojih izračunih stopnje napake ni upoštevalo pavšalnih finančnih popravkov, uporabljenih na ravni programa v okviru finančnega leta (glej okvir 1.2 in odstavek 6.39(a) – glej tudi odstavke 5.26, 5.33 in 5.62).

  Komisija zato ocenjuje, da bo skupna stopnja napake transakcij, ki predstavljajo osnovo za konsolidirane računovodske izkaze EU, na splošno v skladu s stopnjami napake, ki jih je predstavilo Sodišče za zadnja tri leta. To izhaja iz okrepljenih kontrolnih ukrepov v programskem obdobju 2007–2013 in stroge politike prekinitev/začasnih ustavitev/finančnih popravkov/izterjav v primeru odkritja pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

1.14

Komisija zato ocenjuje, da bo skupna stopnja napake transakcij, ki predstavljajo osnovo za konsolidirane računovodske izkaze EU, na splošno v skladu s stopnjami napake, ki jih je predstavilo Sodišče za zadnja tri leta. To izhaja iz okrepljenih kontrolnih ukrepov v programskem obdobju 2007–2013 in stroge politike prekinitev/začasnih ustavitev/finančnih popravkov/izterjav v primeru odkritja pomanjkljivosti.

| 1.15 | Sprememba najverjetnejše stopnje napake, ki jo je mogoče pripisati spremembi pristopa Sodišča k vzorčenju (glej odstavka 1.6 in 1.7), ne presega 0,3 odstotne točke. Ta sprememba pristopa je glavni razlog, ki ga je mogoče ugotoviti, za povečanje ocenjene stopnje napake za poglavji 7 (zunanji odnosi, pomoči in širitev) in 8 (raziskave in druge notranje politike). |
| --- | --- |

1.15

Sprememba najverjetnejše stopnje napake, ki jo je mogoče pripisati spremembi pristopa Sodišča k vzorčenju (glej odstavka 1.6 in 1.7), ne presega 0,3 odstotne točke. Ta sprememba pristopa je glavni razlog, ki ga je mogoče ugotoviti, za povečanje ocenjene stopnje napake za poglavji 7 (zunanji odnosi, pomoči in širitev) in 8 (raziskave in druge notranje politike).

| 1.15 | Glej odgovora na odstavka 1.6 in 1.7. |
| --- | --- |

1.15

Image

| 1.16 | Sodišče je izračunalo, da je ocenjena stopnja napake za vse odhodke deljenega upravljanja 5,3 %, za vse druge oblike operativnih odhodkov (8) pa 4,3 %. |
| --- | --- |

1.16

Sodišče je izračunalo, da je ocenjena stopnja napake za vse odhodke deljenega upravljanja 5,3 %, za vse druge oblike operativnih odhodkov (8) pa 4,3 %.

| 1.16 | Komisija ugotavlja, da po oceni Sodišča stopnja napake upravnih odhodkov, ki jih neposredno upravljajo evropske institucije (10 milijard EUR v letu 2012) znaša 0 % (glej poglavje 9, odstavek 9.8). |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Analiza vrst napak v različnih skupinah politik kaže, da napake v zvezi z upravičenostjo pomenijo več kot dve tretjini napak skupne ocenjene stopnje napake: resno neupoštevanje pravil javnega naročanja (1,4 odstotne točke), povsem neupravičeni projekti/dejavnosti ali upravičenci (1,1 odstotne točke), neupravičeni stroški v zahtevkih za povračilo stroškov (1,0 odstotne točke) in nepravilne prijave kmetijskih površin (0,8 odstotne točke) (glej
  diagram 1.2
  ). |
| --- | --- |

1.17

Analiza vrst napak v različnih skupinah politik kaže, da napake v zvezi z upravičenostjo pomenijo več kot dve tretjini napak skupne ocenjene stopnje napake: resno neupoštevanje pravil javnega naročanja (1,4 odstotne točke), povsem neupravičeni projekti/dejavnosti ali upravičenci (1,1 odstotne točke), neupravičeni stroški v zahtevkih za povračilo stroškov (1,0 odstotne točke) in nepravilne prijave kmetijskih površin (0,8 odstotne točke) (glej
  diagram 1.2
  ).

| 1.17 | Komisija si je v okviru deljenega upravljanja znatno prizadevala za zagotovitev doslednega izpolnjevanja zahtev za upravičenost in pravilne uporabe pravil za javna naročila. Navedeno vključuje tako preventivne ukrepe, na primer strogo politiko glede prekinitev in začasnih ustavitev plačil, kakor tudi popravne ukrepe, na primer finančne popravke (za kohezijsko politiko glej odstavek 5.33, drugi in tretji pododstavek). |
| --- | --- |

1.17

Image

| 1.18 | Razčlenitev skupne ocenjene stopnje napake po poglavjih kaže, da regionalna politika, energetika in promet (poglavje 5) prispeva več kot dve petini skupne ocenjene stopnje napake, kmetijstvo: tržna in neposredna podpora (poglavje 3) prispeva četrtino, razvoj podeželja, okolje, ribištvo in zdravje (poglavje 4) pa prispeva več kot šestino (glej
  diagram 1.3
  ). |
| --- | --- |

1.18

Razčlenitev skupne ocenjene stopnje napake po poglavjih kaže, da regionalna politika, energetika in promet (poglavje 5) prispeva več kot dve petini skupne ocenjene stopnje napake, kmetijstvo: tržna in neposredna podpora (poglavje 3) prispeva četrtino, razvoj podeželja, okolje, ribištvo in zdravje (poglavje 4) pa prispeva več kot šestino (glej
  diagram 1.3
  ).

| 1.18 | Glej odgovore na odstavek 1.14. |
| --- | --- |

1.18

Image

Upoštevanje izterjav in finančnih popravkov

| 1.19 | Finančni popravki, za katere je bilo leta 2012 sporočeno, da so izvedeni (9), so znašali 3,7 milijarde EUR, več kot trikrat več od zneska za leto 2011 (1,1 milijarde EUR). Izterjave so ostale bolj ali manj na isti ravni s 678 milijoni EUR (leta 2011: 733 milijonov EUR) (10). Večina popravkov v letu 2012 se nanaša na programsko obdobje 2000–2006. Ta oddelek letnega poročila obravnava mehanizme za izvajanje finančnih popravkov in izterjav ter pregled, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z učinkom izterjav in finančnih popravkov. Sodišče redno pregleduje učinek finančnih popravkov (11). Pristop, ki ga je uporabljalo leta 2012, je skladen s pristopom, ki je bil določen leta 2009. |
| --- | --- |

1.19

Finančni popravki, za katere je bilo leta 2012 sporočeno, da so izvedeni (9), so znašali 3,7 milijarde EUR, več kot trikrat več od zneska za leto 2011 (1,1 milijarde EUR). Izterjave so ostale bolj ali manj na isti ravni s 678 milijoni EUR (leta 2011: 733 milijonov EUR) (10). Večina popravkov v letu 2012 se nanaša na programsko obdobje 2000–2006. Ta oddelek letnega poročila obravnava mehanizme za izvajanje finančnih popravkov in izterjav ter pregled, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z učinkom izterjav in finančnih popravkov. Sodišče redno pregleduje učinek finančnih popravkov (11). Pristop, ki ga je uporabljalo leta 2012, je skladen s pristopom, ki je bil določen leta 2009.

| 1.19 do 1.35 | Komisija ceni vključitev obračunavanja predplačil, plačanih v prejšnjih letih, v novi obseg vzorčenja. Meni, da to omogoča večje upoštevanje vpliva večletnih popravnih mehanizmov, navedenih v členih 59 in 80 finančne uredbe (glej odstavka 1.22 in 1.24).

  Komisija bo nadaljevala z izvrševanjem nadzorne vloge, predvsem v obliki izvajanja finančnih popravkov in izterjav na ravni, ki ustreza ravni ugotovljenih nepravilnosti in pomanjkljivosti. Zaradi pravnega okvira za zaščito finančnih interesov Unije in zapletenosti s tem povezanih postopkov je na mnogih področjih neizogibno, da se napake odpravijo šele več let od njihovega nastanka. Zato Komisija meni, da je treba letno reprezentativno stopnjo napake Sodišča razumeti v tem kontekstu. |
| --- | --- |

1.19 do 1.35

Komisija bo nadaljevala z izvrševanjem nadzorne vloge, predvsem v obliki izvajanja finančnih popravkov in izterjav na ravni, ki ustreza ravni ugotovljenih nepravilnosti in pomanjkljivosti. Zaradi pravnega okvira za zaščito finančnih interesov Unije in zapletenosti s tem povezanih postopkov je na mnogih področjih neizogibno, da se napake odpravijo šele več let od njihovega nastanka. Zato Komisija meni, da je treba letno reprezentativno stopnjo napake Sodišča razumeti v tem kontekstu.

Zapleteni mehanizmi za finančne popravke in izterjave

| 1.20 | Komisija in države članice lahko, preden Komisija sprejme odhodke, ki so jih prijavili upravičenci, uporabijo več mehanizmov za zmanjšanje tveganja napake. Ti mehanizmi vključujejo odobritev kontrolnih sistemov, upravne preglede zahtevkov za plačila, obiske na kraju samem (kot so inšpekcijski pregledi na kmetijah), potrjevanje upravičenih stroškov, ki ga opravi neodvisen organ, ter prekinitev ali začasno ustavitev plačil državam članicam. |
| --- | --- |

1.20

Komisija in države članice lahko, preden Komisija sprejme odhodke, ki so jih prijavili upravičenci, uporabijo več mehanizmov za zmanjšanje tveganja napake. Ti mehanizmi vključujejo odobritev kontrolnih sistemov, upravne preglede zahtevkov za plačila, obiske na kraju samem (kot so inšpekcijski pregledi na kmetijah), potrjevanje upravičenih stroškov, ki ga opravi neodvisen organ, ter prekinitev ali začasno ustavitev plačil državam članicam.

| 1.21 | Ko so plačila izvršena in je poraba sredstev sprejeta, lahko Komisija in države članice opravijo naknadne preglede delovanja kontrolnih sistemov in prijavljenih odhodkov. Ti imajo lahko dve vrsti finančnih posledic: izterjave od upravičencev in uporabo finančnih popravkov za organe držav članic. |
| --- | --- |

1.21

Ko so plačila izvršena in je poraba sredstev sprejeta, lahko Komisija in države članice opravijo naknadne preglede delovanja kontrolnih sistemov in prijavljenih odhodkov. Ti imajo lahko dve vrsti finančnih posledic: izterjave od upravičencev in uporabo finančnih popravkov za organe držav članic.

| 1.21 | Finančni popravki držav članic ne odvežejo obveznosti, da vedno, ko je to izvedljivo in stroškovno učinkovito, od upravičencev izterjajo plačila, ki so jim bila neupravičeno izplačana.

  Države članice lahko na nekaterih področjih politik poleg finančnih posledic, ki jih omenja Sodišče, izvedejo tudi popravek v obliki umika neupravičenega odhodka iz naknadnega zahtevka za plačilo in ponovne uporabe na ta način sproščenih sredstev za druge upravičene projekte. V teh primerih postane izterjava popravljenih zneskov od upravičencev nacionalno vprašanje, saj je proračun EU zaščiten in ga nepravilni zneski ne zadevajo več. |
| --- | --- |

1.21

Države članice lahko na nekaterih področjih politik poleg finančnih posledic, ki jih omenja Sodišče, izvedejo tudi popravek v obliki umika neupravičenega odhodka iz naknadnega zahtevka za plačilo in ponovne uporabe na ta način sproščenih sredstev za druge upravičene projekte. V teh primerih postane izterjava popravljenih zneskov od upravičencev nacionalno vprašanje, saj je proračun EU zaščiten in ga nepravilni zneski ne zadevajo več.

Kaj so izterjave?

| 1.22 | Izterjave opravljajo organi v državah članicah (za odhodke, za katere se uporablja deljeno upravljanje) in Komisija (zlasti na področjih, na katerih je izključno odgovorna za upravljanje odhodkov, kot so raziskave in velik del zunanje porabe). Izterjava pomeni, da upravičenec vrne prejeta sredstva ali del teh sredstev organu, ki je izvršil prvotno plačilo. Na večini proračunskih področij ta sredstva postanejo na voljo za plačila drugim upravičencem (12). |
| --- | --- |

1.22

Izterjave opravljajo organi v državah članicah (za odhodke, za katere se uporablja deljeno upravljanje) in Komisija (zlasti na področjih, na katerih je izključno odgovorna za upravljanje odhodkov, kot so raziskave in velik del zunanje porabe). Izterjava pomeni, da upravičenec vrne prejeta sredstva ali del teh sredstev organu, ki je izvršil prvotno plačilo. Na večini proračunskih področij ta sredstva postanejo na voljo za plačila drugim upravičencem (12).

| 1.22 | V skladu s finančno uredbo, predvsem glede deljenega upravljanja, so za izterjave odgovorne države članice:






  — | člen 59(2): „[...] Da bi zaščitile finančne interese Unije, države članice ob upoštevanju načela sorazmernosti ter v skladu s tem členom in zadevnimi pravili za posamezni sektor izvajajo predhodne in naknadne kontrole, ki po potrebi vključujejo preglede reprezentativnih in/ali na tveganju temelječih vzorcev transakcij na kraju samem. Poleg tega izterjajo nepravilno plačane zneske in po potrebi v zvezi s tem začnejo pravni postopek.“, |
| --- | --- | --- |

1.22

—

člen 59(2): „[...] Da bi zaščitile finančne interese Unije, države članice ob upoštevanju načela sorazmernosti ter v skladu s tem členom in zadevnimi pravili za posamezni sektor izvajajo predhodne in naknadne kontrole, ki po potrebi vključujejo preglede reprezentativnih in/ali na tveganju temelječih vzorcev transakcij na kraju samem. Poleg tega izterjajo nepravilno plačane zneske in po potrebi v zvezi s tem začnejo pravni postopek.“,

| — | člen 80(3): „Države članice so predvsem odgovorne za izvajanje kontrol in revizij ter izterjavo nepravilno porabljenih zneskov, kot določajo pravila za posamezne sektorje. Nepravilnosti, ki jih države članice odkrijejo in odpravijo same, Komisija izvzame pri finančnih popravkih glede teh nepravilnosti.“ |
| --- | --- |

—

člen 80(3): „Države članice so predvsem odgovorne za izvajanje kontrol in revizij ter izterjavo nepravilno porabljenih zneskov, kot določajo pravila za posamezne sektorje. Nepravilnosti, ki jih države članice odkrijejo in odpravijo same, Komisija izvzame pri finančnih popravkih glede teh nepravilnosti.“

Kaj so finančni popravki in kako se uporabljajo?

| 1.23 | Komisija lahko za odhodke v okviru deljenega upravljanja začne finančne popravke v primeru resnih pomanjkljivosti ali če država članica ni ustrezno izvajala svojih odgovornosti za ugotavljanje in popravljanje nepravilnih odhodkov. |
| --- | --- |

1.23

Komisija lahko za odhodke v okviru deljenega upravljanja začne finančne popravke v primeru resnih pomanjkljivosti ali če država članica ni ustrezno izvajala svojih odgovornosti za ugotavljanje in popravljanje nepravilnih odhodkov.

| 1.24 | Obravnavani problemi pogosto zadevajo slabosti kontrolnih sistemov ali neupoštevanje pravil EU za upravljanje programa, za kar je bil dokazan finančni učinek (tj. omogoča neupravičene odhodke). Znesek finančnega popravka se lahko izračuna na podlagi posameznih preučenih primerov, na podlagi ekstrapolacije rezultatov preizkušanja ali, če teh metod ni mogoče uporabiti, z uporabo pavšalnega popravka. |
| --- | --- |

1.24

Obravnavani problemi pogosto zadevajo slabosti kontrolnih sistemov ali neupoštevanje pravil EU za upravljanje programa, za kar je bil dokazan finančni učinek (tj. omogoča neupravičene odhodke). Znesek finančnega popravka se lahko izračuna na podlagi posameznih preučenih primerov, na podlagi ekstrapolacije rezultatov preizkušanja ali, če teh metod ni mogoče uporabiti, z uporabo pavšalnega popravka.

Kakšen je učinek finančnih popravkov na državo članico?

| 1.25 | Učinek finančnih učinkov na države članice je odvisen (13) od veljavnih predpisov: |
| --- | --- |

1.25

Učinek finančnih učinkov na države članice je odvisen (13) od veljavnih predpisov:

| 1.25 | Komisija ugotavlja, da Sodišča ne zanima, kakšen je vpliv finančnih popravkov na proračun EU.

  Člen 80(4) finančne uredbe navaja:


  „Komisija uporabi finančne popravke za države članice, da bi iz financiranja Unije izključila odhodke, ki niso v skladu s pravom, ki se uporablja. Komisija finančne popravke utemelji na odkritih nepravilno porabljenih zneskih in finančnih posledicah za proračun. Kadar takih zneskov ni mogoče natančno opredeliti, lahko Komisija uporabi ekstrapolirane ali pavšalne popravke v skladu s pravili za posamezni sektor.


  Komisija pri določanju zneska finančnega popravka upošteva naravo in resnost kršitve zakonodaje, ki se uporablja, in finančnih posledic za proračun, tudi v primerih pomanjkljivih upravljavskih in kontrolnih sistemov [...].“


  Finančni popravki niso namenjeni kaznovanju držav članic, temveč zagotavljanju zaščite proračuna (tj. pravilnosti vseh odhodkov, zaračunanih proračunu EU), z izključitvijo odhodkov, nastalih s kršitvijo zakonodaje. |
| --- | --- |

1.25

Člen 80(4) finančne uredbe navaja:

„Komisija uporabi finančne popravke za države članice, da bi iz financiranja Unije izključila odhodke, ki niso v skladu s pravom, ki se uporablja. Komisija finančne popravke utemelji na odkritih nepravilno porabljenih zneskih in finančnih posledicah za proračun. Kadar takih zneskov ni mogoče natančno opredeliti, lahko Komisija uporabi ekstrapolirane ali pavšalne popravke v skladu s pravili za posamezni sektor.

Komisija pri določanju zneska finančnega popravka upošteva naravo in resnost kršitve zakonodaje, ki se uporablja, in finančnih posledic za proračun, tudi v primerih pomanjkljivih upravljavskih in kontrolnih sistemov [...].“

Finančni popravki niso namenjeni kaznovanju držav članic, temveč zagotavljanju zaščite proračuna (tj. pravilnosti vseh odhodkov, zaračunanih proračunu EU), z izključitvijo odhodkov, nastalih s kršitvijo zakonodaje.

| (a) | na področju kmetijstva odločbe o skladnosti privedejo do finančnih popravkov (odstavek 4.26(b)), ki se izvršijo z zmanjšanjem financiranja za zadevno državo članico (14); |
| --- | --- |

(a)

na področju kmetijstva odločbe o skladnosti privedejo do finančnih popravkov (odstavek 4.26(b)), ki se izvršijo z zmanjšanjem financiranja za zadevno državo članico (14);

| (b) | na področju kohezijske politike je učinek finančnih popravkov odvisen od tega, ali država članica sprejme popravek, ki ga je predlagala Komisija, ali ne (15):






  (i) | ko država članica sprejme popravek, prekliče prijavljene odhodke za skupino projektov, za katere je bilo ugotovljeno, da nanje vpliva napaka, za posamezen element prijavljenih odhodkov, znesek, izračunan na podlagi ekstrapolacije rezultatov preizkušanja, ali znesek, ki ustreza pavšalnemu popravku. V tem primeru je sredstva mogoče ponovno uporabiti za financiranje drugih upravičenih operacij; |
| --- | --- | --- |

(b)

na področju kohezijske politike je učinek finančnih popravkov odvisen od tega, ali država članica sprejme popravek, ki ga je predlagala Komisija, ali ne (15):

(i)

ko država članica sprejme popravek, prekliče prijavljene odhodke za skupino projektov, za katere je bilo ugotovljeno, da nanje vpliva napaka, za posamezen element prijavljenih odhodkov, znesek, izračunan na podlagi ekstrapolacije rezultatov preizkušanja, ali znesek, ki ustreza pavšalnemu popravku. V tem primeru je sredstva mogoče ponovno uporabiti za financiranje drugih upravičenih operacij;

| (ii) | ko država članica ne sprejme predlaganega finančnega popravka, lahko Komisija sama sprejme uraden sklep o uporabi finančnega popravka. Finančni popravek, ki se uporabi na sklep Komisije, pomeni čisto znižanje financiranja EU za program in zadevno državo članico. Približno 1 %, torej 32 milijonov EUR finančnih popravkov, izvedenih v letu 2012, je povezano s takimi sklepi Komisije. |
| --- | --- |

(ii)

ko država članica ne sprejme predlaganega finančnega popravka, lahko Komisija sama sprejme uraden sklep o uporabi finančnega popravka. Finančni popravek, ki se uporabi na sklep Komisije, pomeni čisto znižanje financiranja EU za program in zadevno državo članico. Približno 1 %, torej 32 milijonov EUR finančnih popravkov, izvedenih v letu 2012, je povezano s takimi sklepi Komisije.

| (b) | Komisija ugotavlja, da je vpliv finančnih popravkov na ravni države članice vedno negativen.







  (i) | Če država članica sama sprejme finančni popravek, mora neupravičeni odhodek nadomestiti z upravičenimi dejavnostmi, sicer izgubi sredstva EU. |
| --- | --- | --- |

(b)

(i)

Če država članica sama sprejme finančni popravek, mora neupravičeni odhodek nadomestiti z upravičenimi dejavnostmi, sicer izgubi sredstva EU.

| (ii) | Če finančni popravek naloži Komisija, gre za čisti popravek, tako da obstaja finančna izguba prispevka EU. |
| --- | --- |

(ii)

Če finančni popravek naloži Komisija, gre za čisti popravek, tako da obstaja finančna izguba prispevka EU.

Država članica v obeh primerih (odstavek 1.25 (b)(i) in (ii)) v okviru lastnega nacionalnega proračuna nosi posledice izgube sofinanciranja odhodka s strani EU, ki se šteje za neupravičenega, razen če lahko zneske izterja od posameznih upravičencev.

Kakšen je učinek finančnih popravkov na upravičenca?

| 1.26 | Na področju kmetijstva morajo države članice izterjati nepravilne odhodke (16), toda finančni popravki, ki jih naloži Komisija, redko zahtevajo, da bi kmeti in drugi upravičenci povrnili plačila (17). |
| --- | --- |

1.26

Na področju kmetijstva morajo države članice izterjati nepravilne odhodke (16), toda finančni popravki, ki jih naloži Komisija, redko zahtevajo, da bi kmeti in drugi upravičenci povrnili plačila (17).

| 1.26 | Komisija ugotavlja, da finančni popravek na ravni države članice pomeni, da je proračun EU zaščiten, tudi če države članice ne izterjajo odhodka od končnega upravičenca. Odhodek ni več financiran iz proračuna EU, temveč iz nacionalnega proračuna. |
| --- | --- |

1.26

| 1.27 | Na področju kohezijske politike morajo organi držav članic izvesti finančne popravke, povezane z nepravilnostmi, ugotovljenimi v projektih (18). Kot je pojasnjeno v nadaljevanju, obstajajo velike razlike v tem, v kolikšnem obsegu so opravljene izterjave od upravičencev (glej okvira 1.2 in 1.3). |
| --- | --- |

1.27

Na področju kohezijske politike morajo organi držav članic izvesti finančne popravke, povezane z nepravilnostmi, ugotovljenimi v projektih (18). Kot je pojasnjeno v nadaljevanju, obstajajo velike razlike v tem, v kolikšnem obsegu so opravljene izterjave od upravičencev (glej okvira 1.2 in 1.3).

| 1.27 | Regulativni okvir državam članicam prepušča izbiro, da zneske, ki se štejejo za neupravičene, takoj odštejejo od naslednjega zahtevka za plačilo, torej pred izterjavo na nacionalni ravni (približno 83 % skupnega zneska), ali da z odštetjem tega zneska od naslednjega zahtevka za plačilo počakajo do dejanske izterjave od upravičencev (približno 17 % skupnega zneska). |
| --- | --- |

1.27

| 1.28 | Vsaka izterjava, ki jo država članica opravi do revizije Sodišča, se upošteva, zadevni zneski pa niso več vključeni v izračun napake. |
| --- | --- |

1.28

Vsaka izterjava, ki jo država članica opravi do revizije Sodišča, se upošteva, zadevni zneski pa niso več vključeni v izračun napake.

Finančni popravki v letu 2012

| 1.29 | Veliko finančnih popravkov se opravi več let po prvotnem izplačilu sredstev (glej posebno poročilo Sodišča št. 7/2010 za kmetijstvo (19) in posebno poročilo Sodišča št. 3/2012 za strukturne sklade (20)). Kljub temu pa je v letu 2012 nekaj bistvenih primerov, ko je Komisiji uspelo naložiti finančne popravke veliko hitreje. Drugi primeri v nadaljevanju dajejo uvid v nekaj zadevnih vprašanj (glej okvire 1.1 do 1.3). |
| --- | --- |

1.29

Veliko finančnih popravkov se opravi več let po prvotnem izplačilu sredstev (glej posebno poročilo Sodišča št. 7/2010 za kmetijstvo (19) in posebno poročilo Sodišča št. 3/2012 za strukturne sklade (20)). Kljub temu pa je v letu 2012 nekaj bistvenih primerov, ko je Komisiji uspelo naložiti finančne popravke veliko hitreje. Drugi primeri v nadaljevanju dajejo uvid v nekaj zadevnih vprašanj (glej okvire 1.1 do 1.3).

| 1.29 | Komisija je sprejela vse potrebne ukrepe, ki so določeni s pogodbo in predvideni v predpisih, da bi zaščitila proračun EU. Komisija vedno, ko je to izvedljivo, ukrepe izvaja v okviru finančnega leta, v katerem nepravilnosti nastanejo ali jih ugotovijo Sodišče, države članice ali Komisija. Vendar pa se zaradi pravnega okvira za zaščito finančnih interesov Unije in zapletenosti s tem povezanih postopkov večina nepravilnosti in/ali napak obravnava šele več let od njihovega nastanka.

  Komisija si bo predvsem v okviru priprave na izvedbo reforme SKP nadalje prizadevala za izboljšanje in pospešitev postopka, ob upoštevanju potrebe po ohranitvi standardov kakovosti in pravice držav članic do ugovora.


  Za strukturne sklade je bilo o dveh tretjinah kumulativnih finančnih popravkov v obdobju 2000–2012 odločeno po sprejemu akcijskega načrta Komisije za leto 2008. Iz tega je razvidna pospešitev postopkov, k čemur se je zavezala Komisija. |
| --- | --- |

1.29

Komisija si bo predvsem v okviru priprave na izvedbo reforme SKP nadalje prizadevala za izboljšanje in pospešitev postopka, ob upoštevanju potrebe po ohranitvi standardov kakovosti in pravice držav članic do ugovora.

Za strukturne sklade je bilo o dveh tretjinah kumulativnih finančnih popravkov v obdobju 2000–2012 odločeno po sprejemu akcijskega načrta Komisije za leto 2008. Iz tega je razvidna pospešitev postopkov, k čemur se je zavezala Komisija.

| – |
| --- |

–

| – |
| --- |

–

Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) – Španija

V računovodskih izkazih za leto 2012 je evidentiran finančni popravek v višini 1,8 milijarde EUR za uporabo sredstev kohezijske politike v obdobju 2000–2006 v Španiji. To je največji posamezen popravek, evidentiran v letu 2012 (49 % celote). Komisija ga je predlagala leta 2008, da bi odpravila slabosti pri upravljanju in kršitve pravil javnega naročanja.

Organi v državi članici so v popravek privolili ob zaključku programa leta 2011 in 2012. Španske regije, odgovorne za upravljanje programov, so, da bi nadoknadile ta popravek, prijavile dodatne odhodke.

Zaradi popravkov so bili organi v Španiji upravičeni do dodatnega financiranja v višini 1 390 milijonov EUR. Od tega je Komisija leta 2012 zaradi nerazpoložljivosti odobritev plačil izplačala samo 211 milijonov EUR (glej odstavke 1.46 do 1.59). Zaradi tega plačila je bil finančni popravek kot izvršen pripoznan v konsolidiranih računovodskih izkazih. Komisija bo preostalih 1 179 milijonov EUR plačala Španiji leta 2013. Tako bo Španija prejela 27 864 milijonov EUR od 28 019 milijonov EUR, ki so ji na voljo (vse razen 155 milijonov EUR) za programsko obdobje 2000–2006.

Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) – Španija

Komisija šteje ta zapleteni popravni postopek, katerega rezultat je nadomestitev več kot 2 milijard EUR z novim upravičenim odhodkom, za uspeh pri zaščiti proračuna EU.

| – |
| --- |

–

| – |
| --- |

–

Evropski socialni sklad (ESS) – Romunija

Komisija je aprila/maja 2012 ugotovila resne probleme v operativnem programu ESS v Romuniji. Glavna vprašanja so zajemala pomanjkljive izbirne postopke, pomanjkljiva upravna preverjanja, nezadostne preglede javnega naročanja in neupravičene odhodke za posamezne primere.

Komisija in romunski organi so se po pogajanjih dogovorili za 25-odstotni pavšalni popravek. Posledično je Romunija prijavila dodatne odhodke za ESS (ki so presegali 25 % vseh prej prijavljenih odhodkov), na podlagi česar je Komisija Romuniji decembra 2012 plačala manjši znesek (7 602 EUR). Popravki (ki so do 31. decembra 2012 znašali 81 milijonov EUR prispevka EU) niso bili opravljeni na ravni projektov, učinek finančnega popravka pa je enakovreden znižanju stopnje sofinanciranja za ta operativni program.

Evropski socialni sklad (ESS) – Romunija

Komisija sicer priznava, da je storila vse v okviru svojih pooblastil in delovala popolnoma v skladu z obstoječimi predpisi, vendar ugotavlja, da Sodišče ni zmanjšalo ocenjene stopnje napake za leto 2012 na podlagi pavšalnega popravka, na katerega se Sodišče sklicuje za področje politike zaposlovanja in socialnih zadev. Poleg tega Komisija v lastnem ocenjevanju stopnje napake za leto 2012 upošteva tudi vpliv pavšalnih popravkov znotraj leta, ki niso vključeni v oceno stopnje napake Sodišča. Komisija na podlagi tega meni, da je stopnja napake na splošno v skladu s stopnjo napake, predhodno izračunano za to področje politike (glej odstavka 6.14 in 6.39).

Vpliv finančnih popravkov ni le enakovreden znižanju stopnje sofinanciranja s tem povezanega operativnega programa, vendar je bolj relevantno to, da se posledično odhodek, ki je nastal s kršitvijo zadevne zakonodaje, izključi iz odhodka Unije.

ESRR – Češka

Leta 2011 so Komisija, Sodišče in organi v državi članici ugotovili resne pomanjkljivosti v delovanju upravljavskih in kontrolnih sistemov pri dveh operativnih programih (operativni program Okolje (65 milijonov EUR prispevka EU) in operativni program Promet (194 milijonov EUR prispevka EU)). Komisija in češki organi so se na podlagi svojih preverjanj in ocenjenega tveganja za sklad dogovorili za pavšalni popravek (5 % za operativni program Okolje in 10 % za operativni program Promet) za vse odhodke, ki jih je organ upravljanja izplačal upravičencem pred 1. septembrom 2012. V zvezi s tem so se češki organi strinjali z odbitjem dogovorjenega popravka v prihodnjih izjavah o izdatkih za Komisijo, kar bi privedlo do tega, da bi se povračila Komisije za te upravičence zmanjšala.

ESRR – Češka

Komisija je leta 2012 uporabila pavšalne finančne popravke na kumulativni osnovi za vse odhodke v zadevnih čeških programih. Komisija je sicer storila vse v okviru svojih pooblastil in delovala popolnoma v skladu z obstoječimi predpisi, da bi zaščitila proračun EU v okviru istega finančnega leta, kot ga je revidiralo Sodišče, vendar ugotavlja, da navedeni pavšalni popravek ni vplival na izračun ocenjene stopnje napake za leto 2012, ki ga je izvedlo Sodišče (glej odstavke 5.26, 5.33 in 5.62).

| – |
| --- |

–

| – |
| --- |

–

ESRR – Romunija

Pri enem operativnem programu ESRR v Romuniji je Komisija za obdobje 2010–2012 ugotovila resne pomanjkljivosti v upravljavskih in kontrolnih sistemih na splošno ter pomanjkljivosti pri javnem naročanju.

Po prekinitvi plačil se je Komisija dogovorila z romunskimi organi o izvedbi posameznih popravkov na ravni projektov. Ti so se odražali v povračilu, ki ga je Komisija decembra 2012 izplačala Romuniji.

ESRR – Romunija

Komisija opozarja na proaktivne popravne ukrepe, ki jih je izvedla v obliki prekinitve plačil in znatnih finančnih popravkov v zvezi s štirimi od petih osnovnih programov ESRR v Romuniji, kjer je v okviru svojih revizijskih dejavnosti ugotovila resne pomanjkljivosti. Programi so bili popravljeni s pavšalno stopnjo v razponu od 10 % do 25 %, odvisno od posebne situacije v okviru posamezne prednostne osi.

ESRR – Slovaška

Komisija in slovaški revizijski organ so ugotovili resne pomanjkljivosti v postopkih javnega naročanja. Nacionalni organi so preverili reprezentativni vzorec pogodb. Na tej osnovi je Slovaška sprejela popravek v višini 7,3 % (ki znaša 32 milijonov EUR prispevka EU do konca leta 2012) na podlagi ekstrapolacije rezultatov preizkušanja v zvezi z vsako od 1 919 posameznih pogodb, podpisanih pred 30. oktobrom 2012.

ESRR – Slovaška

Komisija je leta 2012 uporabila pavšalne finančne popravke na kumulativni osnovi za vse odhodke v zadevnem slovaškem programu. Komisija je sicer storila vse v okviru svojih pooblastil in delovala popolnoma v skladu z obstoječimi predpisi, da bi zaščitila proračun EU v okviru istega finančnega leta, kot ga je revidiralo Sodišče, vendar ugotavlja, da navedeni pavšalni popravek ni vplival na izračun ocenjene stopnje napake za leto 2012, ki ga je izvedlo Sodišče (glej odstavke 5.26, 5.33 in 5.62).

Komisija ugotavlja, da je Sodišče upoštevalo, da je v primeru Slovaške pavšalni popravek vplival na posamezne projekte le, če so bili slednji predmet posameznih revizij v okviru reprezentativnega vzorca 77 pogodb, ki so predstavljale osnovo za ekstrapolacijo in so bile zato predmet podrobnih, posameznih popravnih ukrepov. V drugem projektu, ki je bil predmet pavšalnega popravka, vendar ni bil vključen v reprezentativni vzorec, revidiran s strani države članice, je Sodišče upoštevalo, da napaka, ki jo je ugotovilo, ni bila popravljena kljub pavšalnemu popravku in jo je zato vključilo v stopnjo napake. Razširitev preverjanja upravljanja in revizij na posamezne projekte bi pomembno vplivala na stroške Komisije in držav članic, zato se uporabljajo pavšalni popravki v skladu s pravnim okvirom.

Učinek na izjavo o zanesljivosti

| 1.30 | Sodišče pozdravlja hitrejše ukrepe Komisije pri uvedbi finančnih popravkov za Romunijo, Češko in Slovaško. Opazilo je napredek pri dolgo nerešenem finančnem popravku za Španijo. Čas in vrsta finančnih popravkov vplivata na njihov učinek na proračun, države članice, upravičence in delo Sodišča. |
| --- | --- |

1.30

Sodišče pozdravlja hitrejše ukrepe Komisije pri uvedbi finančnih popravkov za Romunijo, Češko in Slovaško. Opazilo je napredek pri dolgo nerešenem finančnem popravku za Španijo. Čas in vrsta finančnih popravkov vplivata na njihov učinek na proračun, države članice, upravičence in delo Sodišča.

| 1.31 | Sodišče je preučilo učinek, ki ga imajo ti popravki na njegove revizijske zaključke: |
| --- | --- |

1.31

Sodišče je preučilo učinek, ki ga imajo ti popravki na njegove revizijske zaključke:

1.31

| (a) | finančni popravek za Španijo (glej okvir 1.1) obravnava probleme, ugotovljene do leta 2008, vendar pa se bodo v letu 2013 (in morda v poznejših proračunskih letih) plačila nadaljevala in Sodišče jih bo morda preučilo pri svojem običajnem revizijskem delu; |
| --- | --- |

(a)

finančni popravek za Španijo (glej okvir 1.1) obravnava probleme, ugotovljene do leta 2008, vendar pa se bodo v letu 2013 (in morda v poznejših proračunskih letih) plačila nadaljevala in Sodišče jih bo morda preučilo pri svojem običajnem revizijskem delu;

| (a) | Leta 2012 je bil finančni popravek za Španijo izveden na podlagi (delnih) končnih plačil. Ta popravek zato prispeva k zagotovitvi, da plačila, ki jih je Komisija izvršila leta 2012, niso bila sprožena z odhodkom, nastalim s kršitvijo zakonodaje.

  Komisija poleg tega ugotavlja, da je treba plačila, napake in popravke v okviru kohezijske politike oceniti v večletnem kontekstu programov. Komisija je v nedavnem poročilu, ki ga je zahteval organ za podelitev razrešnice, prikazala, da finančni popravki Komisije za programe v obdobju 2000–2006 ob hkratnem upoštevanju dodatnih popravkov, ki so jih izvedle države članice, in vključitvi tega finančnega popravka za Španijo, dosegajo vsaj 5,6 % dodelitev ESRR za obdobje 2000–2006 (in 6,2 % dne 31. marca 2013). |
| --- | --- |

(a)

Komisija poleg tega ugotavlja, da je treba plačila, napake in popravke v okviru kohezijske politike oceniti v večletnem kontekstu programov. Komisija je v nedavnem poročilu, ki ga je zahteval organ za podelitev razrešnice, prikazala, da finančni popravki Komisije za programe v obdobju 2000–2006 ob hkratnem upoštevanju dodatnih popravkov, ki so jih izvedle države članice, in vključitvi tega finančnega popravka za Španijo, dosegajo vsaj 5,6 % dodelitev ESRR za obdobje 2000–2006 (in 6,2 % dne 31. marca 2013).

| (b) | popravka za ESS v Romuniji in ESRR na Češkem sta bila pavšalna. Ne zajemata izterjav (glej okvir 1.2) od upravičencev ali podrobnega popravka na ravni projektov. Zato napake, ki jih je ugotovilo Sodišče, ostajajo del odhodkov (21), ki so jih prijavile države članice, da bi upravičile povračilo; |
| --- | --- |

(b)

popravka za ESS v Romuniji in ESRR na Češkem sta bila pavšalna. Ne zajemata izterjav (glej okvir 1.2) od upravičencev ali podrobnega popravka na ravni projektov. Zato napake, ki jih je ugotovilo Sodišče, ostajajo del odhodkov (21), ki so jih prijavile države članice, da bi upravičile povračilo;

| (b) | Čeprav so plačila, ki jih je izvršila Komisija, pokrivala projekte, ki so morda vsebovali nepravilnosti, Komisija meni, da nepravilno prijavljeni odhodki končnih upravičencev zaradi pavšalnih popravkov niso predmet povračila iz proračuna EU (glej poglavji 5 (odstavke 5.26, 5.33 in 5.62) ter 6 (odstavke 6.14, 6.15, 6.37 in 6.40)). |
| --- | --- |

(b)

| (c) | popravek za ESRR v Romuniji in komponenta popravka za ESRR na Slovaškem (glej okvir 1.3) sta bila opravljena leta 2012 in sta zajemala podrobne popravke na ravni projektov. Sodišče je to upoštevalo pri preučevanju projektov, na katere je vplival popravek: ni več količinsko opredeljevalo napak pri teh projektih, zato te niso vključene v oceno stopnje napake (22). |
| --- | --- |

(c)

popravek za ESRR v Romuniji in komponenta popravka za ESRR na Slovaškem (glej okvir 1.3) sta bila opravljena leta 2012 in sta zajemala podrobne popravke na ravni projektov. Sodišče je to upoštevalo pri preučevanju projektov, na katere je vplival popravek: ni več količinsko opredeljevalo napak pri teh projektih, zato te niso vključene v oceno stopnje napake (22).

| (c) | Glej odgovor Komisije v okviru 1.3. To drži za nekatere slovaške projekte, vključene v vzorec Sodišča, ki so predstavljali osnovo za pavšalni popravek v višini 7,3 % za skoraj 2 000 projektov. K stopnji napake Sodišča je prispeval drug slovaški projekt, ki ga država članica pred revizijo Sodišča ni posamezno revidirala. To neenako obravnavanje projektov, ki so predmet istega pavšalnega popravka, je v nasprotju z načelom stroškovne učinkovitosti kontrole in osnovnimi razlogi za uporabo pavšalnih popravkov, predvidenih v finančni uredbi. |
| --- | --- |

(c)

| 1.32 | Pri kmetijskih odhodkih se odločbe Komisije o skladnosti nanašajo na države članice in večinoma ne vodijo do izterjav od upravičencev (glej odstavek 1.26), odražajo pa pretekle odhodke (glej odstavek 4.28 poglavja 4). Učinki teh finančnih popravkov so zato prepozni, da bi vplivali na oceno stopnje napake za tekoče leto poročanja, ki jo pripravi Sodišče. |
| --- | --- |

1.32

Pri kmetijskih odhodkih se odločbe Komisije o skladnosti nanašajo na države članice in večinoma ne vodijo do izterjav od upravičencev (glej odstavek 1.26), odražajo pa pretekle odhodke (glej odstavek 4.28 poglavja 4). Učinki teh finančnih popravkov so zato prepozni, da bi vplivali na oceno stopnje napake za tekoče leto poročanja, ki jo pripravi Sodišče.

| 1.32 | Komisija meni, da finančni popravki ustrezno pokrivajo tveganje odhodkov deljenega upravljanja za proračun EU. Držav članic ne odvežejo obveznosti, da vedno, ko je to izvedljivo in stroškovno učinkovito, izterjajo neupravičena plačila od upravičencev. Komisija si bo ob upoštevanju časovne razporeditve finančnih popravkov nadalje prizadevala za izboljšanje in pospešitev postopka, predvsem v okviru priprave na izvedbo reforme SKP, ob upoštevanju potrebe po ohranitvi standardov kakovosti in pravice držav članic do ugovora. Komisija iz tega razloga meni, da je treba upoštevati finančne popravke in izterjave, izvršene po uporabi pravil EU, kar izraža obseg, v katerem odhodki v daljšem časovnem obdobju ostajajo pod vplivom transakcij, izvedenih s kršitvijo zakonodaje po uporabi nadzornega in kontrolnega sistema. |
| --- | --- |

1.32

| 1.33 | Zaradi finančnih popravkov, ki jih je uvedla Komisija in so privedli do podrobnih popravkov odhodkov projektov ali povračila plačil med letom, se je ocenjena stopnja napake za leto 2012 zmanjšala. Pavšalni finančni popravki, pri katerih nepravilni odhodki ostanejo v izjavi, nepravilni odhodki na ravni projektov pa niso popravljeni, ne vplivajo na stopnjo napake, kot jo je ocenilo Sodišče. |
| --- | --- |

1.33

Zaradi finančnih popravkov, ki jih je uvedla Komisija in so privedli do podrobnih popravkov odhodkov projektov ali povračila plačil med letom, se je ocenjena stopnja napake za leto 2012 zmanjšala. Pavšalni finančni popravki, pri katerih nepravilni odhodki ostanejo v izjavi, nepravilni odhodki na ravni projektov pa niso popravljeni, ne vplivajo na stopnjo napake, kot jo je ocenilo Sodišče.

| 1.33 | Komisija poudarja, da pavšalni popravki ščitijo proračun EU, in sicer z izključitvijo odhodkov, nastalih s kršitvijo zakonodaje, iz financiranja Unije.

  Glej odgovore na odstavke 1.29 do 1.31. |
| --- | --- |

1.33

Glej odgovore na odstavke 1.29 do 1.31.

| 1.34 | Komisija si močno prizadeva, da bi ugotovila, kateri nadzorni in kontrolni sistemi delujejo slabo, in jih izboljšala, kot zahteva zakonodaja EU. Več ne more storiti, torej ne more prisiliti držav članic k izterjavam od upravičencev. |
| --- | --- |

1.34

Komisija si močno prizadeva, da bi ugotovila, kateri nadzorni in kontrolni sistemi delujejo slabo, in jih izboljšala, kot zahteva zakonodaja EU. Več ne more storiti, torej ne more prisiliti držav članic k izterjavam od upravičencev.

| 1.34 | Vzporedno z izvajanjem finančnih popravkov se vsa sistemska vprašanja rešujejo z izvajanjem akcijskih načrtov, ki zadevajo spremembe sistemov upravljanja in kontrole ter jih izvajajo zadevne države članice.

  Resolucija Evropskega parlamenta o integriranem okviru notranje kontrole, sprejeta julija 2013, zahteva dosledno uporabo člena 32(5) finančne uredbe, v katerem je navedeno: „Če je med izvajanjem programa stopnja napak nenehno visoka, Komisija opredeli pomanjkljivosti v kontrolnih sistemih, preuči stroške in koristi morebitnih korektivnih ukrepov in ustrezno ukrepa ali predlaga ustrezne ukrepe, na primer poenostavitev veljavnih določb, izboljšanje kontrolnih sistemov in preoblikovanje programa [...].“


  Komisija zlasti zaradi pričakovanega krčenja človeških virov in težav z zakonodajnim postopkom za obdobje 2014–2020 meni, da za zagotovitev predlagane poenostavitve cilja stroškovno učinkovite kontrole izvajanje te nove zahteve predvsem na področju deljenega upravljanja ne more biti omejeno na dejavnosti, osredotočene zgolj na doseganje vpliva na letno stopnjo napake na ravni končnih prejemnikov. Finančni popravki in izterjave na ravni držav članic, ki se izvedejo v življenjskem obdobju večletnih programov, bodo vedno pomemben dejavnik, ki ga je treba upoštevati, kakor tudi nenehna prizadevanja za poenostavitev pravil ter preoblikovanje in okrepitev sistemov. |
| --- | --- |

1.34

Resolucija Evropskega parlamenta o integriranem okviru notranje kontrole, sprejeta julija 2013, zahteva dosledno uporabo člena 32(5) finančne uredbe, v katerem je navedeno: „Če je med izvajanjem programa stopnja napak nenehno visoka, Komisija opredeli pomanjkljivosti v kontrolnih sistemih, preuči stroške in koristi morebitnih korektivnih ukrepov in ustrezno ukrepa ali predlaga ustrezne ukrepe, na primer poenostavitev veljavnih določb, izboljšanje kontrolnih sistemov in preoblikovanje programa [...].“

Komisija zlasti zaradi pričakovanega krčenja človeških virov in težav z zakonodajnim postopkom za obdobje 2014–2020 meni, da za zagotovitev predlagane poenostavitve cilja stroškovno učinkovite kontrole izvajanje te nove zahteve predvsem na področju deljenega upravljanja ne more biti omejeno na dejavnosti, osredotočene zgolj na doseganje vpliva na letno stopnjo napake na ravni končnih prejemnikov. Finančni popravki in izterjave na ravni držav članic, ki se izvedejo v življenjskem obdobju večletnih programov, bodo vedno pomemben dejavnik, ki ga je treba upoštevati, kakor tudi nenehna prizadevanja za poenostavitev pravil ter preoblikovanje in okrepitev sistemov.

| 1.35 | Komisija je za programsko obdobje 2014–2020 predlagala, da bi morale nepravilnosti, ugotovljene po predložitvi letnih računovodskih izkazov nacionalnim organom, samodejno privesti do čistega znižanja financiranja EU, kar bi države članice bolj spodbudilo k uspešnim pregledom (23). Če bo tak predlog sprejet, bo Sodišče razmislilo, ali ima posledice za njegovo metodologijo. |
| --- | --- |

1.35

Komisija je za programsko obdobje 2014–2020 predlagala, da bi morale nepravilnosti, ugotovljene po predložitvi letnih računovodskih izkazov nacionalnim organom, samodejno privesti do čistega znižanja financiranja EU, kar bi države članice bolj spodbudilo k uspešnim pregledom (23). Če bo tak predlog sprejet, bo Sodišče razmislilo, ali ima posledice za njegovo metodologijo.

| 1.35 | Komisija ugotavlja, da čista znižanja sredstev EU v skladu s sedanjim pristopom Sodišča ne vplivajo na stopnjo napake, če države članice ne izterjajo zneskov od končnih prejemnikov ali če se nanašajo na prejšnja leta. |
| --- | --- |

1.35

Zbirno poročilo in letna poročila o dejavnostih

Letna poročila o dejavnostih

| 1.36 | Komisija prenese vsakodnevno upravljanje proračuna na generalne direktorje generalnih direktoratov Komisije in operativnega direktorja Evropske službe za zunanje delovanje (generalni direktorji (24)). Komisija zahteva, da ti generalni direktorji v letnih poročilih o dejavnostih (25) zagotovijo izjave o zanesljivosti glede zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij. V navodilih Komisije o pripravi izjav je navedeno, da bi morali generalni direktorji izreči pridržek (a) v primeru dogodka, ki ima resne posledice za ugled Komisije, ali (b) če učinek ocenjenih stopenj napake brez že izvršenih finančnih popravkov in izterjav ostane pomemben. |
| --- | --- |

1.36

Komisija prenese vsakodnevno upravljanje proračuna na generalne direktorje generalnih direktoratov Komisije in operativnega direktorja Evropske službe za zunanje delovanje (generalni direktorji (24)). Komisija zahteva, da ti generalni direktorji v letnih poročilih o dejavnostih (25) zagotovijo izjave o zanesljivosti glede zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij. V navodilih Komisije o pripravi izjav je navedeno, da bi morali generalni direktorji izreči pridržek (a) v primeru dogodka, ki ima resne posledice za ugled Komisije, ali (b) če učinek ocenjenih stopenj napake brez že izvršenih finančnih popravkov in izterjav ostane pomemben.

| 1.37 | Leta 2012 so vsi generalni direktorji izjavili, da imajo razumno zagotovilo, da so bila sredstva, dodeljena za dejavnosti službe, porabljena za predvideni namen in v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, ter da vzpostavljeni kontrolni postopki zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij. Kljub temu pa je 14 generalnih direktorjev izreklo skupno 23 količinsko opredeljenih pridržkov za odhodke (glej
  tabelo 1.3
  ). Poleg tega je generalni direktor GD za proračun kot v prejšnjem letu dodal pridržek svoji izjavi o prihodkih. |
| --- | --- |

1.37

Leta 2012 so vsi generalni direktorji izjavili, da imajo razumno zagotovilo, da so bila sredstva, dodeljena za dejavnosti službe, porabljena za predvideni namen in v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, ter da vzpostavljeni kontrolni postopki zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij. Kljub temu pa je 14 generalnih direktorjev izreklo skupno 23 količinsko opredeljenih pridržkov za odhodke (glej
  tabelo 1.3
  ). Poleg tega je generalni direktor GD za proračun kot v prejšnjem letu dodal pridržek svoji izjavi o prihodkih.

| 1.38 | Služba za notranjo revizijo je izvedla „omejen pregled“ treh generalnih direktoratov (26). Posledično GD za kmetijstvo in razvoj podeželja poroča o večjih pridržkih kot v preteklosti. Tudi GD za razvoj in sodelovanje – EuropeAid ter GD za raziskave in inovacije poročata o večjih pridržkih, čeprav ti niso povezani z zaključki omejenih pregledov službe za notranjo revizijo. V letnih poročilih o dejavnostih za leto 2012 niso bila izvedena vsa priporočila za taka poročila in služba za notranjo revizijo v letu 2013 nadaljuje preučevanje letnih poročil o dejavnostih še drugih generalnih direktoratov. |
| --- | --- |

1.38

Služba za notranjo revizijo je izvedla „omejen pregled“ treh generalnih direktoratov (26). Posledično GD za kmetijstvo in razvoj podeželja poroča o večjih pridržkih kot v preteklosti. Tudi GD za razvoj in sodelovanje – EuropeAid ter GD za raziskave in inovacije poročata o večjih pridržkih, čeprav ti niso povezani z zaključki omejenih pregledov službe za notranjo revizijo. V letnih poročilih o dejavnostih za leto 2012 niso bila izvedena vsa priporočila za taka poročila in služba za notranjo revizijo v letu 2013 nadaljuje preučevanje letnih poročil o dejavnostih še drugih generalnih direktoratov.

| 1.38 | Službe Komisije se zavezujejo k izvedbi vseh priporočil mednarodnih računovodskih standardov pri izvedbi letnega poročila o dejavnostih za leto 2013. |
| --- | --- |

1.38

Tabela 1.3 –   Količinsko opredeljeni pridržki v letnih poročilih Komisije o dejavnostih

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Poglavje | GD/služba
   (57) | Razlog za pridržek
   (58) | Skupna plačila pod pridržkom za relevantne dejavnosti v okviru k dejavnostim usmerjenega proračuna
   (59) | Količinska opredelitev pridržkov
   (58) | Tvegani znesek
   (60) |
| 3 | AGRI | Resne pomanjkljivosti v kontrolnih sistemih držav članic za plačila neposredne podpore v Bolgariji, Franciji in na Portugalskem. | 40 880,0 | 407,3 | 932,1 |
| 4 | AGRI | Napake, ki so jih odkrile države članice pri odhodkih za razvoj podeželja. | 13 257,8 | 202,7 | 202,7 |
| MARE | Upravljavski in kontrolni sistemi za operativne programe FIUR v Nemčiji (cilj 1). | 2,4 | 0,0 | 0,0 |
| Upravljavski in kontrolni sistemi za ESR v Belgiji, na Češkem, v Estoniji, Španiji, Franciji, Italiji, Romuniji, na Švedskem in v Združenem kraljestvu. | 477,6 | 21,1 | 21,1 |
| SANCO | Napake v zahtevkih držav članic za povračilo stroškov na področju izkoreninjenja živalskih bolezni in programov za spremljanje na področju politike za hrano in krmo. | 256,0 | 8,8 | 8,8 |
| 5 | REGIO | Upravljavski in kontrolni sistemi za ESRR/Kohezijski sklad/IPA za programsko obdobje 2007–2013 v 16 državah članicah in za 12 programov evropskega teritorialnega sodelovanja. | 35 474,5 | 309,5 | min.769,5
  maks.1 716,9 |
| Upravljavski in kontrolni sistemi za ESRR/Kohezijski sklad za programsko obdobje 2000–2006 v 5 državah članicah. | 2 612,7 | 10,9 | 10,9 |
| 6 | EMPL | Slabosti v upravljavskih in kontrolnih sistemih za ESS v Belgiji, na Češkem, v Nemčiji, na Irskem, v Španiji, Franciji, Italiji, na Poljskem, v Romuniji, na Slovaškem in v Združenem kraljestvu za programsko obdobje 2007–2013. | 10 719,0 | 68,0 | 250,2 |
| Slabosti v upravljavskih in kontrolnih sistemih za IPA v dveh državah kandidatkah. | 58,5 | 0,9 | 0,9 |
| 7 | DEVCO | Zakonitost in pravilnost transakcij, ki štejejo za tvegane (skupna številka za generalni direktorat). | 3 853,3 | 138,7 | 259,5 |
| FPI | Potencialna vprašanja v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo ter tveganja, ki izhajajo iz misij za opazovanje volitev. | 25,9 | 2,2 | 2,2 |
| 8 | RTR | Napake v zahtevkih za povračilo stroškov za nepovratna sredstva v okviru šestega okvirnega programa. | 323,4 | 8,2 | 8,2 |
| ENER | 17,0 | 1,1 | 1,1 |
| MOVE | 7,0 | 0,7 | 0,7 |
| ENTR | 2,8 | 0,1 | 0,1 |
| RTR | Napake v zahtevkih za povračilo stroškov za nepovratna sredstva v okviru sedmega okvirnega programa. | 3 456,4 | 103,1 | 103,1 |
| CNECT | 1 160,8 | 15,9 | 15,9 |
| ENTR | 329,3 | 2,4 | 2,4 |
| ENER | 135,1 | 3,1 | 3,1 |
| MOVE | 56,0 | 0,5 | 0,5 |
| REA | Napake v zahtevkih za povračilo stroškov za nepovratna sredstva v okviru sedmega okvirnega programa za vesolje in varnost. | 239,4 | 4,2 | 4,2 |
| Napake v zahtevkih za povračilo stroškov za nepovratna sredstva v okviru sedmega okvirnega programa za mala in srednje velika podjetja. | 194,6 | 7,7 | 7,7 |
| EACEA | Napake v izplačilih nepovratnih sredstev iz proračuna za obdobje 2011–2012 za program vseživljenjsko učenje (2007–2013). | 120,0 | 4,2 | 4,2 |
| | | Skupaj | 113 659,5 | 1 321,3 | min.2 609,1


  maks.3 556,5 |

(v milijonih EUR)

Poglavje

GD/služba
   (57)

Razlog za pridržek
   (58)

Skupna plačila pod pridržkom za relevantne dejavnosti v okviru k dejavnostim usmerjenega proračuna
   (59)

Količinska opredelitev pridržkov
   (58)

Tvegani znesek
   (60)

3

AGRI

Resne pomanjkljivosti v kontrolnih sistemih držav članic za plačila neposredne podpore v Bolgariji, Franciji in na Portugalskem.

40 880,0

407,3

932,1

4

AGRI

Napake, ki so jih odkrile države članice pri odhodkih za razvoj podeželja.

13 257,8

202,7

202,7

MARE

Upravljavski in kontrolni sistemi za operativne programe FIUR v Nemčiji (cilj 1).

2,4

0,0

0,0

Upravljavski in kontrolni sistemi za ESR v Belgiji, na Češkem, v Estoniji, Španiji, Franciji, Italiji, Romuniji, na Švedskem in v Združenem kraljestvu.

477,6

21,1

21,1

SANCO

Napake v zahtevkih držav članic za povračilo stroškov na področju izkoreninjenja živalskih bolezni in programov za spremljanje na področju politike za hrano in krmo.

256,0

8,8

8,8

5

REGIO

Upravljavski in kontrolni sistemi za ESRR/Kohezijski sklad/IPA za programsko obdobje 2007–2013 v 16 državah članicah in za 12 programov evropskega teritorialnega sodelovanja.

35 474,5

309,5

min.769,5

maks.1 716,9

Upravljavski in kontrolni sistemi za ESRR/Kohezijski sklad za programsko obdobje 2000–2006 v 5 državah članicah.

2 612,7

10,9

10,9

6

EMPL

Slabosti v upravljavskih in kontrolnih sistemih za ESS v Belgiji, na Češkem, v Nemčiji, na Irskem, v Španiji, Franciji, Italiji, na Poljskem, v Romuniji, na Slovaškem in v Združenem kraljestvu za programsko obdobje 2007–2013.

10 719,0

68,0

250,2

Slabosti v upravljavskih in kontrolnih sistemih za IPA v dveh državah kandidatkah.

58,5

0,9

0,9

7

DEVCO

Zakonitost in pravilnost transakcij, ki štejejo za tvegane (skupna številka za generalni direktorat).

3 853,3

138,7

259,5

FPI

Potencialna vprašanja v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo ter tveganja, ki izhajajo iz misij za opazovanje volitev.

25,9

2,2

2,2

8

RTR

Napake v zahtevkih za povračilo stroškov za nepovratna sredstva v okviru šestega okvirnega programa.

323,4

8,2

8,2

ENER

17,0

1,1

1,1

MOVE

7,0

0,7

0,7

ENTR

2,8

0,1

0,1

RTR

Napake v zahtevkih za povračilo stroškov za nepovratna sredstva v okviru sedmega okvirnega programa.

3 456,4

103,1

103,1

CNECT

1 160,8

15,9

15,9

ENTR

329,3

2,4

2,4

ENER

135,1

3,1

3,1

MOVE

56,0

0,5

0,5

REA

Napake v zahtevkih za povračilo stroškov za nepovratna sredstva v okviru sedmega okvirnega programa za vesolje in varnost.

239,4

4,2

4,2

Napake v zahtevkih za povračilo stroškov za nepovratna sredstva v okviru sedmega okvirnega programa za mala in srednje velika podjetja.

194,6

7,7

7,7

EACEA

Napake v izplačilih nepovratnih sredstev iz proračuna za obdobje 2011–2012 za program vseživljenjsko učenje (2007–2013).

120,0

4,2

4,2

Skupaj

113 659,5

1 321,3

min.2 609,1

maks.3 556,5

Zbirno poročilo

| 1.39 | Zbirno poročilo o dosežkih Komisije pri upravljanju v letu 2012 (zbirno poročilo) (27) je Komisija sprejela 5. junija 2013. Zbirno poročilo je hkrati:






  (a) | instrument za notranjo odgovornost na Komisiji za uporabo sredstev iz proračuna v generalnih direktoratih; |
| --- | --- | --- |

1.39

Zbirno poročilo o dosežkih Komisije pri upravljanju v letu 2012 (zbirno poročilo) (27) je Komisija sprejela 5. junija 2013. Zbirno poročilo je hkrati:

(a)

instrument za notranjo odgovornost na Komisiji za uporabo sredstev iz proračuna v generalnih direktoratih;

| (b) | instrument za zunanjo odgovornost (Komisija uporablja izraz „politična odgovornost“). |
| --- | --- |

(b)

instrument za zunanjo odgovornost (Komisija uporablja izraz „politična odgovornost“).

| 1.39 | Zbirno poročilo je dokument, ki ga sprejme kolegij na podlagi letnih poročil o dejavnostih in splošnega mnenja notranjega revizorja, ob upoštevanju letnega poročila Sodišča in resolucije o razrešnici Evropskega parlamenta, s čimer Komisija prevzame splošno politično odgovornost za upravljanje proračuna EU v skladu s členom 317 PDEU. |
| --- | --- |

1.39

| 1.40 | Vendar pa ni treba, da bi zbirno poročilo vsebovalo izrecno izjavo, da so bila sredstva porabljena v skladu s predpisi, kakršne zakonodaja EU zdaj zahteva od nacionalnih organov, ki so odgovorni za upravljanje sredstev EU (28). |
| --- | --- |

1.40

Vendar pa ni treba, da bi zbirno poročilo vsebovalo izrecno izjavo, da so bila sredstva porabljena v skladu s predpisi, kakršne zakonodaja EU zdaj zahteva od nacionalnih organov, ki so odgovorni za upravljanje sredstev EU (28).

| 1.40 | Izrecna izjava, da so bila sredstva porabljena v skladu s predpisi, je vključena v letna poročila o dejavnostih generalnih direktorjev. Struktura upravljanja, določena za Evropsko komisijo, to odgovornost umešča na raven generalnih direktorjev, medtem ko je politično odgovoren kolegij. To potrjuje finančna uredba (člen 66(9)). |
| --- | --- |

1.40

| 1.41 | Zbirno poročilo združuje (29)„tvegane zneske“, ugotovljene v posameznih letnih poročilih o dejavnostih (glej
  tabelo 1.3
  ). Izraz „tvegani zneski“ v poročilu ni opredeljen in različni generalni direktorati teh zneskov ne izračunavajo dosledno (30). Komisija je kot „tvegani znesek“ skupno količinsko opredelila med 1,9 % (2,6 milijarde EUR) in 2,6 % (3,5 milijarde EUR) skupnih plačil za leto, torej priznava, da je stopnja napake v odhodkih verjetno pomembna. Količinske opredelitve, ki jo Komisija uporablja za „tvegane zneske“, ni mogoče neposredno primerjati z oceno stopnje napake, ki jo pripravi Sodišče. Vendar je tudi v samem zbirnem poročilu navedeno, da za tvegane zneske na številnih področjih, zlasti na področju razvoja podeželja, obstaja tveganje podcenitve zaradi težav z zanesljivostjo, ki jih je ugotovila služba za notranjo revizijo. Posledično je Komisija v svoje zbirno poročilo vključila navodilo svojim osrednjim službam, naj pregledajo različne pristope, ki so jih uporabljale, da bi ocenile zneske, za katere se ocenjuje, da so tvegani (glej opombo 30). |
| --- | --- |

1.41

Zbirno poročilo združuje (29)„tvegane zneske“, ugotovljene v posameznih letnih poročilih o dejavnostih (glej
  tabelo 1.3
  ). Izraz „tvegani zneski“ v poročilu ni opredeljen in različni generalni direktorati teh zneskov ne izračunavajo dosledno (30). Komisija je kot „tvegani znesek“ skupno količinsko opredelila med 1,9 % (2,6 milijarde EUR) in 2,6 % (3,5 milijarde EUR) skupnih plačil za leto, torej priznava, da je stopnja napake v odhodkih verjetno pomembna. Količinske opredelitve, ki jo Komisija uporablja za „tvegane zneske“, ni mogoče neposredno primerjati z oceno stopnje napake, ki jo pripravi Sodišče. Vendar je tudi v samem zbirnem poročilu navedeno, da za tvegane zneske na številnih področjih, zlasti na področju razvoja podeželja, obstaja tveganje podcenitve zaradi težav z zanesljivostjo, ki jih je ugotovila služba za notranjo revizijo. Posledično je Komisija v svoje zbirno poročilo vključila navodilo svojim osrednjim službam, naj pregledajo različne pristope, ki so jih uporabljale, da bi ocenile zneske, za katere se ocenjuje, da so tvegani (glej opombo 30).

| 1.41 | Za podrobnosti o pristopu Komisije glede količinske opredelitve preostale napake v okolju večletnih kontrol in s tem povezane izpostavljenosti (tveganega zneska) glej odgovor Komisije na odstavek 1.12.

  V zbirnem poročilu je prikazano, da se Komisija zaveda vprašanj, ki jih je izpostavilo Sodišče, in izvaja ukrepe za uskladitev metodologij za izračun tveganega zneska.


  Pomembno je upoštevati, da obstoječe težave povzročajo predvsem nezanesljive stopnje napake, ki jih sporočijo države članice. Komisija si zelo prizadeva za izboljšanje njihove zanesljivosti, predvsem v obliki popravkov navzgor, če meni, da so potrebni (glej odgovore na odstavke 3.31 do 3.36, 4.38 do 4.39 in 6.35 do 6.39). |
| --- | --- |

1.41

V zbirnem poročilu je prikazano, da se Komisija zaveda vprašanj, ki jih je izpostavilo Sodišče, in izvaja ukrepe za uskladitev metodologij za izračun tveganega zneska.

Pomembno je upoštevati, da obstoječe težave povzročajo predvsem nezanesljive stopnje napake, ki jih sporočijo države članice. Komisija si zelo prizadeva za izboljšanje njihove zanesljivosti, predvsem v obliki popravkov navzgor, če meni, da so potrebni (glej odgovore na odstavke 3.31 do 3.36, 4.38 do 4.39 in 6.35 do 6.39).

| 1.42 | Zbirno poročilo skupno vsoto „tveganih zneskov“ primerja s povprečno ravnijo finančnih popravkov v zadnjih štirih letih in ugotavlja, da je povprečna raven finančnih popravkov in izterjav v zadnjih štirih letih blizu ravni tveganega zneska v letu 2012. To vzporejanje je treba postaviti v kontekst: |
| --- | --- |

1.42

Zbirno poročilo skupno vsoto „tveganih zneskov“ primerja s povprečno ravnijo finančnih popravkov v zadnjih štirih letih in ugotavlja, da je povprečna raven finančnih popravkov in izterjav v zadnjih štirih letih blizu ravni tveganega zneska v letu 2012. To vzporejanje je treba postaviti v kontekst:

| 1.42 | V skladu z zaključki v zbirnem poročilu in na podlagi izkušenj iz zadnjih štirih let (2009–2012) so finančni popravki in izterjave ugodni v primerjavi z ocenjenimi tveganimi zneski. Ta pristop, ki uporablja povprečne finančne popravke in izterjave, lahko štejemo celo za konservativnega, saj višja raven napake v enem letu po vsej verjetnosti sproži višjo raven finančnih popravkov in izterjav v prihodnosti. Pristop, razložen v odgovoru Komisije na odstavek 1.12, utrjuje ta pogled. Komisija zato ob upoštevanju praga pomembnosti v višini 2 % meni, da je proračun kot celota zaščiten kljub verjetnosti podcenjenosti nekaterih tveganih zneskov. Glej odgovore na odstavke 1.19 do 1.35. |
| --- | --- |

1.42

| — | o pravočasnosti finančnih popravkov in njihovem učinku na države članice in upravičence je Sodišče razpravljalo v odstavkih 1.19 do 1.35, |
| --- | --- |

—

o pravočasnosti finančnih popravkov in njihovem učinku na države članice in upravičence je Sodišče razpravljalo v odstavkih 1.19 do 1.35,

| — | Zasnova večletnih popravnih mehanizmov v finančni uredbi in sektorske uredbe v veliki meri določajo njihovo časovno razporeditev in vpliv na države članice ter upravičence. Ta večletni pravni okvir ni nujno usklajen z letnim pristopom. V zbirnem poročilu Komisije je v zvezi s popravno zmogljivostjo večletnih nadzornih in kontrolnih sistemov seveda upoštevan obstoječi pravni okvir. |
| --- | --- |

—

| — | zbirno poročilo priznava, da je količinska opredelitev „tveganih zneskov“ verjetno prenizka zaradi metod, ki se uporabljajo na primer pri kohezijski politiki (glej odstavka 5.57 in 5.58 poglavja 5) in razvoju podeželja (glej odstavek 4.38 poglavja 4), in zaradi pomanjkljivih informacij, ki jih Komisiji zagotovijo drugi organi, ki upravljajo sredstva EU, |
| --- | --- |

—

zbirno poročilo priznava, da je količinska opredelitev „tveganih zneskov“ verjetno prenizka zaradi metod, ki se uporabljajo na primer pri kohezijski politiki (glej odstavka 5.57 in 5.58 poglavja 5) in razvoju podeželja (glej odstavek 4.38 poglavja 4), in zaradi pomanjkljivih informacij, ki jih Komisiji zagotovijo drugi organi, ki upravljajo sredstva EU,

| — | Komisija si je zelo prizadevala za izboljšanje zanesljivosti statistike napak držav članic. Čeprav Komisija priznava, da še vedno obstajajo težave, je s svojimi dejavnostmi zagotovila, da tveganja, razkrita v letnem poročilu o dejavnostih in zbirnem poročilu, na splošno zagotavljajo zadovoljiv pregled nad stopnjo preostale napake. |
| --- | --- |

—

| — | rezultat finančnega popravka je običajno izjava o novih izdatkih, ki jo poda zadevna država članica in v kateri bi se lahko ravno tako pojavila napaka. |
| --- | --- |

—

rezultat finančnega popravka je običajno izjava o novih izdatkih, ki jo poda zadevna država članica in v kateri bi se lahko ravno tako pojavila napaka.

| — | Nadomestitev neupravičenega odhodka z novim upravičenim odhodkom je popolnoma v skladu s pravnim okvirom. Namen zakonodajalca je bil zagotoviti učinkovito porabo sredstev za upravičene projekte v državah članicah. |
| --- | --- |

—

Predlog Komisije glede predpisov o skupnih določbah, ki zajemajo strukturne sklade za obdobje 2014–2020, vsebuje finančne popravke, ki zmanjšajo proračunske dodelitve določeni državi članici, zato imajo v primeru, da država članica ni ugotovila slabosti/pomanjkljivosti, učinek čistega znižanja. To bo za države članice zagotovilo močnejše spodbude za izvajanje učinkovitega nadzornega in kontrolnega sistema.

| 1.43 | Zbirno poročilo ni omejeno na razpravo o zakonitosti in pravilnosti. Druge pomembne zadeve v njem zajemajo navodila službam Komisije o izboljšanju okvira uspešnosti, da se doseže „kultura, usmerjena v uspešnost skozi celotno organizacijo“ (31). Poleg tega Komisija izraža zaskrbljenost, ker se ne izvaja več predlogov za sektorsko zakonodajo, ki jih je pripravila za novo programsko obdobje zaradi zagotovitve preprostejšega pravnega okvira. |
| --- | --- |

1.43

Zbirno poročilo ni omejeno na razpravo o zakonitosti in pravilnosti. Druge pomembne zadeve v njem zajemajo navodila službam Komisije o izboljšanju okvira uspešnosti, da se doseže „kultura, usmerjena v uspešnost skozi celotno organizacijo“ (31). Poleg tega Komisija izraža zaskrbljenost, ker se ne izvaja več predlogov za sektorsko zakonodajo, ki jih je pripravila za novo programsko obdobje zaradi zagotovitve preprostejšega pravnega okvira.

Skupna ocena

| 1.44 | Zbirno poročilo vzporeja raven sredstev, pri katerih porabi so bili kršeni predpisi, in učinek finančnih popravkov. Sodišče meni, da je treba te številke postaviti v kontekst. Zbirno poročilo samo ugotavlja, da se pri predstavljenih številkah verjetno podcenjuje skupna stopnja tveganja. Sodišče je prikazalo pripadajoče omejitve finančnih popravkov kot sredstva za popravljanje napak (glej odstavke 1.19 do 1.35). Finančni popravki lahko imajo bistveno vlogo pri zagotavljanju spodbud za izboljšanje kakovosti porabe, vendar je pomembno, da se ne preceni njihov učinek na zagotavljanje pravilnosti porabe. |
| --- | --- |

1.44

Zbirno poročilo vzporeja raven sredstev, pri katerih porabi so bili kršeni predpisi, in učinek finančnih popravkov. Sodišče meni, da je treba te številke postaviti v kontekst. Zbirno poročilo samo ugotavlja, da se pri predstavljenih številkah verjetno podcenjuje skupna stopnja tveganja. Sodišče je prikazalo pripadajoče omejitve finančnih popravkov kot sredstva za popravljanje napak (glej odstavke 1.19 do 1.35). Finančni popravki lahko imajo bistveno vlogo pri zagotavljanju spodbud za izboljšanje kakovosti porabe, vendar je pomembno, da se ne preceni njihov učinek na zagotavljanje pravilnosti porabe.

| 1.44 | Komisija vpliva finančnih popravkov in izterjav ne ocenjuje na ravni končnih upravičencev, temveč namesto tega na podlagi pravnega okvira, opredeljenega v členih 59 in 80 finančne uredbe, analizira, ali ustrezno ščitijo proračun EU kot celoto, in sicer tako, da iz financiranja Unije izključi odhodke, nastale s kršitvami zakonodaje.

  Komisija je uporabila preudaren pristop za količinsko opredelitev s tem povezanih zneskov. Komisija je v svojo analizo vključila le tiste finančne popravke (leta 2012 približno 3,7 milijarde EUR) in izterjave (leta 2012 približno 0,7 milijarde EUR), ki jih je izvedla sama in so se nanašali neposredno na napake ali tveganja, povzročena s šibkostjo nadzornih in kontrolnih sistemov držav članic (leta 2012 skupaj 4,4 milijarde EUR).


  Komisija v izvajanje tega pristopa ni vključila:







  — | izterjav predplačil, ki niso bila porabljena zaradi pomanjkanja nastalih odhodkov (leta 2012: približno 0,6 milijarde EUR). Vendar pa mora izračun zneskov za povračilo v proračun Unije temeljiti na analizi in potrditvi upravičenosti odhodka, ki predstavlja osnovo za obračun s tem povezanih predplačil, in izključitvi odhodka, nastalega s kršitvijo zakonodaje, ter |
| --- | --- | --- |

1.44

Komisija je uporabila preudaren pristop za količinsko opredelitev s tem povezanih zneskov. Komisija je v svojo analizo vključila le tiste finančne popravke (leta 2012 približno 3,7 milijarde EUR) in izterjave (leta 2012 približno 0,7 milijarde EUR), ki jih je izvedla sama in so se nanašali neposredno na napake ali tveganja, povzročena s šibkostjo nadzornih in kontrolnih sistemov držav članic (leta 2012 skupaj 4,4 milijarde EUR).

Komisija v izvajanje tega pristopa ni vključila:

—

izterjav predplačil, ki niso bila porabljena zaradi pomanjkanja nastalih odhodkov (leta 2012: približno 0,6 milijarde EUR). Vendar pa mora izračun zneskov za povračilo v proračun Unije temeljiti na analizi in potrditvi upravičenosti odhodka, ki predstavlja osnovo za obračun s tem povezanih predplačil, in izključitvi odhodka, nastalega s kršitvijo zakonodaje, ter

| — | izterjav in umikov, ki so jih izvršile države članice (od leta 2007 do 2012) za programsko obdobje 2007–2013 na podlagi lastnih prizadevanj (približno 1,6 milijarde EUR) in ki popravljajo nepravilne zneske, ki so jih prejeli končni prejemniki. |
| --- | --- |

—

izterjav in umikov, ki so jih izvršile države članice (od leta 2007 do 2012) za programsko obdobje 2007–2013 na podlagi lastnih prizadevanj (približno 1,6 milijarde EUR) in ki popravljajo nepravilne zneske, ki so jih prejeli končni prejemniki.

Komisija meni, da je v analizi dolgoročnega vpliva zakonitosti in pravilnosti odhodkov, ki jih prijavijo končni upravičenci, treba upoštevati navedene zneske. Komisija jih bo zato za zagotovitev popolnejših informacij vključila v prihodnja sporočila o zaščiti proračuna EU.

Komisija izjavlja, da na podlagi pravnega okvira, opredeljenega v členih 59 in 80 finančne uredbe, in razpoložljivih podatkov ustrezno ščiti proračun EU kot celoto, in sicer tako, da iz financiranja Unije izključuje odhodke, nastale s kršitvami veljavne zakonodaje.

| 1.45 | Razmisliti je treba, ali je zbirno poročilo še vedno prilagojeno doseganju notranjih in zunanjih ciljev na področju odgovornosti. Zbirno poročilo je končano v skladu z urnikom, določenim v finančni uredbi, vendar prepozno, da bi bistveno prispevalo k delu Računskega sodišča. Ni objavljeno s konsolidiranimi računovodskimi izkazi. Ni treba, da bi vsebovalo izrecno izjavo, kakršne se izdajo na drugih področjih, in je tudi ne vsebuje (32). |
| --- | --- |

1.45

Razmisliti je treba, ali je zbirno poročilo še vedno prilagojeno doseganju notranjih in zunanjih ciljev na področju odgovornosti. Zbirno poročilo je končano v skladu z urnikom, določenim v finančni uredbi, vendar prepozno, da bi bistveno prispevalo k delu Računskega sodišča. Ni objavljeno s konsolidiranimi računovodskimi izkazi. Ni treba, da bi vsebovalo izrecno izjavo, kakršne se izdajo na drugih področjih, in je tudi ne vsebuje (32).

| 1.45 | Komisija meni, da zbirno poročilo močno presega zahteve finančne uredbe, ki v členu 66 določa: „Komisija vsako leto najpozneje 15. junija Evropskemu parlamentu in Svetu pošlje povzetek letnih poročil o dejavnostih za predhodno leto.“ Zbirno poročilo je dokument, s katerim kolegij prevzame politično odgovornost na podlagi člena 317 PDEU. Vsebuje analizo pridržkov in vzroke zanje ter daje navodila službam glede načina obravnave preostalih slabosti.

  Komisija meni, da poročila o letnih dejavnostih v kombinaciji z zbirnim poročilom izpolnjujejo cilje glede notranje in zunanje odgovornosti, ki jih je opredelilo Sodišče. Letna poročila o dejavnostih so dokončana pravočasno, da jih lahko upošteva Sodišče, in vsebujejo izrecne izjave, katerih vrsta je primerljiva z drugimi področji. Zbirno poročilo je povzetek letnih poročil o dejavnostih in je dokument, s katerim kolegij prevzame politično odgovornost na podlagi člena 317 PDEU.


  Poročila o letnih dejavnostih in zbirna poročila so javni dokumenti, dostopni vsem deležnikom. Komisija bo upoštevala predlog Sodišča, naj ustvari povezavo iz konsolidiranih računovodskih izkazov na strani, kjer je objavljeno zbirno poročilo in poročila o letnih dejavnostih. |
| --- | --- |

1.45

Komisija meni, da poročila o letnih dejavnostih v kombinaciji z zbirnim poročilom izpolnjujejo cilje glede notranje in zunanje odgovornosti, ki jih je opredelilo Sodišče. Letna poročila o dejavnostih so dokončana pravočasno, da jih lahko upošteva Sodišče, in vsebujejo izrecne izjave, katerih vrsta je primerljiva z drugimi področji. Zbirno poročilo je povzetek letnih poročil o dejavnostih in je dokument, s katerim kolegij prevzame politično odgovornost na podlagi člena 317 PDEU.

Poročila o letnih dejavnostih in zbirna poročila so javni dokumenti, dostopni vsem deležnikom. Komisija bo upoštevala predlog Sodišča, naj ustvari povezavo iz konsolidiranih računovodskih izkazov na strani, kjer je objavljeno zbirno poročilo in poročila o letnih dejavnostih.

UPRAVLJANJE PRORAČUNA

| 1.46 | Komisija leta 2012 iz razpoložljivega proračuna ni mogla plačati vseh zahtevkov za plačilo. Med dejavniki, ki so vplivali na ta položaj, sta bila med drugim povečanje vrzeli med odobrenimi proračunskimi sredstvi za prevzem obveznosti in za plačila ter nakopičenje neporavnanih obveznosti iz prejšnjih let (33). |
| --- | --- |

1.46

Komisija leta 2012 iz razpoložljivega proračuna ni mogla plačati vseh zahtevkov za plačilo. Med dejavniki, ki so vplivali na ta položaj, sta bila med drugim povečanje vrzeli med odobrenimi proračunskimi sredstvi za prevzem obveznosti in za plačila ter nakopičenje neporavnanih obveznosti iz prejšnjih let (33).

| 1.46 | O proračunu glasuje proračunski organ. Glede na to, da je proračunski organ znižal predlog Komisije za proračun za leto 2012, je morala Komisija vložiti zahtevek za popravek proračuna, da bi lahko zadovoljila zahtevke za plačila iz držav članic za regionalno politiko in razvoj podeželja. Vendar je proračunski organ zmanjšal tudi slednjega, zaradi česar se je na koncu leta nabralo veliko neizplačanih zahtevkov za regionalno politiko v višini 12,1 milijarde EUR. Pomanjkanje odobritev plačil za razvoj podeželja v okviru proračuna za leto 2012 je bilo relativno majhno in je znašalo 101,4 milijona EUR.

  Komisija je uporabila vsa razpoložljiva orodja za čim boljše izvrševanje proračuna, med drugim „prenos ob koncu leta“, ki je bil na novo uveden s finančno uredbo. Slednji je omogočil združitev neporabljenih sredstev iz vseh postavk in izvršitev plačil v okviru regionalne politike konec decembra v višini 211 milijonov EUR. |
| --- | --- |

1.46

Komisija je uporabila vsa razpoložljiva orodja za čim boljše izvrševanje proračuna, med drugim „prenos ob koncu leta“, ki je bil na novo uveden s finančno uredbo. Slednji je omogočil združitev neporabljenih sredstev iz vseh postavk in izvršitev plačil v okviru regionalne politike konec decembra v višini 211 milijonov EUR.

Odobrena proračunska sredstva za prevzem obveznosti in za plačila

| 1.47 | S končnim proračunom EU so institucije dobile pooblastila za prevzem obveznosti v višini 148,7 (34) milijarde EUR in izvršitev plačil v višini 136,8 (35) milijarde EUR. |
| --- | --- |

1.47

S končnim proračunom EU so institucije dobile pooblastila za prevzem obveznosti v višini 148,7 (34) milijarde EUR in izvršitev plačil v višini 136,8 (35) milijarde EUR.

| 1.48 | Ta odobrena proračunska sredstva so bila v celoti izkoriščena; sprejete so bile obveznosti v višini 99,6 % odobrenega skupnega zneska (99,3 % v letu 2011) in izvršena so bila plačila, ki so znašala 99,1 % proračunske meje (98,6 % v letu 2011). |
| --- | --- |

1.48

Ta odobrena proračunska sredstva so bila v celoti izkoriščena; sprejete so bile obveznosti v višini 99,6 % odobrenega skupnega zneska (99,3 % v letu 2011) in izvršena so bila plačila, ki so znašala 99,1 % proračunske meje (98,6 % v letu 2011).

| 1.49 | Odobrena proračunska sredstva za prevzem obveznosti, za katera velja zgornja meja finančnega okvira za obveznosti, so bila 0,8 milijarde EUR pod zgornjo mejo. Druge obveznosti, ki so zajemale sredstva, za katera zgornja meja finančnega okvira ne velja, so skupaj znašale 1,2 milijarde EUR (36). Pri odobrenih proračunskih sredstvih za plačila je bila ob upoštevanju vseh sredstev poraba pod zgornjo mejo 5,6 milijarde EUR. |
| --- | --- |

1.49

Odobrena proračunska sredstva za prevzem obveznosti, za katera velja zgornja meja finančnega okvira za obveznosti, so bila 0,8 milijarde EUR pod zgornjo mejo. Druge obveznosti, ki so zajemale sredstva, za katera zgornja meja finančnega okvira ne velja, so skupaj znašale 1,2 milijarde EUR (36). Pri odobrenih proračunskih sredstvih za plačila je bila ob upoštevanju vseh sredstev poraba pod zgornjo mejo 5,6 milijarde EUR.

Rezultat proračuna

| 1.50 | Prihodki so leta 2012 presegali plačila (37) za 1,0 milijarde EUR (38) (leta 2011 za 1,5 milijarde EUR). Ta presežek (39) bo porabljen za izravnavo lastnih sredstev, ki jih bodo zbrale države članice leta 2013. |
| --- | --- |

1.50

Prihodki so leta 2012 presegali plačila (37) za 1,0 milijarde EUR (38) (leta 2011 za 1,5 milijarde EUR). Ta presežek (39) bo porabljen za izravnavo lastnih sredstev, ki jih bodo zbrale države članice leta 2013.

Pritisk na proračun za plačila

| 1.51 | Kot je v letnem poročilu za leto 2011 ugotovilo Sodišče (40), Komisija v okviru odobritev plačil, ki so predvidene v proračunu, vse težje izpolnjuje vse zahtevke za plačilo v letu. V zadnjem četrtletju leta 2012 je Komisija prosila za dodatne odobritve plačil. S spremembo proračuna št. 6, predloženo 23. oktobra 2012, je zahtevala 9 milijard EUR odobritev plačil, od česar je proračunski organ 12. decembra 2012 odobril 6 milijard EUR. Pritisk pri plačilih se odraža tudi pri povečanju zneska neporavnanih obveznosti (glej odstavka 1.54 in 1.55). |
| --- | --- |

1.51

Kot je v letnem poročilu za leto 2011 ugotovilo Sodišče (40), Komisija v okviru odobritev plačil, ki so predvidene v proračunu, vse težje izpolnjuje vse zahtevke za plačilo v letu. V zadnjem četrtletju leta 2012 je Komisija prosila za dodatne odobritve plačil. S spremembo proračuna št. 6, predloženo 23. oktobra 2012, je zahtevala 9 milijard EUR odobritev plačil, od česar je proračunski organ 12. decembra 2012 odobril 6 milijard EUR. Pritisk pri plačilih se odraža tudi pri povečanju zneska neporavnanih obveznosti (glej odstavka 1.54 in 1.55).

| 1.51 | (glej odgovor na odstavek 1.46) |
| --- | --- |

1.51

| 1.52 | Eden od dejavnikov pri tem je, da so bila odobrena proračunska sredstva za prevzem obveznosti v celotnem obdobju 2007–2013 blizu zgornje meje, določene v finančnem okviru, odobrena proračunska sredstva za plačila pa so bila v vsakem letu določena pod zgornjo mejo (glej
  tabelo 1.4
  ). Posledično je kumulativni znesek odobritev za prevzem obveznosti, ki so bile na voljo v obdobju 2007–2013, v istem obdobju presegel kumulativni znesek odobritev plačil za 114 milijard EUR. To za 64 milijard EUR presega razliko med obema zneskoma v višini 50 milijard EUR, ki je bila predvidena v finančnem okviru. |
| --- | --- |

1.52

Eden od dejavnikov pri tem je, da so bila odobrena proračunska sredstva za prevzem obveznosti v celotnem obdobju 2007–2013 blizu zgornje meje, določene v finančnem okviru, odobrena proračunska sredstva za plačila pa so bila v vsakem letu določena pod zgornjo mejo (glej
  tabelo 1.4
  ). Posledično je kumulativni znesek odobritev za prevzem obveznosti, ki so bile na voljo v obdobju 2007–2013, v istem obdobju presegel kumulativni znesek odobritev plačil za 114 milijard EUR. To za 64 milijard EUR presega razliko med obema zneskoma v višini 50 milijard EUR, ki je bila predvidena v finančnem okviru.

| 1.53 | Dodatni dejavniki, ki povzročajo pritisk na proračun za plačila za leto 2012, zajemajo povečan tok zahtevkov za plačila iz držav članic v predzadnjem letu programskega obdobja (41) in odziv na počasen začetek porabe za kohezijo v sedanjem programskem obdobju. To je povzročilo spremembe proračuna, v katerih so bile odobritve plačil (ne pa tudi odobrena proračunska sredstva za prevzem obveznosti) prerazporejene v druge proračunske postavke, in razveljavitev nekaterih odobritev plačil. |
| --- | --- |

1.53

Dodatni dejavniki, ki povzročajo pritisk na proračun za plačila za leto 2012, zajemajo povečan tok zahtevkov za plačila iz držav članic v predzadnjem letu programskega obdobja (41) in odziv na počasen začetek porabe za kohezijo v sedanjem programskem obdobju. To je povzročilo spremembe proračuna, v katerih so bile odobritve plačil (ne pa tudi odobrena proračunska sredstva za prevzem obveznosti) prerazporejene v druge proračunske postavke, in razveljavitev nekaterih odobritev plačil.

| 1.53 | Komisija se strinja, da je povečanje števila predložitev zahtevkov za plačila proti koncu programskega obdobja običajna značilnost večletnega programiranja. Ker je Komisija seznanjena s tem trendom, je bil leta 2012 predlagan dopolnilni proračun zaradi predvidevanja pomanjkanja odobritev (glej tudi odgovor na odstavek 1.46).

  Dopolnilni proračun je vključeval samo odobritve plačil, saj so odobritve dodatnih obveznosti določene v večletnem finančnem okviru in zato niso potrebne. |
| --- | --- |

1.53

Dopolnilni proračun je vključeval samo odobritve plačil, saj so odobritve dodatnih obveznosti določene v večletnem finančnem okviru in zato niso potrebne.

Tabela 1.4 –   Primerjava med finančnim okvirom za obdobje 2007–2013 in letnimi odobrenimi proračunskimi sredstvi, predvidenimi v proračunu

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 (61) | Skupaj |
| Določeno v okviru |
| (A) | Odobritve za prevzem obveznosti |

(v milijonih EUR)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013 (61)

Skupaj

Določeno v okviru

(A)

Odobritve za prevzem obveznosti

124 457

132 797

134 722

140 978

142 272

148 049

152 502

975 777

| (B) | Odobritve plačil |
| --- | --- |

(B)

Odobritve plačil

122 190

129 681

120 445

134 289

133 700

141 360

143 911

925 576

| (C) | Razlika, ugotovljena v okviru (A) – (B) |
| --- | --- |

(C)

Razlika, ugotovljena v okviru (A) – (B)

2 267

3 116

14 277

6 689

8 572

6 689

8 591

50 201

Izglasovani proračuni
   (62)

| (D) | Izglasovane odobritve plačil v letnih proračunih |
| --- | --- |

(D)

Izglasovane odobritve plačil v letnih proračunih

113 844

115 772

113 410

122 956

126 727

135 758

132 837

861 304

| (E) | Dodatna nastala razlika (B) – (D) |
| --- | --- |

(E)

Dodatna nastala razlika (B) – (D)

8 346

13 909

7 035

11 333

6 973

5 602

11 074

64 272

| (F) | Razlika skupaj (C) + (E) |
| --- | --- |

(F)

Razlika skupaj (C) + (E)

10 613

17 025

21 312

18 022

15 545

12 291

19 665

114 473

Neporavnane proračunske obveznosti

| 1.54 | Neporavnane proračunske obveznosti Komisije (42), za katere še ni bilo izvršeno plačilo in/ali razveljavitev odobritve, so se povečale za 10 milijard EUR (5,0 %) na 217 milijard EUR in so enakovredne 2 letoma in 3 mesecem vrednosti diferenciranih obveznosti (43) ali 2 letoma in 7 mesecem vrednosti diferenciranih plačil pri stopnji porabe v letu 2012. |
| --- | --- |

1.54

Neporavnane proračunske obveznosti Komisije (42), za katere še ni bilo izvršeno plačilo in/ali razveljavitev odobritve, so se povečale za 10 milijard EUR (5,0 %) na 217 milijard EUR in so enakovredne 2 letoma in 3 mesecem vrednosti diferenciranih obveznosti (43) ali 2 letoma in 7 mesecem vrednosti diferenciranih plačil pri stopnji porabe v letu 2012.

| 1.55 | Večina neporavnanih obveznosti se nanaša na razdelek 1b (kohezija za rast in zaposlovanje) (glej
  diagram 1.4
  ). Na tem področju so neporavnane obveznosti znašale 140 milijard EUR (44) (64,1 % skupnih neporavnanih proračunskih obveznosti), kar predstavlja 2 leti in 8 mesecev vrednosti obveznosti ali 2 leti in 11 mesecev vrednosti plačil (2011: 3 leta in 2 meseca) na tem področju pri stopnji porabe v letu 2012. Toda razmerje neporavnanih obveznosti glede na letne proračune je na drugih področjih z diferenciranimi odobrenimi proračunskimi sredstvi podobno. Število let vrednosti plačil se je v primerjavi z letom 2011 zmanjšalo predvsem zato, ker je bilo s spremembo proračuna št. 6 za področje kohezije dodeljeno 4,4 milijarde EUR odobritev plačil. Kljub temu povečanju odobritev plačil je bilo na koncu leta 2012 neporavnanih za 16,2 milijarde EUR zahtevkov za plačilo (45) (10,7 milijarde EUR na koncu leta 2011 in 6,4 milijarde EUR na koncu leta 2010). Zato se je znesek, ki ga bo treba poravnati iz prihodnjih proračunov za plačila, v zadnjih treh letih močno povečal. |
| --- | --- |

1.55

Večina neporavnanih obveznosti se nanaša na razdelek 1b (kohezija za rast in zaposlovanje) (glej
  diagram 1.4
  ). Na tem področju so neporavnane obveznosti znašale 140 milijard EUR (44) (64,1 % skupnih neporavnanih proračunskih obveznosti), kar predstavlja 2 leti in 8 mesecev vrednosti obveznosti ali 2 leti in 11 mesecev vrednosti plačil (2011: 3 leta in 2 meseca) na tem področju pri stopnji porabe v letu 2012. Toda razmerje neporavnanih obveznosti glede na letne proračune je na drugih področjih z diferenciranimi odobrenimi proračunskimi sredstvi podobno. Število let vrednosti plačil se je v primerjavi z letom 2011 zmanjšalo predvsem zato, ker je bilo s spremembo proračuna št. 6 za področje kohezije dodeljeno 4,4 milijarde EUR odobritev plačil. Kljub temu povečanju odobritev plačil je bilo na koncu leta 2012 neporavnanih za 16,2 milijarde EUR zahtevkov za plačilo (45) (10,7 milijarde EUR na koncu leta 2011 in 6,4 milijarde EUR na koncu leta 2010). Zato se je znesek, ki ga bo treba poravnati iz prihodnjih proračunov za plačila, v zadnjih treh letih močno povečal.

| 1.55 | Poleg zahtevkov, ki jih na koncu leta ni mogoče plačati zaradi pomanjkanja odobritev (glej odgovor na odstavek 1.46), bodo na koncu leta vedno obstajali neplačani zahtevki za plačilo zaradi roka 31. decembra v pravilih N+2/3. |
| --- | --- |

1.55

Image

Neporavnano predfinanciranje

| 1.56 | Likvidacija obveznosti (s plačilom) ne konča nujno procesa evidentiranja odhodkov. Komisija evidentira končne odhodke šele, ko se dejavnosti začnejo, ko je prejela poročilo o njih in ko jih je sprejela. V
  tabeli 1.5
  je prikazana stopnja izplačil predfinanciranja, za katera Komisija še ni sprejela in potrdila končne uporabe pri upravičencih. Bruto predfinanciranje je na koncu leta 2012 znašalo 80,1 milijarde EUR (46). |
| --- | --- |

1.56

Likvidacija obveznosti (s plačilom) ne konča nujno procesa evidentiranja odhodkov. Komisija evidentira končne odhodke šele, ko se dejavnosti začnejo, ko je prejela poročilo o njih in ko jih je sprejela. V
  tabeli 1.5
  je prikazana stopnja izplačil predfinanciranja, za katera Komisija še ni sprejela in potrdila končne uporabe pri upravičencih. Bruto predfinanciranje je na koncu leta 2012 znašalo 80,1 milijarde EUR (46).

| 1.56 | V skladu s členom 90(4) finančne uredbe mora biti predfinanciranje obračunano (to pomeni, da so odhodki zabeleženi) redno in v skladu z ekonomsko vsebino ter časovnim razporedom zadevnega projekta. Postopek za ločitev proračunskih let vsako leto dodeli relevantne odhodke v ustrezno obdobje, tudi če (končni) zahtevek za povračilo stroškov še ni bil sporočen ali sprejet. |
| --- | --- |

1.56

| 1.57 | Povprečno obdobje od sprejetja obveznosti do odhodkov je najdaljše pri razdelku 4 (EU kot globalni akter), kjer pri operaciji od takrat, ko je obveznost sprejeta, do takrat, ko Komisija evidentira končne s tem povezane odhodke, običajno minejo 3 leta in 11 mesecev (47). Nepotrebna podaljšanja obdobij predfinanciranja lahko privedejo do povečanega tveganja napake ali do izgube (glej poglavje 7, okvir 7.1). |
| --- | --- |

1.57

Povprečno obdobje od sprejetja obveznosti do odhodkov je najdaljše pri razdelku 4 (EU kot globalni akter), kjer pri operaciji od takrat, ko je obveznost sprejeta, do takrat, ko Komisija evidentira končne s tem povezane odhodke, običajno minejo 3 leta in 11 mesecev (47). Nepotrebna podaljšanja obdobij predfinanciranja lahko privedejo do povečanega tveganja napake ali do izgube (glej poglavje 7, okvir 7.1).

| 1.57 | Komisija poudarja, da je zaradi posebnosti zunanjih ukrepov v skladu s členom 184(4) posodobljene finančne uredbe (ki se uporablja od 1. januarja 2013) predvidena izjema za zunanje ukrepe, skladno s katero lahko med trajanjem zadevnega ukrepa ostaneta neplačani največ dve plačili predfinanciranja. |
| --- | --- |

1.57

Tabela 1.5 –   Neporavnane proračunske obveznosti in predfinanciranje Komisije po razdelkih finančnega okvira in po letih obveznosti (plačil)

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Neporavnane proračunske obveznosti |
| Razdelek | | < 2007 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Skupaj | Leta obveznosti (63) |
| 1 | Trajnostna rast (66) | 7 986 | 499 | 2 978 | 11 444 | 30 896 | 50 154 | 62 314 | 166 271 | 2,5 |
| 2 | Naravni viri | 806 | 66 | 144 | 286 | 1 893 | 8 987 | 14 703 | 26 886 | 1,7 |
| 3 | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica | 19 | 28 | 86 | 241 | 314 | 562 | 1 065 | 2 316 | 0,8 |
| 4 | EU kot globalni akter | 1 322 | 710 | 1 291 | 2 199 | 3 464 | 4 884 | 7 558 | 21 429 | 2,4 |
| 5 | Uprava | — | — | 0 | 0 | 0 | 3 | 317 | 320 | 0,0 |
| | Skupaj | 10 133 | 1 304 | 4 498 | 14 171 | 36 568 | 64 591 | 85 958 | 217 222 | 2,3 |
| Predplačila |
| Razdelek | | < 2007
   (64) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Skupaj | Leta plačil (65) |
| 1 | Trajnostna rast (66) | 4 532 | 7 149 | 12 758 | 13 633 | 5 367 | 6 083 | 8 322 | 57 844 | 1,0 |
| 2 | Naravni viri | 1 454 | 3 934 | 2 728 | 172 | 116 | 164 | 290 | 8 857 | 0,2 |
| 3 | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica | 4 | 10 | 110 | 357 | 400 | 872 | 1 955 | 3 708 | 1,7 |
| 4 | EU kot globalni akter | 311 | 210 | 433 | 990 | 1 536 | 2 632 | 3 866 | 9 979 | 1,5 |
| 5 | Uprava | 1 | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 6 | 8 | 0,0 |
| | Skupaj (bruto predfinanciranje) | 6 302 | 11 303 | 16 030 | 15 152 | 7 419 | 9 751 | 14 438 | 80 395 | 0,6 |

(v milijonih EUR)

Neporavnane proračunske obveznosti

Razdelek

< 2007

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Skupaj

Leta obveznosti (63)

1

Trajnostna rast (66)

7 986

499

2 978

11 444

30 896

50 154

62 314

166 271

2,5

2

Naravni viri

806

66

144

286

1 893

8 987

14 703

26 886

1,7

3

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

19

28

86

241

314

562

1 065

2 316

0,8

4

EU kot globalni akter

1 322

710

1 291

2 199

3 464

4 884

7 558

21 429

2,4

5

Uprava

—

—

0

0

0

3

317

320

0,0

Skupaj

10 133

1 304

4 498

14 171

36 568

64 591

85 958

217 222

2,3

Predplačila

Razdelek

< 2007
   (64)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Skupaj

Leta plačil (65)

1

Trajnostna rast (66)

4 532

7 149

12 758

13 633

5 367

6 083

8 322

57 844

1,0

2

Naravni viri

1 454

3 934

2 728

172

116

164

290

8 857

0,2

3

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

4

10

110

357

400

872

1 955

3 708

1,7

4

EU kot globalni akter

311

210

433

990

1 536

2 632

3 866

9 979

1,5

5

Uprava

1

0

—

0

0

0

6

8

0,0

Skupaj (bruto predfinanciranje)

6 302

11 303

16 030

15 152

7 419

9 751

14 438

80 395

0,6

Prihodnje potrebe po izplačilih

| 1.58 | Glavni dejavniki, ki prispevajo k pritisku na proračun za plačila v letu 2012, zajemajo znatne razlike v neravnovesjih iz odstavka 1.52 in potrebo po obravnavi preostalih neporabljenih obveznosti. Zaradi pritiska na proračun za plačila je bistveno, da Komisija pri načrtovanju upošteva srednjeročne in dolgoročne zahteve po plačilih. Iz prihodnjih proračunov bo treba hkrati z izpolnjevanjem zahtev po denarnem toku, ki nastanejo zaradi neporavnanih proračunskih obveznosti, financirati plačila za izpolnjevanje obveznosti, evidentiranih v bilanci stanja Unije (48). To dvoje skupaj pomeni prihodnjo potrebo po izplačilih v višini približno 313 milijard EUR na dan 31. decembra 2012. |
| --- | --- |

1.58

Glavni dejavniki, ki prispevajo k pritisku na proračun za plačila v letu 2012, zajemajo znatne razlike v neravnovesjih iz odstavka 1.52 in potrebo po obravnavi preostalih neporabljenih obveznosti. Zaradi pritiska na proračun za plačila je bistveno, da Komisija pri načrtovanju upošteva srednjeročne in dolgoročne zahteve po plačilih. Iz prihodnjih proračunov bo treba hkrati z izpolnjevanjem zahtev po denarnem toku, ki nastanejo zaradi neporavnanih proračunskih obveznosti, financirati plačila za izpolnjevanje obveznosti, evidentiranih v bilanci stanja Unije (48). To dvoje skupaj pomeni prihodnjo potrebo po izplačilih v višini približno 313 milijard EUR na dan 31. decembra 2012.

| 1.58 | Komisija natančno analizira neporavnane obveznosti iz prejšnjih let. Cilj novih zakonodajnih predlogov Komisije za obdobje 2014–2020 je bil okrepiti finančno disciplino s pravilom samodejne razveljavitve obveznosti po 2 letih od letne obveznosti. Poleg tega je Komisija predlagala ukinitev izvzetij za velike projekte. Vendar se v medinstitucionalnem postopku zdi, da se sozakonodajalca strinjata s podaljšanjem pravila samodejne razveljavitve obveznosti na 3 leta. Komisija znotraj večletnega finančnega okvira predlaga tudi večjo prilagodljivost proračunskega upravljanja zaradi prenosa sredstev, ki so razpoložljiva do zgornje meje v okviru posameznih postavk, v naslednje leto. |
| --- | --- |

1.58

| 1.59 | Sodišče meni, da bi morala Komisija pripraviti in objaviti dolgoročno napoved denarnega toka s projekcijo prihodnjih zahtev za plačilo, da bi pomagala pri ugotavljanju prihodnjih potreb, načrtovanju proračunskih prednostnih nalog in zagotavljanju, da je potrebna plačila mogoče kriti iz odobrenih letnih proračunov. Pri tej analizi bi bilo treba upoštevati, v kolikšnem obsegu bo morala EU izvrševati plačila predfinanciranja in izpolnjevati prihodnje potrebe po izplačilih, ki bodo nastale zaradi obveznosti, že evidentiranih v bilanci stanja EU. |
| --- | --- |

1.59

Sodišče meni, da bi morala Komisija pripraviti in objaviti dolgoročno napoved denarnega toka s projekcijo prihodnjih zahtev za plačilo, da bi pomagala pri ugotavljanju prihodnjih potreb, načrtovanju proračunskih prednostnih nalog in zagotavljanju, da je potrebna plačila mogoče kriti iz odobrenih letnih proračunov. Pri tej analizi bi bilo treba upoštevati, v kolikšnem obsegu bo morala EU izvrševati plačila predfinanciranja in izpolnjevati prihodnje potrebe po izplačilih, ki bodo nastale zaradi obveznosti, že evidentiranih v bilanci stanja EU.

| 1.59 | Komisija že zelo previdno izvaja vnaprejšnje načrtovanje. Vendar je edini način za razrešitev neporavnanih obveznosti razveljavitev ali plačilo. Razveljavitve so dosledno določene s finančnimi pravili in jih v večini primerov ni mogoče uporabiti. Zaradi tega je Komisija zavezana k plačilu neporavnanih zneskov.

  Komisija bo analizirala, kako se lahko najbolje pripravi in razkrije napovedani dolgoročni denarni tok, ki vključuje tudi obveznosti, ki so že zabeležene v bilanci stanja Unije. |
| --- | --- |

1.59

Komisija bo analizirala, kako se lahko najbolje pripravi in razkrije napovedani dolgoročni denarni tok, ki vključuje tudi obveznosti, ki so že zabeležene v bilanci stanja Unije.

---

(1)  Konsolidirani računovodski izkazi zajemajo bilanco stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz sprememb čistih sredstev ter povzetek pomembnih računovodskih usmeritev in druga pojasnila (skupaj s poročanjem po segmentih).

(2)  Zbirna poročila o izvrševanju proračuna zajemajo zbirna poročila o izvrševanju proračuna in pojasnila.

(3)  Na podlagi pristopa k vzorčenju, ki se je uporabljal v prejšnjih letih, bi bila najverjetnejša napaka 4,5 %.

(4)  Glej člen 287 PDEU.

(5)  Komisija od leta 2005 pripravlja računovodske izkaze na podlagi nastanka poslovnega dogodka, Sodišče pa jih od leta 2007 ocenjuje kot zanesljive.

(6)  Manjše število napak je bilo ugotovljeno pri javnem naročanju za dejavnosti operativnih odhodkov iz leta 2010 in prej, ki so v letu 2012 privedle do plačil. Te napake niso ekstrapolirane ali vključene v skupno ocenjeno stopnjo napake.

(7)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 298, 26.10.2012, str. 1), določa, da se končni zaključni račun (končni računovodski izkazi) pošlje do 31. julija naslednjega proračunskega leta (glej člen 148).

(8)  Večinoma so zajeti v poglavji 7 in 8, nanašajo pa se tudi na dele odhodkov, zajetih v poglavjih 4 in 5. Ekstrapolirana napaka za odhodke deljenega upravljanja temelji na preučitvi 685 transakcij (iz populacije v vrednosti 110,8 milijarde EUR), ekstrapolacija drugih oblik operativnih odhodkov pa na preučitvi 356 transakcij (iz populacije v vrednosti 20,1 milijarde EUR).

(9)  Izvajanje je zadnja faza procesa finančnih popravkov. Glej tudi odstavek 1.42 letnega poročila Sodišča za leto 2009.

(10)  Kot so predstavljene v pojasnilu 6.4.2.2 h konsolidiranim računovodskim izkazom za leto 2012 in pojasnilu 6.2 h konsolidiranim računovodskim izkazom za leto 2011.

(11)  Glej odstavke od 1.32 do 1.50 letnega poročila Sodišča za leto 2009.

(12)  Večja izjema je poraba iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS).

(13)  Glej odstavek 1.34 letnega poročila Sodišča za leto 2009.

(14)  Finančni popravki na področju kmetijstva so evidentirani kot namenski prejemki, zato ostanejo v proračunskem naslovu kmetijstvo in razvoj podeželja.

(15)  Glej oddelek 2 četrtletnih poročil računovodje o začasnih zneskih za leto 2012 za finančne popravke v okviru kohezijske politike za leto 2012 z dne 31. marca, z dne 30. junija in z dne 30. septembra 2012, kot so zajeta v dokumente za razrešnico Odbora za proračunski nadzor Evropskega parlamenta za leto 2011 pod naslovom Finančni popravki – kohezijska politika (http://www.europarl.europa.eu/committees/en/cont/publications.html?id=CONT00004#menuzone).

(16)  Člen 9(1)(a) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 (UL L 209, 11.8.2005, str. 1): „Države članice (a) [...] (iii) izterja[jo] sredst[va], izgubljen[a] zaradi nepravilnosti ali malomarnosti“.

(17)  Zneski izterjav na področju EKJS (2012: 162 milijonov EUR, pojasnilo 6.4.2.1 h konsolidiranim računovodskim izkazom za leto 2012) zajemajo zneske, ki jih plačilne agencije s svojimi ukrepi izterjajo od kmetov in drugih upravičencev do sredstev. Ti zneski odražajo izterjave, ki so posledica odločb Komisije o skladnosti in lastnega dela plačilnih agencij. Poleg tega evidentirane izterjave zajemajo uporabo pravila 50/50, pri katerem se strošek neizterjave razdeli med proračunom EU in zadevno državo članico. Skupne evidentirane izterjave znašajo le približno tretjino evidentiranih finančnih popravkov.

(18)  Na področju kohezijske politike so države članice odgovorne za to, da izterjajo neupravičeno izplačane zneske od upravičencev, kadar je ustrezno, in poročajo Komisiji o izterjavah od upravičencev in zneskih, ki so preklicani v izjavah o izdatkih. (Člen 70 Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (UL L 210, 31.7.2006, str. 25).) V pojasnilu 6.7 h konsolidiranim računovodskim izkazom so kot preklici in izterjave (na podlagi podatkov, ki so jih zagotovile države članice) predstavljeni dodatni popravki v skupni vrednosti 1 652 milijonov EUR, ki se nanašajo na programsko obdobje 2007–2013, pri čemer ni razlikovanja med popravki, povezanimi z nacionalnimi pregledi in pregledi, ki jih izvede Komisija.

(19)  Odstavki 68 do 73 in diagram 3 Posebnega poročila št. 7/2010 – Revizija postopka potrditve obračunov, glej spletno stran Sodišča: http://eca.europa.eu.

(20)  Glej poglavje 4 (odstavek 4.31) in Posebno poročilo št. 3/2012 – Strukturni skladi: Ali je Komisija uspešno obravnavala pomanjkljivosti, ugotovljene v upravljavskih in kontrolnih sistemih držav članic?, spletna stran Sodišča: http://eca.europa.eu.

(21)  Glej odstavek 1.40 letnega poročila Sodišča za leto 2009.

(22)  Glej odstavek 1.39 letnega poročila Sodišča za leto 2009.

(23)  Glej priporočilo 1 v odstavku 5.73 letnega poročila Sodišča za leto 2011: „Sodišče Komisiji priporoča, naj poveča učinek finančnih popravkov in zmanjša možnosti za nadomeščanje neupravičenih odhodkov z drugimi odhodki, tako da bo sistem sankcij učinkovitejši, kar je za naslednje programsko obdobje predlagala Komisija za področje kohezije.“

(24)  Izraz generalni direktor se v tem besedilu nanaša na vse osebe, ki podpišejo izjave. Podpisali so jih generalni sekretar Komisije, 36 generalnih direktorjev, sedem direktorjev, štirje vodje služb in operativni direktor Evropske službe za zunanje delovanje.

(25)  Letna poročila o dejavnostih služb Komisije so na voljo na spletni strani Komisije: http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm.

(26)  GD za kmetijstvo in razvoj podeželja (glej odstavke 3.31 do 3.36 poglavja 3 in odstavke 4.38 do 4.40 poglavja 4), GD za razvoj in sodelovanje – EuropeAid (glej odstavek 7.24 in okvir 7.2 poglavja 7) ter GD za raziskave in inovacije (glej odstavek 8.24 poglavja 8).

(27)  Zbirno poročilo je objavljeno na spletni strani Komisije: http://ec.europa.eu/atwork/pdf/synthesis_report_2012_en.pdf, skupaj s prilogo http://ec.europa.eu/atwork/pdf/synthesis_report_2012_annex_en.pdf.

(28)  Glej člen 59(5)(a) finančne uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

(29)  Zbirno poročilo o dosežkih Komisije pri upravljanju v letu 2012, oddelek 4, stran 8.

(30)  Zbirno poročilo, str. 8, okvir 1: „Komisija za zagotovitev doslednosti in primerljivosti osrednjim službam naroča, naj pregledajo različne pristope, ki se uporabljajo za oceno zneskov, za katere se ocenjuje, da so zneski tveganja.“

(31)  Ocena poročanja o uspešnosti v treh izbranih generalnih direktoratih, ki jo je pripravilo Sodišče, je v poglavju 10.

(32)  Na primer z izjavo o upravljanju, ki jo morajo dati organi v državah članicah (člen 59(5)(a) finančne uredbe), in poročili o upravljanju podjetja, ki jih zahteva člen 46(a) Četrte direktive Sveta 78/660/EGS z dne 25. julija 1978 o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe (UL L 222, 14.8.1978, str. 11).

(33)  Glej odstavke 1.36 do 1.38 letnega poročila Sodišča za leto 2011.

(34)  Zneski, ki so na voljo za obveznosti v letu 2012 in v prihodnjih letih. Skupni znesek za obveznosti zajema 0,3 milijarde EUR, prenesene iz leta 2011, in znesek iz šestih sprememb proračuna v višini 1,2 milijarde EUR. Poleg tega so bili za obveznosti na voljo namenski prejemki v višini 6,3 milijarde EUR, ki niso zajeti v 148,7 milijarde EUR. Namenski prejemki se uporabljajo za financiranje posebnih postavk odhodkov (glej člen 18 finančne uredbe – Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 248, 16.9.2002, str. 1)). Med drugim zajemajo vračila, ki izhajajo iz izterjave nepravilno plačanih zneskov, ki se znova dodelijo prvotni proračunski vrstici, prispevke držav članic Efta, zaradi katerih se povečajo proračunske vrstice, in prihodke od tretjih oseb, kadar so bili sklenjeni sporazumi, ki vključujejo finančni prispevek k dejavnostim EU.

(35)  Zneski na voljo za plačila v danem letu. Skupni znesek za plačila zajema 1,1 milijarde EUR, prenesene iz leta 2011, in znesek iz istih šestih sprememb proračuna v višini 6,7 milijarde EUR. Poleg tega so bili za plačila na voljo namenski prejemki v višini 6,8 milijarde EUR, ki niso zajeti v znesek 136,8 milijarde EUR.

(36)  V skladu z Medinstitucionalnim sporazumom med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (UL C 139, 14.6.2006, str. 1) so lahko nekatere odobritve za prevzem obveznosti, ki so vnesene v proračun, kot so rezerva za nujno pomoč, Solidarnostni sklad Evropske unije, instrument prilagodljivosti in Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, dodatne in čez zgornjo mejo. Leta 2012 so bili zneski, za katere so bile prevzete obveznosti: rezerva za nujno pomoč 224 milijonov EUR, Solidarnostni sklad Evropske unije 688 milijonov EUR, instrument prilagodljivosti 200 milijonov EUR in Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji 74 milijonov EUR, skupno 1 186 milijonov EUR.

(37)  Poleg gotovinskih transakcij so vključene nekatere prenesene odobritve plačil. Kot določa člen 15 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 o izvajanju Sklepa št. 2007/436/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti (UL L 130, 31.5.2000, str. 1), se pri izračunu tega presežka upoštevajo odobritve plačil, prenesene iz prejšnjega leta, razveljavitve neporabljenih odobritev plačil iz prejšnjega leta in tečajne razlike.

(38)  Glej pojasnilo 1.1 – rezultat proračuna EU v konsolidiranih računovodskih izkazih EU za leto 2012.

(39)  Rezultat proračuna (realizacija proračuna) ni rezerva, ki se lahko kopiči in nato v prihodnjih letih uporabi za financiranje odhodkov.

(40)  Glej odstavka 1.34 in 1.38 letnega poročila Sodišča za leto 2011.

(41)  Glej Poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju za proračunsko leto 2012.

(42)  Dodatne 0,6 milijarde EUR neporavnanih proračunskih obveznosti je za druge institucije. S prištetjem tega zneska znašajo skupne neporavnane proračunske obveznosti EU 218 milijard EUR.

(43)  Proračun razlikuje med dvema vrstama odobrenih proračunskih sredstev: nediferenciranimi odobrenimi proračunskimi sredstvi in diferenciranimi odobrenimi proračunskimi sredstvi (ki jih sestavljajo diferencirane obveznosti in diferencirana plačila). Nediferencirana odobrena proračunska sredstva se uporabljajo za financiranje letnih operacij, npr. upravnih odhodkov. Diferencirana odobrena proračunska sredstva so bila uvedena za upravljanje večletnih operacij, z njimi povezana plačila pa se lahko izvršujejo v letu prevzema obveznosti in v naslednjih letih. Diferencirana odobrena proračunska sredstva se uporabljajo predvsem za strukturne sklade in Kohezijski sklad.

(44)  Črti v
  diagramu 1.4
  pomenita 140 milijard EUR. Črta za obdobje 2000–2006 pomeni nakopičene neporavnane proračunske obveznosti (8 milijard EUR), črta za obdobje 2007–2013 pa nakopičene neporavnane proračunske obveznosti (132 milijard EUR). Za podrobnosti o področju kohezije glej Poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju za proračunsko leto 2012, str. 25 in 39–42.

(45)  Ta znesek je zajemal odobrene zahtevke za plačila in prejete zahtevke, ki pa še niso bili preverjeni ali odobreni. Glej Poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju za proračunsko leto 2012, str. 39.

(46)  Čisti znesek v višini 57,7 milijarde EUR, ki je prikazan v bilanci stanja, odraža preostanek, potem ko je Komisija ocenila, v kolikšnem obsegu so upravičenci izpolnili pogoje za pomoč. Nekateri generalni direktorati ne evidentirajo končnih odhodkov niti takrat, ko imajo na voljo elemente, ki kažejo, da je bil dosežen resničen napredek (odstavek 1.29 letnega poročila Sodišča za leto 2010 in odstavek 1.12 letnega poročila Sodišča za leto 2009).

(47)  To časovno obdobje ustreza skupno 3 letom in 11 mesecem v
  tabeli 1.5
  . Za neporavnane proračunske obveznosti povprečno znaša 2 leti in 5 mesecev, za predfinanciranje pa povprečno 18 mesecev.

(48)  Z izjemo posojil se bo večina obveznosti v bilanci stanja sčasoma spremenila v zahtevo po plačilu iz proračuna. Od 137 milijard EUR obveznosti, ki ne odražajo izposojenega, je le 42 milijard EUR že kritih z obveznostmi.

(49)  To poglavje zajema tudi odhodke, ki se v splošnem proračunu štejejo med operativne, čeprav so večinoma namenjeni delovanju uprave Komisije, ne pa izvedbi politik.

(50)  Upravni odhodki za različne skupine politik znašajo (v milijonih EUR):

| — | Poglavje 3: 133 |
| --- | --- |

—

Poglavje 3: 133

| — | Poglavje 4: 253 |
| --- | --- |

—

Poglavje 4: 253

| — | Poglavje 5: 229 |
| --- | --- |

—

Poglavje 5: 229

| — | Poglavje 6: 93 |
| --- | --- |

—

Poglavje 6: 93

| — | Poglavje 7: 624 |
| --- | --- |

—

Poglavje 7: 624

| — | Poglavje 8: 1 627. |
| --- | --- |

—

Poglavje 8: 1 627.

(51)  Razvrstitev sistemov je pojasnjena v
  Prilogi 1.1
  . Za posebno oceno preučenih sistemov glej odstavke 2.40 in 2.42, 3.9 in 3.35, 7.25 ter 8.39. Povzetki ocen Sodišča za leto 2012 so skladni s povzetki za leto 2011.

(52)  Pogostost napak predstavlja delež vzorca, na katerega vplivajo količinsko opredeljive in neopredeljive napake. Odstotki so zaokroženi.

(53)  Ocenjena stopnja napake za „zunanje odnose, pomoč in širitev“ je višja kot za leto 2011 (1,1 %). Do razlike je prišlo zaradi spremembe pristopa Sodišča k vzorčenju (glej odstavka 1.6 in 1.7). Ta sprememba pristopa je glavni razlog, ki ga je mogoče ugotoviti, za povečanje ocenjene stopnje napake (glej odstavke 1.15 in 7.13 do 7.15).

(54)  Ocenjena stopnja napake za „raziskave in druge notranje politike“ je višja kot za leto 2011 (3,0 %). Do razlike je prišlo zaradi spremembe pristopa Sodišča k vzorčenju (glej odstavka 1.6 in 1.7). Ta sprememba pristopa je glavni razlog, ki ga je mogoče ugotoviti za povečanje ocenjene stopnje napake (glej odstavka 1.15 in 8.13 do 8.15).

(55)  Sprememba pristopa Sodišča k vzorčenju, ki je pojasnjena v odstavkih 1.6 in 1.7, predstavlja največ 0,3 odstotne točke najverjetnejše napake za leto 2012 (glej odstavek 1.13 in
  diagram 1.1
  ).

(56)  Pri reviziji je bil na ravni Komisije preučen vzorec nalogov za izterjavo, ki so se nanašali na vse vrste prihodkov (glej odstavek 2.9).

(57)  Za celoten seznam GD/služb Komisije glej http://publications.europa.eu/code/sl/sl-390600.htm.

(58)  Vir: letna poročila o dejavnostih generalnih direktoratov, služb in izvajalskih agencij. „Razlog za pridržek“ je prilagojen iz dela 3.2 (naslovi) ali dela 4, „količinska opredelitev pridržkov“ pa je iz dela 3.1 in dela 3.2.

Za GD MARE glej tudi letno poročilo o dejavnostih, str. 67, vendar je količinska opredelitev 0,0 EUR, ker v letu 2012 ni bilo izvršeno nobeno plačilo; za GD REGIO zajema 1,5 milijona EUR za IPA 2007–2013; za GD DEVCO je pri izračunu izključen ERS s 3 853,2 × 3,6 %; za izvajalsko agencijo EACEA je količinska opredelitev v letnem poročilu o dejavnostih za dve leti, ta tabela vključuje 50 % od 8,4 milijona EUR.

(59)  Vir: konsolidirani računovodski izkazi za leto 2012, plačila izvršena v letu 2012 za postavke k dejavnostim usmerjenega proračuna.

(60)  V tem stolpcu je prestavljena količinska opredelitev „tveganih zneskov“, ki jo je v zbirnem poročilu pripravila Komisija. Ta temelji na količinski opredelitvi pridržkov v letnih poročilih o dejavnostih, pri deljenem upravljanju vključno s količinsko opredelitvijo skupnega tveganja pri plačilih za operativne programe, ki niso pod pridržkom. Za GD DEVCO ta številka vključuje količinsko opredelitev porabe za ERS (vir: letna poročila o dejavnostih, del 3.1 in del 3.2). Metodologija za količinsko opredeljevanje „tveganih zneskov“ v zbirnem poročilu se je spremenila v primerjavi s prejšnjimi leti.

Zneski temeljijo na informacijah iz letnih poročil o dejavnostih: GD AGRI, str. 54, tabela 3.2 (16,7 + 915,4 milijona EUR), GD REGIO, str. 67 in 68 (glej odstavek 5.54 poglavja 5), GD EMPL, tabela na str. 71.

(61)  Številka za leto 2013 pod (D) je znesek, izglasovan pred vsemi spremembami proračuna.

(62)  Izglasovane odobritve za prevzem obveznosti so bile blizu zneska, določenega v okviru, in tu niso prikazane.

(63)  Vir: Poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju za proračunsko leto 2012 – oddelek A.6.3.

(64)  Del predfinanciranja, izplačanega pred letom 2007, je bil dodeljen ustreznemu razdelku finančnega okvira glede na pristojni generalni direktorat, ker informacije o proračunski vrstici niso bile na voljo v informacijskem sistemu Komisije.

(65)  Predfinanciranje izplačano do 31.12.2012, deljeno s plačilom, izvršenim iz letnih odobrenih proračunskih sredstev.

(66)  Razdelek 1 – „trajnostna rast“ je sestavljen iz razdelkov 1a – „konkurenčnost za rast in zaposlovanje“ in 1b – „kohezija za rast in zaposlovanje“.

PRILOGA 1.1

REVIZIJSKI PRISTOP IN METODOLOGIJA

| 1. | Revizijski pristop Sodišča je prikazan v priročniku za revizije računovodskih izkazov in skladnosti poslovanja s predpisi. Priročnik je na voljo na spletni strani Sodišča. Sodišče za načrtovanje revizijskega dela in določitev obsega preizkušanja podatkov uporablja model revizijskih zagotovil. Pri tem je treba upoštevati tveganje nastanka napak v transakcijah (tveganje pri delovanju) in tveganje, da nadzorni in kontrolni sistemi ne preprečijo ali odkrijejo in popravijo takih napak (tveganje pri kontroliranju). |
| --- | --- |

1.

Revizijski pristop Sodišča je prikazan v priročniku za revizije računovodskih izkazov in skladnosti poslovanja s predpisi. Priročnik je na voljo na spletni strani Sodišča. Sodišče za načrtovanje revizijskega dela in določitev obsega preizkušanja podatkov uporablja model revizijskih zagotovil. Pri tem je treba upoštevati tveganje nastanka napak v transakcijah (tveganje pri delovanju) in tveganje, da nadzorni in kontrolni sistemi ne preprečijo ali odkrijejo in popravijo takih napak (tveganje pri kontroliranju).

DEL 1
  –   
  Revizijski pristop in metodologija za zanesljivost računovodskih izkazov (revizija računovodskih izkazov)

| 2. | Da se oceni, ali konsolidirani računovodski izkazi (konsolidirani računovodski izkazi in zbirna poročila o izvrševanju proračuna) v vseh pomembnih pogledih pravilno predstavljajo finančni položaj Evropske unije ter prihodke, stroške in denarne tokove na koncu leta, revizija zajema naslednje glavne elemente:






  (a) | vrednotenje okolja računovodskega kontroliranja; |
| --- | --- | --- |

2.

Da se oceni, ali konsolidirani računovodski izkazi (konsolidirani računovodski izkazi in zbirna poročila o izvrševanju proračuna) v vseh pomembnih pogledih pravilno predstavljajo finančni položaj Evropske unije ter prihodke, stroške in denarne tokove na koncu leta, revizija zajema naslednje glavne elemente:

(a)

vrednotenje okolja računovodskega kontroliranja;

| (b) | pregled delovanja ključnih računovodskih postopkov in procesa zaključevanja ob koncu leta; |
| --- | --- |

(b)

pregled delovanja ključnih računovodskih postopkov in procesa zaključevanja ob koncu leta;

| (c) | analitične preglede (doslednost in razumnost) glavnih računovodskih podatkov; |
| --- | --- |

(c)

analitične preglede (doslednost in razumnost) glavnih računovodskih podatkov;

| (d) | analize in uskladitve računovodskih izkazov in/ali saldov ter |
| --- | --- |

(d)

analize in uskladitve računovodskih izkazov in/ali saldov ter

| (e) | preizkušanje podatkov na podlagi reprezentativnih vzorcev za prevzete obveznosti, plačila in posamezne bilančne postavke. |
| --- | --- |

(e)

preizkušanje podatkov na podlagi reprezentativnih vzorcev za prevzete obveznosti, plačila in posamezne bilančne postavke.

DEL 2
  –   
  Revizijski pristop in metodologija za pravilnost transakcij (revizija skladnosti)

| 3. | Pristop Sodišča k revidiranju pravilnosti z računovodskimi izkazi povezanih transakcij vsebuje:






  — | neposredno preizkušanje transakcij na vseh področjih prihodkov ali porabe (glej
  tabeli 1.1
  in
  1.2
  ), da se ugotovi, v kolikšni meri so pravilne, ter |
| --- | --- | --- |

3.

Pristop Sodišča k revidiranju pravilnosti z računovodskimi izkazi povezanih transakcij vsebuje:

—

neposredno preizkušanje transakcij na vseh področjih prihodkov ali porabe (glej
  tabeli 1.1
  in
  1.2
  ), da se ugotovi, v kolikšni meri so pravilne, ter

| — | ocenjevanje uspešnosti izbranih nadzornih in kontrolnih sistemov pri zagotavljanju pravilnosti transakcij. To dopolnjujejo dokazi, pridobljeni z delom drugih revizorjev (kadar je ustrezno), in analiza informacij in zagotovil Komisije. |
| --- | --- |

—

ocenjevanje uspešnosti izbranih nadzornih in kontrolnih sistemov pri zagotavljanju pravilnosti transakcij. To dopolnjujejo dokazi, pridobljeni z delom drugih revizorjev (kadar je ustrezno), in analiza informacij in zagotovil Komisije.

Kako Sodišče preizkuša transakcije

| 4. | Neposredno preizkušanje transakcij za vsako posebno oceno (poglavja 2 do 9) temelji na reprezentativnem vzorcu prihodkov (v primeru poglavja o prihodkih) in transakcij v zadevni skupini politik (1). To preizkušanje zagotavlja oceno obsega nepravilnosti transakcij v zadevni populaciji. |
| --- | --- |

4.

Neposredno preizkušanje transakcij za vsako posebno oceno (poglavja 2 do 9) temelji na reprezentativnem vzorcu prihodkov (v primeru poglavja o prihodkih) in transakcij v zadevni skupini politik (1). To preizkušanje zagotavlja oceno obsega nepravilnosti transakcij v zadevni populaciji.

| 5. | Med preizkušanjem transakcij se podrobno preučijo vse izbrane transakcije, da se ugotovi, ali je bil zahtevek dan ali plačilo izvršeno v skladu z nameni, odobrenimi v proračunu, in s pravno podlago, pravilno izračunan in v skladu z ustreznimi pravili in predpisi. To zajema sledenje transakciji od računovodskih izkazov proračuna do ravni končnega prejemnika (npr. kmet, organizator tečaja usposabljanja ali nosilec projekta razvojne pomoči) in na vsaki ravni preizkušanje skladnosti. Kadar transakcija (na kateri koli ravni) ni pravilno izračunana ali ne izpolnjuje katere od regulativnih zahtev ali pogodbenih določb, se šteje, da vsebuje napako. |
| --- | --- |

5.

Med preizkušanjem transakcij se podrobno preučijo vse izbrane transakcije, da se ugotovi, ali je bil zahtevek dan ali plačilo izvršeno v skladu z nameni, odobrenimi v proračunu, in s pravno podlago, pravilno izračunan in v skladu z ustreznimi pravili in predpisi. To zajema sledenje transakciji od računovodskih izkazov proračuna do ravni končnega prejemnika (npr. kmet, organizator tečaja usposabljanja ali nosilec projekta razvojne pomoči) in na vsaki ravni preizkušanje skladnosti. Kadar transakcija (na kateri koli ravni) ni pravilno izračunana ali ne izpolnjuje katere od regulativnih zahtev ali pogodbenih določb, se šteje, da vsebuje napako.

| 6. | Za odhodke Sodišče preuči vmesna in končna plačila ter obračune predplačil („plačila, ki so bila pripoznana kot stroški“). Z drugimi besedami, transakcije preuči na točki, ko so končni prejemniki sredstev EU (npr. kmet, raziskovalni institut, družba, ki prek javnih naročil zagotavlja dela ali storitve) izvajali dejavnosti ali so pri njih nastali stroški ter ko se je Komisija strinjala, da je plačilo iz proračuna EU za izvedene dejavnosti ali nastale stroške upravičeno. Tako Sodišče pregleduje ekonomsko realnost, ki jo odražajo transakcije v konsolidiranih računovodskih izkazih EU. |
| --- | --- |

6.

Za odhodke Sodišče preuči vmesna in končna plačila ter obračune predplačil („plačila, ki so bila pripoznana kot stroški“). Z drugimi besedami, transakcije preuči na točki, ko so končni prejemniki sredstev EU (npr. kmet, raziskovalni institut, družba, ki prek javnih naročil zagotavlja dela ali storitve) izvajali dejavnosti ali so pri njih nastali stroški ter ko se je Komisija strinjala, da je plačilo iz proračuna EU za izvedene dejavnosti ali nastale stroške upravičeno. Tako Sodišče pregleduje ekonomsko realnost, ki jo odražajo transakcije v konsolidiranih računovodskih izkazih EU.

| 7. | Revizijski vzorec Sodišča je zasnovan tako, da zagotavlja oceno ravni napake v revidirani populaciji kot celoti. Sodišče ne preučuje vsako leto transakcij v vsaki državi članici, državi in/ali regiji upravičenki. Primeri, navedeni v letnem poročilu, so namenjeni za ponazoritev in kažejo večino ugotovljenih značilnih napak. Omemba nekaterih držav članic, držav in/ali regij upravičenk ne pomeni, da se predstavljeni primeri drugje ne morejo zgoditi. Ponazoritveni primeri v tem poročilu niso osnova za oblikovanje zaključkov o zadevnih državah članicah, državah in/ali regijah upravičenkah (2). |
| --- | --- |

7.

Revizijski vzorec Sodišča je zasnovan tako, da zagotavlja oceno ravni napake v revidirani populaciji kot celoti. Sodišče ne preučuje vsako leto transakcij v vsaki državi članici, državi in/ali regiji upravičenki. Primeri, navedeni v letnem poročilu, so namenjeni za ponazoritev in kažejo večino ugotovljenih značilnih napak. Omemba nekaterih držav članic, držav in/ali regij upravičenk ne pomeni, da se predstavljeni primeri drugje ne morejo zgoditi. Ponazoritveni primeri v tem poročilu niso osnova za oblikovanje zaključkov o zadevnih državah članicah, državah in/ali regijah upravičenkah (2).

Kako Sodišče ovrednoti in predstavi rezultate preizkušanja transakcij

| 8. | Napake v transakcijah se pojavljajo zaradi različnih vzrokov in v številnih različnih oblikah, odvisno od vrste kršitve in posameznega kršenega pravila ali pogodbene zahteve. Na posamezne transakcije lahko v celoti ali delno vpliva napaka. Napake, ki so ugotovljene pred pregledi Sodišča ali neodvisno od njih, niso vštete v izračun napake in njeno pogostost, saj kažejo, da nadzorni in kontrolni sistemi delujejo uspešno. Sodišče ugotovi, ali so posamezne napake količinsko opredeljive ali ne, kar je odvisno od tega, ali je mogoče izmeriti, v kolikšni meri so na revidirani znesek vplivale napake. Poleg tega Sodišče analizira vrsto ugotovljenih napak, pri čemer razlikuje zlasti med upravičenostjo (plačilo ni v skladu s pravili za upravičenost), nastankom (povračilo stroška, za katerega ni dokazano, da je nastal) ali točnostjo (plačilo ni pravilno izračunano). |
| --- | --- |

8.

Napake v transakcijah se pojavljajo zaradi različnih vzrokov in v številnih različnih oblikah, odvisno od vrste kršitve in posameznega kršenega pravila ali pogodbene zahteve. Na posamezne transakcije lahko v celoti ali delno vpliva napaka. Napake, ki so ugotovljene pred pregledi Sodišča ali neodvisno od njih, niso vštete v izračun napake in njeno pogostost, saj kažejo, da nadzorni in kontrolni sistemi delujejo uspešno. Sodišče ugotovi, ali so posamezne napake količinsko opredeljive ali ne, kar je odvisno od tega, ali je mogoče izmeriti, v kolikšni meri so na revidirani znesek vplivale napake. Poleg tega Sodišče analizira vrsto ugotovljenih napak, pri čemer razlikuje zlasti med upravičenostjo (plačilo ni v skladu s pravili za upravičenost), nastankom (povračilo stroška, za katerega ni dokazano, da je nastal) ali točnostjo (plačilo ni pravilno izračunano).

| 9. | Pri uporabi zakonov o javnem naročanju nastanejo številne napake. Zaradi upoštevanja osnovnega načela konkurence, določenega v Pogodbi, je treba oddajo javnega naročila objaviti, ponudbe je treba oceniti z uporabo posebnih meril, naročila se ne smejo deliti samo zato, da bi bila pod pragovi itd. |
| --- | --- |

9.

Pri uporabi zakonov o javnem naročanju nastanejo številne napake. Zaradi upoštevanja osnovnega načela konkurence, določenega v Pogodbi, je treba oddajo javnega naročila objaviti, ponudbe je treba oceniti z uporabo posebnih meril, naročila se ne smejo deliti samo zato, da bi bila pod pragovi itd.

| 10. | Sodišče za svoje revizijske namene ovrednoti neupoštevanje postopkovnih zahtev zakonodaje o javnem naročanju. Sodišče:






  (a) | kot „resne“ napake oceni tiste, ki so v nasprotju s cilji pravil javnega naročanja: pošteno konkurenco in oddajo naročila najboljšemu ponudniku (3); |
| --- | --- | --- |

10.

Sodišče za svoje revizijske namene ovrednoti neupoštevanje postopkovnih zahtev zakonodaje o javnem naročanju. Sodišče:

(a)

kot „resne“ napake oceni tiste, ki so v nasprotju s cilji pravil javnega naročanja: pošteno konkurenco in oddajo naročila najboljšemu ponudniku (3);

| (b) | količinsko opredeli učinek „resnih“ kršitev pravil javnega naročanja, ki vplivajo na celotno vrednost plačila, povezanega z naročilom, kot 100-odstotno količinsko opredeljivo napako (4); |
| --- | --- |

(b)

količinsko opredeli učinek „resnih“ kršitev pravil javnega naročanja, ki vplivajo na celotno vrednost plačila, povezanega z naročilom, kot 100-odstotno količinsko opredeljivo napako (4);

| (c) | ne izvede količinske opredelitve ali ekstrapolacije manj resnih napak, ki ne vplivajo na izid razpisnega postopka (količinsko neopredeljive napake (5)). |
| --- | --- |

(c)

ne izvede količinske opredelitve ali ekstrapolacije manj resnih napak, ki ne vplivajo na izid razpisnega postopka (količinsko neopredeljive napake (5)).

| 11. | Količinska opredelitev napak, ki jo pripravi Sodišče, se lahko razlikuje od tiste, ki jo pripravijo Komisija ali države članice, ko se odločajo o odzivu na napačno rabo pravil javnega naročanja. |
| --- | --- |

11.

Količinska opredelitev napak, ki jo pripravi Sodišče, se lahko razlikuje od tiste, ki jo pripravijo Komisija ali države članice, ko se odločajo o odzivu na napačno rabo pravil javnega naročanja.

Ocenjena stopnja napake (najverjetnejša napaka)

| 12. | Sodišče na podlagi napak, ki jih je količinsko opredelilo, oceni najverjetnejšo stopnjo napake (MLE) (6) za vsako posebno oceno in za proračunsko porabo kot celoto. Najverjetnejša stopnja napake je statistična ocena verjetnega deleža napake (tj. količinsko opredeljivih kršitev veljavnih predpisov, pravil ter pogojev pri naročilih in nepovratnih sredstvih) v populaciji. Sodišče oceni tudi spodnjo mejo napake (LEL) in zgornjo mejo napake (UEL) (glej spodnji prikaz). |
| --- | --- |

12.

Sodišče na podlagi napak, ki jih je količinsko opredelilo, oceni najverjetnejšo stopnjo napake (MLE) (6) za vsako posebno oceno in za proračunsko porabo kot celoto. Najverjetnejša stopnja napake je statistična ocena verjetnega deleža napake (tj. količinsko opredeljivih kršitev veljavnih predpisov, pravil ter pogojev pri naročilih in nepovratnih sredstvih) v populaciji. Sodišče oceni tudi spodnjo mejo napake (LEL) in zgornjo mejo napake (UEL) (glej spodnji prikaz).

Image

| 13. | Delež osenčenega območja pod krivuljo kaže verjetnost, da je resnična stopnja napake v populaciji med spodnjo in zgornjo mejo napake. |
| --- | --- |

13.

Delež osenčenega območja pod krivuljo kaže verjetnost, da je resnična stopnja napake v populaciji med spodnjo in zgornjo mejo napake.

| 14. | Sodišče skuša pri načrtovanju svojega revizijskega dela izvesti postopke, ki mu omogočajo primerjavo ocenjene stopnje napake v populaciji z 2-odstotnim pragom pomembnosti, določenim pri načrtovanju. Na to stopnjo pomembnosti se opira pri ocenjevanju revizijskih rezultatov, pri oblikovanju svojega revizijskega mnenja pa upošteva vrsto, znesek in kontekst napak. |
| --- | --- |

14.

Sodišče skuša pri načrtovanju svojega revizijskega dela izvesti postopke, ki mu omogočajo primerjavo ocenjene stopnje napake v populaciji z 2-odstotnim pragom pomembnosti, določenim pri načrtovanju. Na to stopnjo pomembnosti se opira pri ocenjevanju revizijskih rezultatov, pri oblikovanju svojega revizijskega mnenja pa upošteva vrsto, znesek in kontekst napak.

Pogostost napak

| 15. | Sodišče izrazi pogostost pojavljanja napak tako, da predstavi delež vzorca, na katerega so vplivale količinsko opredeljive ali neopredeljive napake. |
| --- | --- |

15.

Sodišče izrazi pogostost pojavljanja napak tako, da predstavi delež vzorca, na katerega so vplivale količinsko opredeljive ali neopredeljive napake.

Kako Sodišče ocenjuje sisteme in poroča o rezultatih

| 16. | Komisija, države članice ter države in/ali regije upravičenke vzpostavijo nadzorne in kontrolne sisteme za obvladovanje tveganj za proračun, vključno s pravilnostjo transakcij. Ocenjevanje uspešnosti sistemov pri zagotavljanju pravilnosti je zato ključni revizijski postopek, ki je zlasti koristen za pripravo priporočil za izboljšave. |
| --- | --- |

16.

Komisija, države članice ter države in/ali regije upravičenke vzpostavijo nadzorne in kontrolne sisteme za obvladovanje tveganj za proračun, vključno s pravilnostjo transakcij. Ocenjevanje uspešnosti sistemov pri zagotavljanju pravilnosti je zato ključni revizijski postopek, ki je zlasti koristen za pripravo priporočil za izboljšave.

| 17. | Za vsako skupino politik in za prihodke se uporabljajo številni posamezni sistemi. Zato Sodišče običajno vsako leto oceni vzorec sistemov. Rezultati ocenjevanja sistemov so predstavljeni v obliki tabele z naslovom „Rezultati preučevanja sistemov“, ki je v prilogah X.2 k poglavjem 2 do 9. Sistemi so razvrščeni kot uspešni pri blaženju tveganja napak v transakcijah, delno uspešni (kadar obstajajo nekatere slabosti, ki vplivajo na operativno uspešnost) ali neuspešni (kadar so slabosti zelo razširjene in zato v celoti ogrožajo operativno uspešnost). |
| --- | --- |

17.

Za vsako skupino politik in za prihodke se uporabljajo številni posamezni sistemi. Zato Sodišče običajno vsako leto oceni vzorec sistemov. Rezultati ocenjevanja sistemov so predstavljeni v obliki tabele z naslovom „Rezultati preučevanja sistemov“, ki je v prilogah X.2 k poglavjem 2 do 9. Sistemi so razvrščeni kot uspešni pri blaženju tveganja napak v transakcijah, delno uspešni (kadar obstajajo nekatere slabosti, ki vplivajo na operativno uspešnost) ali neuspešni (kadar so slabosti zelo razširjene in zato v celoti ogrožajo operativno uspešnost).

Kako Sodišče oblikuje svoja mnenja v izjavi o zanesljivosti

| 18. | Sodišče oblikuje svoje mnenje o pravilnosti transakcij, povezanih s konsolidiranimi računovodskimi izkazi Evropske unije, ki je predstavljeno v izjavi o zanesljivosti, na podlagi vsega revizijskega dela, o katerem poroča v poglavjih 2 do 9 tega poročila, vključno z oceno razširjenosti napake. Opravljeno delo mu omogoča oceno zagotovila, da napake v populaciji presegajo meje pomembnosti ali so znotraj njih. Po njegovem mnenju je najboljša ocena stopnje napake za porabo kot celoto v letu 2012 4,8 %. Sodišče z več kot 95-odstotno stopnjo zaupanja ugotavlja, da je stopnja napake v revidirani populaciji pomembna. Ocenjene stopnje napake, ugotovljene na različnih področjih politik, so različne, kot je opisano v poglavjih 3 do 9. Sodišče je ocenilo, da je napaka razširjena – prisotna na večini področij porabe. Sodišče izreče skupno mnenje o pravilnosti prevzetih obveznosti na podlagi dodatnega horizontalnega vzorca. |
| --- | --- |

18.

Sodišče oblikuje svoje mnenje o pravilnosti transakcij, povezanih s konsolidiranimi računovodskimi izkazi Evropske unije, ki je predstavljeno v izjavi o zanesljivosti, na podlagi vsega revizijskega dela, o katerem poroča v poglavjih 2 do 9 tega poročila, vključno z oceno razširjenosti napake. Opravljeno delo mu omogoča oceno zagotovila, da napake v populaciji presegajo meje pomembnosti ali so znotraj njih. Po njegovem mnenju je najboljša ocena stopnje napake za porabo kot celoto v letu 2012 4,8 %. Sodišče z več kot 95-odstotno stopnjo zaupanja ugotavlja, da je stopnja napake v revidirani populaciji pomembna. Ocenjene stopnje napake, ugotovljene na različnih področjih politik, so različne, kot je opisano v poglavjih 3 do 9. Sodišče je ocenilo, da je napaka razširjena – prisotna na večini področij porabe. Sodišče izreče skupno mnenje o pravilnosti prevzetih obveznosti na podlagi dodatnega horizontalnega vzorca.

Nepravilnost ali goljufija

| 19. | Večina napak nastane zaradi napačne uporabe ali napačnega razumevanja pogosto zapletenih pravil za sheme odhodkov EU. Če ima Sodišče vzrok za sum, da je prišlo do goljufije, to sporoči uradu Unije za boj proti goljufijam, OLAF, ki je odgovoren za izvedbo morebitnih iz tega izhajajočih preiskav. Sodišče vsako leto obvesti OLAF o več primerih. |
| --- | --- |

19.

Večina napak nastane zaradi napačne uporabe ali napačnega razumevanja pogosto zapletenih pravil za sheme odhodkov EU. Če ima Sodišče vzrok za sum, da je prišlo do goljufije, to sporoči uradu Unije za boj proti goljufijam, OLAF, ki je odgovoren za izvedbo morebitnih iz tega izhajajočih preiskav. Sodišče vsako leto obvesti OLAF o več primerih.

DEL 3
  –   
  Povezava med revizijskimi mnenji o zanesljivosti računovodskih izkazov in pravilnostjo transakcij

| 20. | Sodišče je v skladu z določbami člena 287 PDEU izreklo:






  (a) | revizijsko mnenje o konsolidiranih računovodskih izkazih Evropske unije za proračunsko leto, ki se je končalo, ter |
| --- | --- | --- |

20.

Sodišče je v skladu z določbami člena 287 PDEU izreklo:

(a)

revizijsko mnenje o konsolidiranih računovodskih izkazih Evropske unije za proračunsko leto, ki se je končalo, ter

| (b) | revizijska mnenja o pravilnosti prihodkov, plačil, ki so bila pripoznana kot stroški, in obveznosti, povezanih s temi računovodskimi izkazi. |
| --- | --- |

(b)

revizijska mnenja o pravilnosti prihodkov, plačil, ki so bila pripoznana kot stroški, in obveznosti, povezanih s temi računovodskimi izkazi.

| 21. | Ta revizijska mnenja in z njimi povezane revizije se opravijo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI. |
| --- | --- |

21.

Ta revizijska mnenja in z njimi povezane revizije se opravijo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI.

| 22. | Ti standardi določajo tudi ravnanje v primeru, ko revizorji izrečejo revizijsko mnenje o zanesljivosti računovodskih izkazov in revizijsko mnenje o pravilnosti transakcij, povezanih s temi računovodskimi izkazi, saj je v njih navedeno, da prilagojeno mnenje o pravilnosti transakcij ne vodi samo po sebi do prilagojenega mnenja o zanesljivosti računovodskih izkazov. Računovodski izkazi, ki so podlaga za mnenje Sodišča, zlasti pojasnilo 6, pripoznavajo, da so kršitve pravil, ki urejajo stroške, zaračunane proračunu EU, pomembno vprašanje. V skladu s tem se je Sodišče odločilo, da pomembna stopnja napake, ki vpliva na pravilnost, sama po sebi ni razlog za prilagoditev njegovega ločenega mnenja o zanesljivosti računovodskih izkazov. |
| --- | --- |

22.

Ti standardi določajo tudi ravnanje v primeru, ko revizorji izrečejo revizijsko mnenje o zanesljivosti računovodskih izkazov in revizijsko mnenje o pravilnosti transakcij, povezanih s temi računovodskimi izkazi, saj je v njih navedeno, da prilagojeno mnenje o pravilnosti transakcij ne vodi samo po sebi do prilagojenega mnenja o zanesljivosti računovodskih izkazov. Računovodski izkazi, ki so podlaga za mnenje Sodišča, zlasti pojasnilo 6, pripoznavajo, da so kršitve pravil, ki urejajo stroške, zaračunane proračunu EU, pomembno vprašanje. V skladu s tem se je Sodišče odločilo, da pomembna stopnja napake, ki vpliva na pravilnost, sama po sebi ni razlog za prilagoditev njegovega ločenega mnenja o zanesljivosti računovodskih izkazov.

---

(1)  Poleg tega se sestavi horizontalni reprezentativni vzorec prevzetih obveznosti, na katerem se preizkusi skladnost z ustreznimi pravili in predpisi.

(2)  Cilj revizije je sprejeti tehten zaključek o odhodkih in prihodkih EU kot celoti. Za tehtno, statistično pomembno primerjavo med državami članicami, državami in/ali regijami upravičenkami, bi bilo treba v vsaki v vzorec zajeti veliko večje število transakcij, kot je realno mogoče.

(3)  V bistvu obstajata dva sistema za oddajo naročila: najnižja ponudba ali najugodnejša ponudba.

(4)  Primeri količinsko opredeljivih napak: nobene konkurence ali omejena konkurenca za glavno ali dodatno naročilo (razen kadar pravni okvir to izrecno dovoljuje); neustrezno ocenjevanje ponudb, ki vpliva na izid javnega razpisa; velike spremembe obsega naročila; umetna delitev naročil, da bi bili projekti pod pragom, nad katerim veljajo pravila javnega naročanja.

(5)  Primeri količinsko neopredeljivih napak: neustrezno ocenjevanje ponudb, ki ne vpliva na izid javnega razpisa, formalne slabosti v razpisnem postopku ali razpisnih specifikacijah, nespoštovanje formalnih vidikov zahtev glede preglednosti.

(6)  Formula, kjer je ASI povprečni vzorčni interval, i pa številčenje transakcij v vzorcu.

PRILOGA 1.2

SPREMLJANJE IZVAJANJA PREJŠNJIH PRIPOROČIL O ZANESLJIVOSTI RAČUNOVODSKIH IZKAZOV

| Opažanja iz prejšnjih let | Dosežen napredek po analizi Sodišča | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- |
| 1. | Predfinanciranje, kratkoročni dolgovi in postopki za ločitev proračunskih let |

Opažanja iz prejšnjih let

Dosežen napredek po analizi Sodišča

Odgovor Komisije

1.

| 1. | Predfinanciranje, kratkoročni dolgovi in postopki za ločitev proračunskih let |
| --- | --- |

1.

| 1. | Predfinanciranje, kratkoročni dolgovi in postopki za ločitev proračunskih let |
| --- | --- |

1.

Sodišče od proračunskega leta 2007 za predfinanciranje, kratkoročne dolgove in s tem povezano ločitev proračunskih let ugotavlja računovodske napake, ki skupaj nimajo pomembnega finančnega učinka, vendar so zelo pogoste. To kaže, da je treba uvesti dodatne izboljšave na ravni nekaterih generalnih direktoratov.

Za računovodenje zneskov predfinanciranja je Sodišče poleg tega tudi ugotovilo:

| — | da neporavnana predfinanciranja niso vedno pravilno obračunana. Številni obračuni sploh niso bili izvedeni ali pa so bili izvedeni za napačne zneske, |
| --- | --- |

—

da neporavnana predfinanciranja niso vedno pravilno obračunana. Številni obračuni sploh niso bili izvedeni ali pa so bili izvedeni za napačne zneske,

| — | da nekateri generalni direktorati pri določanju ločitve proračunskih let uporabljajo približke, namesto da bi obdelali razpoložljive informacije o doseženem napredku in s tem povezanih stroških ter na podlagi tega napredka obračunali ustrezno predfinanciranje, |
| --- | --- |

—

da nekateri generalni direktorati pri določanju ločitve proračunskih let uporabljajo približke, namesto da bi obdelali razpoložljive informacije o doseženem napredku in s tem povezanih stroških ter na podlagi tega napredka obračunali ustrezno predfinanciranje,

Sodišče je ugotovilo, da več generalnih direktoratov v računovodske izkaze še vedno pogosto vključi ocene, celo kadar imajo ustrezno osnovo za obračun ustreznih predfinanciranj. V nekaterih primerih so zamude pri računovodenju nastalih odhodkov povezane z izgubo revizijske sledi. Sodišče meni, da je treba v nekaterih generalnih direktoratih močno izboljšati postopke.

Komisija se zaveda pomembnosti te zadeve in si nenehno prizadeva za izboljšanje svojih postopkov. V finančno uredbo je bil dodan poseben člen, katerega namen je spodbujanje rednejšega obračunavanja predfinanciranja. Te določbe dopolnjujejo razlagalne smernice, ki so bile razdeljene vsem generalnim direktoratom Komisije.

| — | prvič v svojem letnem poročilu za leto 2010, da Komisija v naraščajočem številu primerov ni pravilno evidentirala plačil, ki privedejo do sredstva, zlasti za instrumente finančnega inženiringa in predplačila za druge sheme pomoči. |
| --- | --- |

—

prvič v svojem letnem poročilu za leto 2010, da Komisija v naraščajočem številu primerov ni pravilno evidentirala plačil, ki privedejo do sredstva, zlasti za instrumente finančnega inženiringa in predplačila za druge sheme pomoči.

Komisija je zajela instrumente finančnega inženiringa v računovodske izkaze za leto 2010, predplačila iz drugih shem pomoči pa v računovodske izkaze za leto 2011. Neporavnani zneski so v obeh primerih ocenjeni glede na predpostavko, da se sredstva v obdobju delovanja uporabljajo enakomerno. Komisija bi morala še spremljati to predpostavko.

Uporablja se metoda, ki jo opisuje Sodišče, ker so bile ugotovljene te posebne postavke odhodkov. Komisija dvomi, da je v nekaj mesecih do konca trenutnega programskega obdobja mogoče razviti drugačno metodologijo, ki bi bila zanesljivejša in hkrati stroškovno učinkovitejša.

| 2. | Razkritja glede izterjav in finančnih popravkov |
| --- | --- |

2.

| 2. | Razkritja glede izterjav in finančnih popravkov |
| --- | --- |

2.

| 2. | Razkritja glede izterjav in finančnih popravkov |
| --- | --- |

2.

Preučiti bi bilo treba smernice za finančno poročanje v zvezi z informacijami, ki jih je treba zagotoviti, in načinom njihove obravnave. Za izboljšanje kakovosti predloženih podatkov so potrebna dodatna prizadevanja.

Računovodja je izboljšal predstavitev informacij o izterjavah in finančnih popravkih v pojasnilu 6. Ta predstavitev je zdaj bolj osredotočena in manj obširna. Pojasnilo 6 vsebuje tudi nefinančne informacije, ki bi jih bilo bolje predstaviti v poročilu o varovanju proračuna EU v skladu s členom 150(4) finančne uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ki se proračunskima organoma predloži septembra vsakega leta.

Komisija bo nadaljevala s prizadevanji za nadaljnje izboljšanje predstavitve teh informacij in poudarja, da bodo podrobnejše informacije predstavljene v obvestilu Komisije o zaščiti proračuna EU.

Ob koncu let 2010 in 2011 je bil za področje kohezije še vedno neizvršen (tj. „unovčen“ s prejemom povračila Komisije ali plačilom Komisije na podlagi zahtevka za plačilo, od katerega je država članica odštela neupravičene odhodke) skupni znesek v višini 2,5 milijarde EUR. Nizka stopnja izvrševanja v višini 71 % za leto 2010 in 72 % za leto 2011 je bila pojasnjena kot posledica tekočega procesa zaključevanja za programsko obdobje 2000–2006. Zahtevki za plačilo, prejeti konec leta 2010, še niso bili odobreni, kar je pomenilo, da s tem povezanih finančnih popravkov ni bilo mogoče upoštevati pri podatkih o izvrševanju za leto 2010.

Ob koncu leta 2012 je za izvršitev ostal še znesek v višini 1,1 milijarde EUR (stopnja izvrševanja 90 %). Skupni znesek za leto 2012 je zajemal zneske finančnih popravkov, ki so bili del zaključevanja programov iz obdobja 2000–2006 (glej okvir 1.1).

Leta 2013 se pričakuje povečanje tega zneska zaradi zaključka programov ESRR za obdobje 2000–2006. Vendar so regulativne določbe za Kohezijski sklad drugačne in večina projektov Kohezijskega sklada za obdobje 2000–2006 bo zaključenih naslednje leto.

| 3. | Prenos sredstev programa Galileo |
| --- | --- |

3.

| 3. | Prenos sredstev programa Galileo |
| --- | --- |

3.

| 3. | Prenos sredstev programa Galileo |
| --- | --- |

3.

Komisija bi morala zagotoviti razpoložljivost vseh potrebnih računovodskih in tehničnih informacij v času prenosa sredstev, da bi jih s tem uspešno zavarovala.

Komisija sodeluje z Evropsko vesoljsko agencijo, da bi zagotovila razpoložljivost vseh potrebnih računovodskih in tehničnih informacij v času prenosa.

Komisija je izvedla podrobna preverjanja in ima razumna zagotovila o zanesljivosti zneskov, prikazanih v bilanci stanja za program Galileo. Priprave na prenos sredstev zanesljivo napredujejo.

Komisija bo nadaljevala z revizijo finančnih poročil, ki jih je predložila Evropska vesoljska agencija, in odpravila napake, če bo to potrebno. Evropsko vesoljsko agencijo bo spodbujala in podpirala pri nadaljnjem izboljševanju kakovosti finančnega poročanja.

Sodišče je v svojem letnem poročilu za leto 2010 in v poznejših letnih poročilih opozorilo na pridržek pristojnega generalnega direktorja v njegovem letnem poročilu o dejavnostih, ki se je nanašal na zanesljivost finančnega poročanja Evropske vesoljske agencije.

Pristojni generalni direktor je pridržek o zanesljivosti finančnega poročanja Evropske vesoljske agencije ohranil tudi v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012.

PRILOGA 1.3

IZVLEČKI IZ KONSOLIDIRANIH RAČUNOVODSKIH IZKAZOV ZA LETO 2012
   (1)

Tabela 1 –   Bilanca stanja
   (2)

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2012 | 31.12.2011 |
| Nekratkoročna sredstva |
| Neopredmetena sredstva | 188 | 149 |
| Opredmetena osnovna sredstva | 5 978 | 5 071 |
| Finančne naložbe, obračunane z uporabo kapitalske metode | 392 | 374 |
| Finančna sredstva | 62 311 | 43 672 |
| Terjatve in povračljivi zneski | 564 | 289 |
| Predplačila | 44 505 | 44 723 |
| | 113 938 | 94 278 |
| Kratkoročna sredstva |
| Zaloge | 138 | 94 |
| Finančna sredstva | 1 981 | 3 721 |
| Terjatve in povračljivi zneski | 14 039 | 9 477 |
| Predplačila | 13 238 | 11 007 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 10 674 | 18 935 |
| | 40 070 | 43 234 |
| Sredstva skupaj | 154 008 | 137 512 |
| Nekratkoročne obveznosti |
| Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih | (42 503) | (34 835) |
| Rezervacije | (1 258) | (1 495) |
| Finančne obveznosti | (57 232) | (41 179) |
| Druge obveznosti | (2 527) | (2 059) |
| | (103 520) | (79 568) |
| Tekoče obveznosti |
| Rezervacije | (806) | (270) |
| Finančne obveznosti | (15) | (51) |
| Obveznosti iz poslovanja | (90 083) | (91 473) |
| | (90 904) | (91 794) |
| Obveznosti skupaj | (194 424) | (171 362) |
| Čista sredstva | (40 416) | (33 850) |
| Rezerve | 4 061 | 3 608 |
| Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic (3) | (44 477) | (37 458) |
| Čista sredstva | (40 416) | (33 850) |

(v milijonih EUR)

31.12.2012

31.12.2011

Nekratkoročna sredstva

Neopredmetena sredstva

188

149

Opredmetena osnovna sredstva

5 978

5 071

Finančne naložbe, obračunane z uporabo kapitalske metode

392

374

Finančna sredstva

62 311

43 672

Terjatve in povračljivi zneski

564

289

Predplačila

44 505

44 723

113 938

94 278

Kratkoročna sredstva

Zaloge

138

94

Finančna sredstva

1 981

3 721

Terjatve in povračljivi zneski

14 039

9 477

Predplačila

13 238

11 007

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

10 674

18 935

40 070

43 234

Sredstva skupaj

154 008

137 512

Nekratkoročne obveznosti

Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih

(42 503)

(34 835)

Rezervacije

(1 258)

(1 495)

Finančne obveznosti

(57 232)

(41 179)

Druge obveznosti

(2 527)

(2 059)

(103 520)

(79 568)

Tekoče obveznosti

Rezervacije

(806)

(270)

Finančne obveznosti

(15)

(51)

Obveznosti iz poslovanja

(90 083)

(91 473)

(90 904)

(91 794)

Obveznosti skupaj

(194 424)

(171 362)

Čista sredstva

(40 416)

(33 850)

Rezerve

4 061

3 608

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic (3)

(44 477)

(37 458)

Čista sredstva

(40 416)

(33 850)

Tabela 2 –   Izkaz poslovnega izida
   (4)

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Poslovni prihodki |
| Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov | 130 919 | 124 677 |
| Drugi poslovni prihodki | 6 826 | 5 376 |
| | 137 745 | 130 053 |
| Poslovni odhodki |
| Upravni odhodki | (9 320) | (8 976) |
| Poslovni odhodki | (124 633) | (123 778) |
| | (133 953) | (132 754) |
| Presežek/(primanjkljaj) iz poslovanja | 3 792 | (2 701) |
| Finančni prihodki | 2 157 | 1 491 |
| Finančni odhodki | (1 942) | (1 355) |
| Gibanje obveznosti za pokojnine in druge zaslužke zaposlenih | (8 846) | 1 212 |
| Delež čistega primanjkljaja skupnih podjetij in pridruženih subjektov | (490) | (436) |
| Poslovni izid za zadevno leto | (5 329) | (1 789) |

(v milijonih EUR)

2012

2011

Poslovni prihodki

Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov

130 919

124 677

Drugi poslovni prihodki

6 826

5 376

137 745

130 053

Poslovni odhodki

Upravni odhodki

(9 320)

(8 976)

Poslovni odhodki

(124 633)

(123 778)

(133 953)

(132 754)

Presežek/(primanjkljaj) iz poslovanja

3 792

(2 701)

Finančni prihodki

2 157

1 491

Finančni odhodki

(1 942)

(1 355)

Gibanje obveznosti za pokojnine in druge zaslužke zaposlenih

(8 846)

1 212

Delež čistega primanjkljaja skupnih podjetij in pridruženih subjektov

(490)

(436)

Poslovni izid za zadevno leto

(5 329)

(1 789)

Tabela 3 –   Izkaz denarnih tokov
   (5)

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2012 | 2011 |
| Poslovni izid za zadevno leto | (5 329) | (1 789) |
| Poslovanje |
| Amortizacija neopredmetenih sredstev | 39 | 33 |
| Amortizacija opredmetenih osnovnih sredstev | 405 | 361 |
| (Povečanje)/zmanjšanje posojil | (16 062) | (27 692) |
| (Povečanje)/zmanjšanje terjatev in povračljivih zneskov | (4 837) | 1 605 |
| (Povečanje)/zmanjšanje predfinanciranja | (2 013) | (1 534) |
| (Povečanje)/zmanjšanje zalog | (44) | (3) |
| Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij | 299 | 234 |
| Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti | 16 017 | 27 781 |
| Povečanje/(zmanjšanje) drugih obveznosti | 468 | (45) |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja | (1 390) | 6 944 |
| Proračunski presežek iz prejšnjega leta, obravnavan kot nedenarni prihodki | (1 497) | (4 539) |
| Drugo gibanje nedenarnih sredstev | 260 | (75) |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti za pokojnine in druge zaslužke zaposlenih | 7 668 | (2 337) |
| Naložbenje |
| (Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih sredstev ter opredmetenih osnovnih sredstev | (1 390) | (693) |
| (Povečanje)/zmanjšanje naložb, obračunanih z uporabo kapitalske metode | (18) | 118 |
| (Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | (837) | (1 497) |
| Čisti denarni tok | (8 261) | (3 128) |
| Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | (8 261) | (3 128) |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta | 18 935 | 22 063 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na koncu leta | 10 674 | 18 935 |

(v milijonih EUR)

2012

2011

Poslovni izid za zadevno leto

(5 329)

(1 789)

Poslovanje

Amortizacija neopredmetenih sredstev

39

33

Amortizacija opredmetenih osnovnih sredstev

405

361

(Povečanje)/zmanjšanje posojil

(16 062)

(27 692)

(Povečanje)/zmanjšanje terjatev in povračljivih zneskov

(4 837)

1 605

(Povečanje)/zmanjšanje predfinanciranja

(2 013)

(1 534)

(Povečanje)/zmanjšanje zalog

(44)

(3)

Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij

299

234

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

16 017

27 781

Povečanje/(zmanjšanje) drugih obveznosti

468

(45)

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

(1 390)

6 944

Proračunski presežek iz prejšnjega leta, obravnavan kot nedenarni prihodki

(1 497)

(4 539)

Drugo gibanje nedenarnih sredstev

260

(75)

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti za pokojnine in druge zaslužke zaposlenih

7 668

(2 337)

Naložbenje

(Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih sredstev ter opredmetenih osnovnih sredstev

(1 390)

(693)

(Povečanje)/zmanjšanje naložb, obračunanih z uporabo kapitalske metode

(18)

118

(Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

(837)

(1 497)

Čisti denarni tok

(8 261)

(3 128)

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

(8 261)

(3 128)

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

18 935

22 063

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na koncu leta

10 674

18 935

Tabela 4 –   Izkaz sprememb čistih sredstev
   (6)

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Rezerve (A) | Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic (B) | Čista sredstva = (A) + (B) |
| Rezerva zaradi vrednotenja na pošteno vrednost | Druge rezerve | Skupni presežek/(primanjkljaj) | Poslovni izid za zadevno leto |
| Stanje na dan 31. decembra 2010 | (61) | 3 545 | (48 163) | 17 232 | (27 447) |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | | 165 | (165) | | 0 |
| Gibanje poštene vrednosti | (47) | | | | (47) |
| Drugo | | 2 | (30) | | (28) |
| Razporeditev poslovnega izida za leto 2010 | | 4 | 17 228 | (17 232) | 0 |
| Proračunski rezultat za leto 2010, knjižen v dobro držav članic | | | (4 539) | | (4 539) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | | (1 789) | (1 789) |
| Stanje na dan 31. decembra 2011 | (108) | 3 716 | (35 669) | (1 789) | (33 850) |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | | 168 | (168) | | 0 |
| Gibanje poštene vrednosti | 258 | | | | 258 |
| Drugo | | 21 | (19) | | 2 |
| Razporeditev poslovnega izida za leto 2011 | | 6 | (1 795) | 1 789 | 0 |
| Proračunski rezultat za leto 2011, knjižen v dobro držav članic | | | (1 497) | | (1 497) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | | (5 329) | (5 329) |
| Stanje na dan 31. decembra 2012 | 150 | 3 911 | (39 148) | (5 329) | (40 416) |

(v milijonih EUR)

Rezerve (A)

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic (B)

Čista sredstva = (A) + (B)

Rezerva zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

Druge rezerve

Skupni presežek/(primanjkljaj)

Poslovni izid za zadevno leto

Stanje na dan 31. decembra 2010

(61)

3 545

(48 163)

17 232

(27 447)

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

165

(165)

0

Gibanje poštene vrednosti

(47)

(47)

Drugo

2

(30)

(28)

Razporeditev poslovnega izida za leto 2010

4

17 228

(17 232)

0

Proračunski rezultat za leto 2010, knjižen v dobro držav članic

(4 539)

(4 539)

Poslovni izid za zadevno leto

(1 789)

(1 789)

Stanje na dan 31. decembra 2011

(108)

3 716

(35 669)

(1 789)

(33 850)

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

168

(168)

0

Gibanje poštene vrednosti

258

258

Drugo

21

(19)

2

Razporeditev poslovnega izida za leto 2011

6

(1 795)

1 789

0

Proračunski rezultat za leto 2011, knjižen v dobro držav članic

(1 497)

(1 497)

Poslovni izid za zadevno leto

(5 329)

(5 329)

Stanje na dan 31. decembra 2012

150

3 911

(39 148)

(5 329)

(40 416)

Tabela 5 –   Rezultat proračuna EU
   (7)

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Evropska unija | 2012 | 2011 |
| Prihodki za zadevno proračunsko leto | 139 541 | 130 000 |
| Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto | (137 738) | (128 043) |
| Odobritve plačil, prenesene v leto N + 1 | (936) | (1 019) |
| Razveljavljene neporabljene odobritve plačil, prenesene iz leta N – 1 | 92 | 457 |
| Tečajne razlike za zadevno leto | 60 | 97 |
| Proračunski rezultat
   (8) | 1 019 | 1 492 |

(v milijonih EUR)

Evropska unija

2012

2011

Prihodki za zadevno proračunsko leto

139 541

130 000

Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto

(137 738)

(128 043)

Odobritve plačil, prenesene v leto N + 1

(936)

(1 019)

Razveljavljene neporabljene odobritve plačil, prenesene iz leta N – 1

92

457

Tečajne razlike za zadevno leto

60

97

Proračunski rezultat
   (8)

1 019

1 492

---

(1)  Bralce vabimo, naj preberejo celotno besedilo konsolidiranih računovodskih izkazov Evropske unije za proračunsko leto 2012, ki zajemajo konsolidirane računovodske izkaze s pojasnili in zbirna poročila o izvrševanju proračuna s pojasnili.

(2)  Bilanca stanja je prikazana v enaki obliki kot v konsolidiranih računovodskih izkazih Evropske unije.

(3)  Evropski parlament je 13. decembra 2012 sprejel proračun, ki določa plačilo kratkoročnih obveznosti Unije iz lastnih sredstev, ki jih bodo zbrale države članice v letu 2013 ali bodo v istem letu iz njih vpoklicana. Poleg tega v skladu s členom 83 kadrovskih predpisov (Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968, kakor je bila spremenjena) države članice skupaj jamčijo za obveznosti za pokojnine.

(4)  Izkaz poslovnega izida je prikazan v enaki obliki kot v konsolidiranih računovodskih izkazih Evropske unije.

(5)  Izkaz denarnih tokov je prikazan v enaki obliki kot v konsolidiranih računovodskih izkazih Evropske unije.

(6)  Izkaz sprememb čistih sredstev je prikazan v enaki obliki kot v konsolidiranih računovodskih izkazih Evropske unije.

(7)  Rezultat proračuna EU je prikazan v enaki obliki kot v konsolidiranih računovodskih izkazih Evropske unije.

(8)  Od tega znašajo zneski Efte skupaj (4) milijone EUR v letu 2012 in (5) milijonov EUR v letu 2011.

---

POGLAVJE 2

Prihodki

KAZALO

Uvod

Posebne značilnosti prihodkov

Obseg revizije in revizijski pristop

Lastna sredstva iz naslova BND

Tradicionalna lastna sredstva

Lastna sredstva iz naslova DDV

Pravilnost transakcij

Lastna sredstva iz naslova BND

Tradicionalna lastna sredstva

Lastna sredstva iz naslova DDV

Drugi prihodki

Uspešnost sistemov

Lastna sredstva iz naslova BND

Upravljanje pridržkov

Ocena preverjanja podatkov o BND, ki ga je opravila Komisija

Tradicionalna lastna sredstva

Lastna sredstva iz naslova DDV

Letna poročila o dejavnostih

Zaključki in priporočila

Zaključki o prihodkih za leto 2012

Priporočila

| Priloga 2.1 – | Rezultati preizkušanja transakcij za prihodke |
| --- | --- |

Priloga 2.1 –

| Priloga 2.2 – | Rezultati preučevanja sistemov za prihodke |
| --- | --- |

Priloga 2.2 –

| Priloga 2.3 – | Spremljanje izvajanja priporočil za prihodke |
| --- | --- |

Priloga 2.3 –

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| 2.1. | V tem poglavju je predstavljena posebna ocena o prihodkih, ki jih sestavljajo lastna sredstva in drugi prihodki. Ključne informacije o prihodkih v letu 2012 so v
  tabeli 2.1
  . |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

2.1.

V tem poglavju je predstavljena posebna ocena o prihodkih, ki jih sestavljajo lastna sredstva in drugi prihodki. Ključne informacije o prihodkih v letu 2012 so v
  tabeli 2.1
  .

Tabela 2.1 –   Prihodki – ključne informacije za leto 2012

| Vrsta prihodkov | Opis | Prihodki v letu 2012 |
| --- | --- | --- |
| (v milijonih EUR) | % |
| Lastna sredstva iz naslova BND | sredstva iz naslova BND (bruto nacionalni dohodek) iz tekočega proračunskega leta | 97 856 | 70,1 |
| Tradicionalna lastna sredstva | carinske dajatve in prelevmani za sladkor | 16 454 | 11,8 |
| Lastna sredstva iz naslova DDV | sredstva iz naslova DDV (davek na dodano vrednost) iz tekočega proračunskega leta | 14 648 | 10,5 |
| Popravek proračunskih neravnovesij | popravek za Združeno kraljestvo | –74 | –0,1 |
| Zmanjšanje prispevka sredstev iz naslova BND | odobreno Nizozemski in Švedski | 2 | 0,0 |
| | LASTNA SREDSTVA SKUPAJ | 128 886 | 92,4 |
| Zamudne obresti in globe | | 3 807 | 2,7 |
| Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Unije/Skupnosti | | 2 928 | 2,1 |
| Presežki, stanja sredstev in popravki stanj sredstev | | 2 041 | 1,5 |
| Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Unije | | 1 236 | 0,9 |
| Prihodki iz upravnega poslovanja institucij | | 612 | 0,4 |
| Razni prihodki | | 31 | 0,0 |
| Najemanje in dajanje posojil | | 0 | 0,0 |
| | DRUGI PRIHODKI SKUPAJ | 10 655 | 7,6 |
| PRIHODKI ZA LETO SKUPAJ | 139 541 | 100,0 |

Vrsta prihodkov

Opis

Prihodki v letu 2012

(v milijonih EUR)

%

Lastna sredstva iz naslova BND

sredstva iz naslova BND (bruto nacionalni dohodek) iz tekočega proračunskega leta

97 856

70,1

Tradicionalna lastna sredstva

carinske dajatve in prelevmani za sladkor

16 454

11,8

Lastna sredstva iz naslova DDV

sredstva iz naslova DDV (davek na dodano vrednost) iz tekočega proračunskega leta

14 648

10,5

Popravek proračunskih neravnovesij

popravek za Združeno kraljestvo

–74

–0,1

Zmanjšanje prispevka sredstev iz naslova BND

odobreno Nizozemski in Švedski

2

0,0

LASTNA SREDSTVA SKUPAJ

128 886

92,4

Zamudne obresti in globe

3 807

2,7

Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Unije/Skupnosti

2 928

2,1

Presežki, stanja sredstev in popravki stanj sredstev

2 041

1,5

Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Unije

1 236

0,9

Prihodki iz upravnega poslovanja institucij

612

0,4

Razni prihodki

31

0,0

Najemanje in dajanje posojil

0

0,0

DRUGI PRIHODKI SKUPAJ

10 655

7,6

PRIHODKI ZA LETO SKUPAJ

139 541

100,0

Vir: konsolidirani računovodski izkazi Evropske unije za leto 2012.

Posebne značilnosti prihodkov

| 2.2. | Lastna sredstva so daleč največji vir financiranja proračunskih odhodkov (92,4 %). Obstajajo tri vrste teh sredstev (1): lastna sredstva, ki temeljijo na bruto nacionalnem dohodku držav članic (BND), tradicionalna lastna sredstva (carinske dajatve pri uvozu in proizvodna dajatev za sladkor) in lastna sredstva, izračunana na osnovi davka na dodano vrednost (DDV), ki ga zberejo države članice. |
| --- | --- |

2.2.

Lastna sredstva so daleč največji vir financiranja proračunskih odhodkov (92,4 %). Obstajajo tri vrste teh sredstev (1): lastna sredstva, ki temeljijo na bruto nacionalnem dohodku držav članic (BND), tradicionalna lastna sredstva (carinske dajatve pri uvozu in proizvodna dajatev za sladkor) in lastna sredstva, izračunana na osnovi davka na dodano vrednost (DDV), ki ga zberejo države članice.

| 2.3. | Lastna sredstva iz naslova BND so prispevki, odmerjeni po enotni stopnji od usklajenih osnov za odmero BND držav članic. Izračun prispevkov držav članic za tekoče proračunsko leto (97 856 milijonov EUR, kar je 70,1 % prihodkov) temelji na napovedi podatkov o BND (2). Te podatke je mogoče spreminjati vsaj štiri leta, nato pa spremembe niso več dovoljene (3). Spremembe se upoštevajo pri izračunu stanj sredstev in popravkov BND (4) držav članic za prejšnja leta, ki prav tako prispevajo k letnemu proračunu prihodkov. Glavno tveganje za pravilnost je, da s tem povezani statistični podatki niso zbrani ali obdelani v skladu s pravili EU. |
| --- | --- |

2.3.

Lastna sredstva iz naslova BND so prispevki, odmerjeni po enotni stopnji od usklajenih osnov za odmero BND držav članic. Izračun prispevkov držav članic za tekoče proračunsko leto (97 856 milijonov EUR, kar je 70,1 % prihodkov) temelji na napovedi podatkov o BND (2). Te podatke je mogoče spreminjati vsaj štiri leta, nato pa spremembe niso več dovoljene (3). Spremembe se upoštevajo pri izračunu stanj sredstev in popravkov BND (4) držav članic za prejšnja leta, ki prav tako prispevajo k letnemu proračunu prihodkov. Glavno tveganje za pravilnost je, da s tem povezani statistični podatki niso zbrani ali obdelani v skladu s pravili EU.

| 2.4. | Po upoštevanju skupnega zneska tradicionalnih lastnih sredstev, lastnih sredstev iz naslova DDV in drugih prihodkov se za uravnoteženje proračuna EU uporabijo lastna sredstva iz naslova BND. Vsaka prijava prenizkega (ali previsokega) BND za neko državo članico, ki sicer ne vpliva na skupna lastna sredstva iz naslova BND, povzroči povečanje (ali zmanjšanje) prispevkov drugih držav članic, dokler podatki o BND niso popravljeni. |
| --- | --- |

2.4.

Po upoštevanju skupnega zneska tradicionalnih lastnih sredstev, lastnih sredstev iz naslova DDV in drugih prihodkov se za uravnoteženje proračuna EU uporabijo lastna sredstva iz naslova BND. Vsaka prijava prenizkega (ali previsokega) BND za neko državo članico, ki sicer ne vpliva na skupna lastna sredstva iz naslova BND, povzroči povečanje (ali zmanjšanje) prispevkov drugih držav članic, dokler podatki o BND niso popravljeni.

| 2.5. | Tradicionalna lastna sredstva ugotavljajo in zbirajo države članice. Tri četrtine teh zneskov se plačajo v proračun EU (16 454 milijonov EUR, kar je 11,8 % prihodkov), preostala četrtina pa se zadrži za stroške zbiranja. Vsaka država članica pošlje Komisiji mesečni izkaz ugotovljenih obveznosti („računi A“) in četrtletni izkaz tistih ugotovljenih obveznosti, ki niso vključene vanj („računi B“) (5). Glavna tveganja pri tradicionalnih lastnih sredstvih so povezana s popolnostjo, točnostjo in pravočasnostjo dajatev, ki se dajo na voljo Uniji. |
| --- | --- |

2.5.

Tradicionalna lastna sredstva ugotavljajo in zbirajo države članice. Tri četrtine teh zneskov se plačajo v proračun EU (16 454 milijonov EUR, kar je 11,8 % prihodkov), preostala četrtina pa se zadrži za stroške zbiranja. Vsaka država članica pošlje Komisiji mesečni izkaz ugotovljenih obveznosti („računi A“) in četrtletni izkaz tistih ugotovljenih obveznosti, ki niso vključene vanj („računi B“) (5). Glavna tveganja pri tradicionalnih lastnih sredstvih so povezana s popolnostjo, točnostjo in pravočasnostjo dajatev, ki se dajo na voljo Uniji.

| 2.6. | Lastna sredstva iz naslova DDV so prispevki, odmerjeni po enotni stopnji od teoretično usklajenih osnov za odmero DDV držav članic (14 648 milijonov EUR, kar je 10,5 % prihodkov). Glavna tveganja so povezana s popolnostjo in točnostjo usklajenih osnov za odmero DDV, ki jih zagotovijo države članice, ter točnostjo in pravočasnostjo prispevkov držav članic. |
| --- | --- |

2.6.

Lastna sredstva iz naslova DDV so prispevki, odmerjeni po enotni stopnji od teoretično usklajenih osnov za odmero DDV držav članic (14 648 milijonov EUR, kar je 10,5 % prihodkov). Glavna tveganja so povezana s popolnostjo in točnostjo usklajenih osnov za odmero DDV, ki jih zagotovijo države članice, ter točnostjo in pravočasnostjo prispevkov držav članic.

| 2.7. | Združenemu kraljestvu je odobren popravek zaradi proračunskih neravnovesij („popravek za Združeno kraljestvo“), ki pomeni znižanje njegovih plačil lastnih sredstev iz naslova BND (6). Poleg tega je Nemčiji, Nizozemski, Avstriji in Švedski v obdobju 2007–2013 odobreno znižanje deleža prevzetih obveznosti iz sredstev iz naslova DDV, Nizozemski in Švedski pa še bruto znižanje njunih letnih prispevkov na osnovi BND (7). Glavno tveganje je, da se Komisija pri teh izračunih zmoti, zlasti pri izračunih popravka za Združeno kraljestvo, ki so zelo zapleteni. |
| --- | --- |

2.7.

Združenemu kraljestvu je odobren popravek zaradi proračunskih neravnovesij („popravek za Združeno kraljestvo“), ki pomeni znižanje njegovih plačil lastnih sredstev iz naslova BND (6). Poleg tega je Nemčiji, Nizozemski, Avstriji in Švedski v obdobju 2007–2013 odobreno znižanje deleža prevzetih obveznosti iz sredstev iz naslova DDV, Nizozemski in Švedski pa še bruto znižanje njunih letnih prispevkov na osnovi BND (7). Glavno tveganje je, da se Komisija pri teh izračunih zmoti, zlasti pri izračunih popravka za Združeno kraljestvo, ki so zelo zapleteni.

| 2.8. | Druge revidirane prihodke sestavljajo predvsem proračunski presežek iz prejšnjega leta, prispevki v zvezi s sporazumi Unije/Skupnosti (vključno z EFTA), zamudne obresti in globe. Glavna tveganja pri drugih prihodkih zajemajo to, kako Komisija upravlja globe, in napake pri izračunavanju prispevkov, povezanih s sporazumi Unije/Skupnosti. |
| --- | --- |

2.8.

Druge revidirane prihodke sestavljajo predvsem proračunski presežek iz prejšnjega leta, prispevki v zvezi s sporazumi Unije/Skupnosti (vključno z EFTA), zamudne obresti in globe. Glavna tveganja pri drugih prihodkih zajemajo to, kako Komisija upravlja globe, in napake pri izračunavanju prispevkov, povezanih s sporazumi Unije/Skupnosti.

Obseg revizije in revizijski pristop

| 2.9. | V
  delu 2 Priloge 1.1
  k poglavju 1 sta opisana splošni revizijski pristop in metodologija Sodišča. Pri revidiranju področja prihodkov je treba upoštevati naslednje točke:






  (a) | pri reviziji je bil na ravni Komisije preučen vzorec 55 nalogov za izterjavo (8). Vzorec je zasnovan tako, da je reprezentativen za vse vrste nalogov za izterjavo na področju prihodkov; |
| --- | --- | --- |

2.9.

V
  delu 2 Priloge 1.1
  k poglavju 1 sta opisana splošni revizijski pristop in metodologija Sodišča. Pri revidiranju področja prihodkov je treba upoštevati naslednje točke:

(a)

pri reviziji je bil na ravni Komisije preučen vzorec 55 nalogov za izterjavo (8). Vzorec je zasnovan tako, da je reprezentativen za vse vrste nalogov za izterjavo na področju prihodkov;

| (b) | pri oceni sistemov so bili preučeni:






  (i) | sistemi za lastna sredstva iz naslova BND (9) in iz naslova DDV na ravni Komisije ter sistemi za tradicionalna lastna sredstva na ravni Komisije in držav članic; |
| --- | --- | --- |

(b)

pri oceni sistemov so bili preučeni:

(i)

sistemi za lastna sredstva iz naslova BND (9) in iz naslova DDV na ravni Komisije ter sistemi za tradicionalna lastna sredstva na ravni Komisije in držav članic;

| (ii) | sistemi Komisije, na katerih temelji izračun popravka za Združeno kraljestvo (vključno s preučitvijo izračuna dokončnega zneska za leto 2008); |
| --- | --- |

(ii)

sistemi Komisije, na katerih temelji izračun popravka za Združeno kraljestvo (vključno s preučitvijo izračuna dokončnega zneska za leto 2008);

| (iii) | to, kako Komisija upravlja globe in kazni; |
| --- | --- |

(iii)

to, kako Komisija upravlja globe in kazni;

| (iv) | postopki notranje kontrole na Komisiji, ki se nanašajo na določanje letnih prispevkov držav EFTA, ki so del EGP („prispevki za EFTA“); |
| --- | --- |

(iv)

postopki notranje kontrole na Komisiji, ki se nanašajo na določanje letnih prispevkov držav EFTA, ki so del EGP („prispevki za EFTA“);

| (v) | poslovodske predstavitve Komisije, zlasti letni poročili o dejavnostih za leto 2012 Generalnega direktorata za proračun (GD za proračun) in Eurostata. |
| --- | --- |

(v)

poslovodske predstavitve Komisije, zlasti letni poročili o dejavnostih za leto 2012 Generalnega direktorata za proračun (GD za proračun) in Eurostata.

Lastna sredstva iz naslova BND

| 2.10. | Izhodišče ocene so bile dogovorjene napovedi podatkov o BND za leto 2012, nato pa so bili ocenjeni sistemi Komisije za obdelavo teh podatkov, da se ugotovijo zneski, ki jih je treba zajeti v končne računovodske izkaze proračuna. Sodišče je torej na podlagi teh napovedi preučilo pripravo proračuna EU in točnost prispevkov držav članic. |
| --- | --- |

2.10.

Izhodišče ocene so bile dogovorjene napovedi podatkov o BND za leto 2012, nato pa so bili ocenjeni sistemi Komisije za obdelavo teh podatkov, da se ugotovijo zneski, ki jih je treba zajeti v končne računovodske izkaze proračuna. Sodišče je torej na podlagi teh napovedi preučilo pripravo proračuna EU in točnost prispevkov držav članic.

| 2.11. | Sodišče je ocenilo nadzorne in kontrolne sisteme Komisije, namenjene pridobivanju razumnega zagotovila, da so sredstva iz naslova BND pravilno izračunana in zbrana. Revizija je zajela tudi, kako je Komisija leta 2012 upravljala pridržke v zvezi z BND. Sodišče ne more presojati kakovosti podatkov, o katerih so se dogovorile Komisija in države članice. |
| --- | --- |

2.11.

Sodišče je ocenilo nadzorne in kontrolne sisteme Komisije, namenjene pridobivanju razumnega zagotovila, da so sredstva iz naslova BND pravilno izračunana in zbrana. Revizija je zajela tudi, kako je Komisija leta 2012 upravljala pridržke v zvezi z BND. Sodišče ne more presojati kakovosti podatkov, o katerih so se dogovorile Komisija in države članice.

| 2.12. | Vseeno pa je Sodišče ocenilo, kako uspešno je bilo preverjanje podatkov o BND (10) iz obdobja 2002–2010, ki ga je opravila Komisija in je bilo končano januarja 2012. Pregled je bil osredotočen na leta od 2002 do 2007. Podatki o BND za ta leta (in za leto 2008) so leta 2012 postali dokončni, zato ni več mogoče spreminjati izračuna popravkov sredstev iz naslova BND razen za posamezne elemente, zajete v posebne pridržke (glej odstavek 2.25). To delo je upoštevano tudi pri oceni nadzornih in kontrolnih sistemov Komisije. |
| --- | --- |

2.12.

Vseeno pa je Sodišče ocenilo, kako uspešno je bilo preverjanje podatkov o BND (10) iz obdobja 2002–2010, ki ga je opravila Komisija in je bilo končano januarja 2012. Pregled je bil osredotočen na leta od 2002 do 2007. Podatki o BND za ta leta (in za leto 2008) so leta 2012 postali dokončni, zato ni več mogoče spreminjati izračuna popravkov sredstev iz naslova BND razen za posamezne elemente, zajete v posebne pridržke (glej odstavek 2.25). To delo je upoštevano tudi pri oceni nadzornih in kontrolnih sistemov Komisije.

Tradicionalna lastna sredstva

| 2.13. | Sodišče je ocenilo nadzorne in kontrolne sisteme v izbranih državah članicah (Belgija, Poljska in Finska), ki k vsem tradicionalnim sredstvom skupaj prispevajo približno 13 %. Pregledalo je njihove računovodske sisteme (račune A in B) in preučilo tok tradicionalnih lastnih sredstev od njihove ugotovitve do prijave Komisiji, da bi pridobilo razumno zagotovilo o točnosti in popolnosti vknjiženih zneskov. Revizija je zajemala preizkušanje ključnih kontrol, povezanih z zanesljivostjo podatkov v uvoznih deklaracijah (preferencialne oznake in država porekla), revizij po carinjenju in analize tveganja ter odobritev oprostitev obveščanja pri uvozu v obiskanih državah članicah. |
| --- | --- |

2.13.

Sodišče je ocenilo nadzorne in kontrolne sisteme v izbranih državah članicah (Belgija, Poljska in Finska), ki k vsem tradicionalnim sredstvom skupaj prispevajo približno 13 %. Pregledalo je njihove računovodske sisteme (račune A in B) in preučilo tok tradicionalnih lastnih sredstev od njihove ugotovitve do prijave Komisiji, da bi pridobilo razumno zagotovilo o točnosti in popolnosti vknjiženih zneskov. Revizija je zajemala preizkušanje ključnih kontrol, povezanih z zanesljivostjo podatkov v uvoznih deklaracijah (preferencialne oznake in država porekla), revizij po carinjenju in analize tveganja ter odobritev oprostitev obveščanja pri uvozu v obiskanih državah članicah.

| 2.14. | Poleg tega je Sodišče ocenilo nadzorne in kontrolne sisteme na Komisiji, vključno z njenimi inšpekcijskimi pregledi v državah članicah, postopek za odpis neizterljivih zneskov in postopek za spremljanje ukrepanja po njenih prejšnjih ugotovitvah in po prejšnjih ugotovitvah Sodišča. |
| --- | --- |

2.14.

Poleg tega je Sodišče ocenilo nadzorne in kontrolne sisteme na Komisiji, vključno z njenimi inšpekcijskimi pregledi v državah članicah, postopek za odpis neizterljivih zneskov in postopek za spremljanje ukrepanja po njenih prejšnjih ugotovitvah in po prejšnjih ugotovitvah Sodišča.

| 2.15. | Sodišče v revizijo transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi, ne more zajeti neprijavljenega uvoza ali uvoza, ki se je izognil carinskemu nadzoru. |
| --- | --- |

2.15.

Sodišče v revizijo transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi, ne more zajeti neprijavljenega uvoza ali uvoza, ki se je izognil carinskemu nadzoru.

Lastna sredstva iz naslova DDV

| 2.16. | Lastna sredstva iz naslova DDV izhajajo iz DDV, ki so ga dejansko prejele države članice in je bil prilagojen na podlagi makroekonomskih statističnih podatkov in ocen („usklajena osnova za odmero DDV“). Izhodišče revizije so bile usklajene osnove za odmero DDV, ki so jih pripravile države članice, pri reviziji pa so bili ocenjeni sistemi Komisije za obdelavo podatkov, s katerimi se ugotovijo zneski, ki jih je treba zajeti v končne računovodske izkaze proračuna. Sodišče je torej preučilo pripravo proračuna EU in točnost prispevkov držav članic. |
| --- | --- |

2.16.

Lastna sredstva iz naslova DDV izhajajo iz DDV, ki so ga dejansko prejele države članice in je bil prilagojen na podlagi makroekonomskih statističnih podatkov in ocen („usklajena osnova za odmero DDV“). Izhodišče revizije so bile usklajene osnove za odmero DDV, ki so jih pripravile države članice, pri reviziji pa so bili ocenjeni sistemi Komisije za obdelavo podatkov, s katerimi se ugotovijo zneski, ki jih je treba zajeti v končne računovodske izkaze proračuna. Sodišče je torej preučilo pripravo proračuna EU in točnost prispevkov držav članic.

| 2.17. | Sodišče je ocenilo nadzorne in kontrolne sisteme Komisije, namenjene pridobivanju razumnega zagotovila, da so sredstva iz naslova DDV pravilno izračunana in zbrana. Sodišče je ocenilo delo Komisije v državah članicah v zvezi s preverjanjem usklajenih osnov za odmero DDV in njeno upravljanje pridržkov. Pri reviziji niso bili neposredno preizkušeni statistični in drugi podatki, ki so jih zagotovile države članice. |
| --- | --- |

2.17.

Sodišče je ocenilo nadzorne in kontrolne sisteme Komisije, namenjene pridobivanju razumnega zagotovila, da so sredstva iz naslova DDV pravilno izračunana in zbrana. Sodišče je ocenilo delo Komisije v državah članicah v zvezi s preverjanjem usklajenih osnov za odmero DDV in njeno upravljanje pridržkov. Pri reviziji niso bili neposredno preizkušeni statistični in drugi podatki, ki so jih zagotovile države članice.

PRAVILNOST TRANSAKCIJ

| 2.18. | Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v
  Prilogi 2.1
  . Na nobeno od 55 transakcij, ki jih je revidiralo Sodišče, niso vplivale napake. |
| --- | --- |

2.18.

Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v
  Prilogi 2.1
  . Na nobeno od 55 transakcij, ki jih je revidiralo Sodišče, niso vplivale napake.

Lastna sredstva iz naslova BND

| 2.19. | Sodišče ni pri reviziji odkrilo nobenih napak v izračunih prispevkov držav članic, ki jih je pripravila Komisija, in njihovih plačilih. Večina teh prispevkov temelji na napovedih podatkov o BND za leto 2012. Vseeno pa je ocena Sodišča pokazala pomanjkljivosti pri pristopu Komisije in njenem procesu preverjanja (glej odstavke 2.28 do 2.30). Te pomanjkljivosti niso pomembno vplivale na evidentirana lastna sredstva iz naslova BND (glej odstavek 2.30). |
| --- | --- |

2.19.

Sodišče ni pri reviziji odkrilo nobenih napak v izračunih prispevkov držav članic, ki jih je pripravila Komisija, in njihovih plačilih. Večina teh prispevkov temelji na napovedih podatkov o BND za leto 2012. Vseeno pa je ocena Sodišča pokazala pomanjkljivosti pri pristopu Komisije in njenem procesu preverjanja (glej odstavke 2.28 do 2.30). Te pomanjkljivosti niso pomembno vplivale na evidentirana lastna sredstva iz naslova BND (glej odstavek 2.30).

Tradicionalna lastna sredstva

| 2.20. | Sodišče je ugotovilo, da nalogi za izterjavo, ki jih je izdala Komisija, na splošno odražajo izkaze računov A, ki so jih poslale države članice. |
| --- | --- |

2.20.

Sodišče je ugotovilo, da nalogi za izterjavo, ki jih je izdala Komisija, na splošno odražajo izkaze računov A, ki so jih poslale države članice.

Lastna sredstva iz naslova DDV

| 2.21. | Sodišče ni pri reviziji odkrilo nobenih napak v izračunih prispevkov držav članic in njihovih plačilih. |
| --- | --- |

2.21.

Sodišče ni pri reviziji odkrilo nobenih napak v izračunih prispevkov držav članic in njihovih plačilih.

Drugi prihodki

| 2.22. | Sodišče pri reviziji ni odkrilo napak v izračunih ali plačilih za transakcije, povezane z drugimi prihodki. Ugotovilo pa je administrativne slabosti v postopkih Komisije za izračunavanje dela prispevka ene od držav EFTA (11). |
| --- | --- |

2.22.

Sodišče pri reviziji ni odkrilo napak v izračunih ali plačilih za transakcije, povezane z drugimi prihodki. Ugotovilo pa je administrativne slabosti v postopkih Komisije za izračunavanje dela prispevka ene od držav EFTA (11).

| 2.22. | Službe Komisije bodo izvedle revizijo upravnega postopka, da bi obravnavale pomanjkljivosti, ki jih je identificiralo Sodišče, s posebnim poudarkom na izračunu retroaktivnega prispevka držav EGP/EFTA, za katerega bodo po potrebi pripravljena podrobnejša navodila. |
| --- | --- |

2.22.

USPEŠNOST SISTEMOV

| 2.23. | V
  Prilogi 2.2
  so povzeti rezultati preučevanja nadzornih in kontrolnih sistemov, ki ga je izvedlo Sodišče. |
| --- | --- |

2.23.

V
  Prilogi 2.2
  so povzeti rezultati preučevanja nadzornih in kontrolnih sistemov, ki ga je izvedlo Sodišče.

| 2.23. | Komisija se ne strinja s Sodiščem glede delne uspešnosti preverjanj BND v državah članicah, saj slednja ne kažejo potrebe po materialnih spremembah prispevkov držav članic iz lastnih sredstev BND. |
| --- | --- |

2.23.

Lastna sredstva iz naslova BND

Upravljanje pridržkov

| 2.24. | Pridržek (12) je sredstvo, ki omogoča, da se dvomljiv element v podatkih o BND, ki so jih predložile države članice, popravi tudi po izteku zakonsko določenega roka štirih let. Zato je uporaba pridržkov del procesa notranje kontrole. Komisija in države članice bi si morale prizadevati, da se dvomljivi elementi čim prej popravijo (13). |
| --- | --- |

2.24.

Pridržek (12) je sredstvo, ki omogoča, da se dvomljiv element v podatkih o BND, ki so jih predložile države članice, popravi tudi po izteku zakonsko določenega roka štirih let. Zato je uporaba pridržkov del procesa notranje kontrole. Komisija in države članice bi si morale prizadevati, da se dvomljivi elementi čim prej popravijo (13).

| 2.24. | Umik pridržkov je ena od najpomembnejših prednostnih nalog Komisije in držav članic. Stanje pridržkov se pregleda na vsakem sestanku Odbora BND, pri čemer je cilj čim prejšnji umik vseh obstoječih pridržkov. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | Komisija je vse obstoječe splošne pridržke za države članice EU-25 nadomestila s 103 posebnimi pridržki (14). Posebni pridržki za države članice EU-15 se nanašajo na leta od 2002 do 2010, za države članice EU-10 pa na leta od 2004 do 2010. Poleg tega za države članice EU-25 velja šest horizontalnih posebnih pridržkov (15), čeprav postopki Komisije ne vsebujejo nobene določbe o njih. Sodišče je odkrilo slabosti v preverjanju podatkov o BND, ki ga je opravila Komisija. Te vplivajo tudi na upravljanje pridržkov (glej drugo in tretjo alineo odstavka 2.28(b) in odstavek 2.29). |
| --- | --- |

2.25.

Komisija je vse obstoječe splošne pridržke za države članice EU-25 nadomestila s 103 posebnimi pridržki (14). Posebni pridržki za države članice EU-15 se nanašajo na leta od 2002 do 2010, za države članice EU-10 pa na leta od 2004 do 2010. Poleg tega za države članice EU-25 velja šest horizontalnih posebnih pridržkov (15), čeprav postopki Komisije ne vsebujejo nobene določbe o njih. Sodišče je odkrilo slabosti v preverjanju podatkov o BND, ki ga je opravila Komisija. Te vplivajo tudi na upravljanje pridržkov (glej drugo in tretjo alineo odstavka 2.28(b) in odstavek 2.29).

| 2.25. | Horizontalni pridržki se uporabijo v primeru obstoja težave v zvezi z izračunom BND, za razrešitev katere je potrebna podrobna primerjalna analiza rešitev, ki so jih sprejele države članice, poleg tega pa je lahko potrebno tudi soglasje v Odboru BND glede konceptualnih vidikov. Na podlagi rezultatov te primerjalne analize bo morda mogoče ugotoviti potrebo po spremembah v izračunu BND, da bi se zagotovila pravilna določitev prispevkov lastnih sredstev na osnovi BND. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | Leta 2012 ni bil umaknjen noben od teh posebnih pridržkov v zvezi z BND. Poleg tega sta na koncu leta 2012 še vedno veljala dva posebna pridržka v zvezi z BND, (16) ki se nanašata na obdobje 1995–2001. Stanje za posamezne države članice je prikazano v
  tabeli 2.2
  . Komisija ne oceni morebitnega učinka pridržkov. |
| --- | --- |

2.26.

Leta 2012 ni bil umaknjen noben od teh posebnih pridržkov v zvezi z BND. Poleg tega sta na koncu leta 2012 še vedno veljala dva posebna pridržka v zvezi z BND, (16) ki se nanašata na obdobje 1995–2001. Stanje za posamezne države članice je prikazano v
  tabeli 2.2
  . Komisija ne oceni morebitnega učinka pridržkov.

| 2.26. | Komisija poleg izvajanja državnih misij nadaljuje sodelovanje z dvema državama, ki imata še vedno pridržke glede BND za obdobje 1995–2001, da bi bilo te pridržke mogoče umakniti.

  Glede na to, da so nacionalni računi zapleten sistem preverjanj in bilanc, učinka posameznih sestavnih delov ni mogoče izolirati, zaradi česar vpliva pridržkov ni mogoče natančno količinsko opredeliti (pogosto ni mogoče zlahka določiti, ali bo ta vpliv pozitiven ali negativen). |
| --- | --- |

2.26.

Glede na to, da so nacionalni računi zapleten sistem preverjanj in bilanc, učinka posameznih sestavnih delov ni mogoče izolirati, zaradi česar vpliva pridržkov ni mogoče natančno količinsko opredeliti (pogosto ni mogoče zlahka določiti, ali bo ta vpliv pozitiven ali negativen).

| 2.27. | Komisija je določila splošni pridržek za grške podatke o BND za leto 2008, ker jih ta država članica ni mogla poslati Eurostatu do roka 22. septembra 2012. Sicer bi podatki za leto 2008 postali dokončni in jih ne bi bilo več mogoče popraviti. |
| --- | --- |

2.27.

Komisija je določila splošni pridržek za grške podatke o BND za leto 2008, ker jih ta država članica ni mogla poslati Eurostatu do roka 22. septembra 2012. Sicer bi podatki za leto 2008 postali dokončni in jih ne bi bilo več mogoče popraviti.

Tabela 2.2 –   Posebni pridržki za države članice v zvezi z BND/BNP na dan 31. decembra 2012 (29)

| Država članica | Neodpravljeni pridržki 31. 12. 2012 | Prvo leto, za katero velja pridržek |
| --- | --- | --- |
| Belgija | 3 | 2002 |
| Bolgarija | 0 | n. r. |
| Češka | 2 | 2004 |
| Danska | 1 | 2002 |
| Nemčija | 2 | 2002 |
| Estonija | 2 | 2004 |
| Irska | 1 | 2002 |
| Grčija | 9 | 1995 |
| Španija | 3 | 2002 |
| Francija | 2 | 2002 |
| Italija | 3 | 2002 |
| Ciper | 5 | 2004 |
| Latvija | 10 | 2004 |
| Litva | 2 | 2004 |
| Luksemburg | 2 | 2002 |
| Madžarska | 10 | 2004 |
| Malta | 8 | 2004 |
| Nizozemska | 4 | 2002 |
| Avstrija | 1 | 2002 |
| Poljska | 11 | 2002 |
| Portugalska | 3 | 2002 |
| Romunija | 0 | n. r. |
| Slovenija | 3 | 2004 |
| Slovaška | 2 | 2004 |
| Finska | 1 | 2002 |
| Švedska | 4 | 2002 |
| Združeno kraljestvo | 11 | 1995 |
| SKUPAJ | 105 | |

Država članica

Neodpravljeni pridržki 31. 12. 2012

Prvo leto, za katero velja pridržek

Belgija

3

2002

Bolgarija

0

n. r.

Češka

2

2004

Danska

1

2002

Nemčija

2

2002

Estonija

2

2004

Irska

1

2002

Grčija

9

1995

Španija

3

2002

Francija

2

2002

Italija

3

2002

Ciper

5

2004

Latvija

10

2004

Litva

2

2004

Luksemburg

2

2002

Madžarska

10

2004

Malta

8

2004

Nizozemska

4

2002

Avstrija

1

2002

Poljska

11

2002

Portugalska

3

2002

Romunija

0

n. r.

Slovenija

3

2004

Slovaška

2

2004

Finska

1

2002

Švedska

4

2002

Združeno kraljestvo

11

1995

SKUPAJ

105

Vir: Evropsko računsko sodišče.

Ocena preverjanja podatkov o BND, ki ga je opravila Komisija

| 2.28. | Sodišče je preučilo uspešnost preverjanja podatkov o BND, ki ga je opravila Komisija, za zaključena leta od 2002 do 2007. Pri preučitvi, ki jo je končalo leta 2012, je ugotovilo, da: |
| --- | --- |

2.28.

Sodišče je preučilo uspešnost preverjanja podatkov o BND, ki ga je opravila Komisija, za zaključena leta od 2002 do 2007. Pri preučitvi, ki jo je končalo leta 2012, je ugotovilo, da:

2.28.

| (a) | Eurostat svojega dela ni ustrezno načrtoval in prednostno razvrstil, saj tveganja, povezana z zbiranjem podatkov o BND, ki ga opravijo države članice, niso bila primerno ocenjena, načelo stroškov in koristi (17) pa se pri izbiranju področij, ki jih je treba preveriti, ni ustrezno uporabljalo, |
| --- | --- |

(a)

Eurostat svojega dela ni ustrezno načrtoval in prednostno razvrstil, saj tveganja, povezana z zbiranjem podatkov o BND, ki ga opravijo države članice, niso bila primerno ocenjena, načelo stroškov in koristi (17) pa se pri izbiranju področij, ki jih je treba preveriti, ni ustrezno uporabljalo,

| (a) | Komisija meni, da ima uveljavljen postopek na osnovi tveganj za načrtovanje in prednostno razvrščanje svojega dela. Glede nedavno dokončanega cikla preverjanj so bili Odboru BND predloženi načrti in slednji se je z njimi strinjal. Uredba BND določa predvsem kakovost informacij, ki omogočajo presojo (stroškov-koristi) potencialnega obsega in pomembnosti posameznih dejavnosti ali transakcij. Navedeno se ujema s pristopom, ki ga je Komisija izbrala pri svojem preverjanju. |
| --- | --- |

(a)

| (b) | pristop Eurostata k preverjanju se ni izkazal za doslednega, ker: |
| --- | --- |

(b)

pristop Eurostata k preverjanju se ni izkazal za doslednega, ker:

b)

| — | so bile pri neposrednem preverjanju ugotovljene slabosti. Eurostat je področja za analizo izbral z uporabo različnih meril, ki niso bila vedno dokumentirana. Prav tako ni bilo dokazov, da je Eurostat vedno preveril preglede vhodnih podatkov za oceno izbranih sestavnih delov, ki so jih opravili nacionalni statistični inštituti, |
| --- | --- |

—

so bile pri neposrednem preverjanju ugotovljene slabosti. Eurostat je področja za analizo izbral z uporabo različnih meril, ki niso bila vedno dokumentirana. Prav tako ni bilo dokazov, da je Eurostat vedno preveril preglede vhodnih podatkov za oceno izbranih sestavnih delov, ki so jih opravili nacionalni statistični inštituti,

| — | Eurostat je izbral sestavne dele/področja, ki jih je treba preveriti z neposrednim preverjanjem v skladu s splošnimi merili, dogovorjenimi v Odboru BND (predhodno je bilo jasno navedeno, da se izbrani sestavni deli lahko razlikujejo po državah). Izvajanje dejavnosti neposrednega preverjanja naj bi se začelo po prispetju podatkov v oddelek za nacionalne račune. Poleg tega so morale države članice predložiti dokumentacijo o morebitnih preverjanjih vhodnih podatkov v oddelku za nacionalne račune. Komisija bo raziskala načine za izboljšanje dokumentacije. |
| --- | --- |

—

| — | niso bili zagotovljeni nobeni dokazi, da bi se uporabljala merila za določanje posebnih pridržkov za posamezne države v skladu z načelom stroškov in koristi, |
| --- | --- |

—

niso bili zagotovljeni nobeni dokazi, da bi se uporabljala merila za določanje posebnih pridržkov za posamezne države v skladu z načelom stroškov in koristi,

| — | Tako kot v prejšnjih ciklih preverjanja so bili pridržki postavljeni na osnovi kakovostne in količinske analize vseh odprtih točk ter ob upoštevanju proračunske racionalnosti. Po sprejemu osnutkov ocenjevalnih poročil držav v Odboru BND ima Komisija posebno pravico, kot je določeno v uredbi o lastnih sredstvih, da postavlja pridržke brez odobritve zadevne države ali Odbora BND. Glede načela stroškov-koristi glej odgovor 2.28 (a). Komisija meni, da ta pristop uspešno varuje finančne interese EU z vidika lastnih sredstev BND. |
| --- | --- |

—

| — | so bili nekateri horizontalni posebni pridržki določeni neustrezno. Tako je bilo na primer pri pridržku za obravnavo kooperativnih bivališč, za kar je 14 držav članic izjavilo, da teh transakcij nimajo, in za obravnavo subjektov z majhno fizično prisotnostjo ali brez nje, pri katerih je pričakovani učinek na BND omejen. |
| --- | --- |

—

so bili nekateri horizontalni posebni pridržki določeni neustrezno. Tako je bilo na primer pri pridržku za obravnavo kooperativnih bivališč, za kar je 14 držav članic izjavilo, da teh transakcij nimajo, in za obravnavo subjektov z majhno fizično prisotnostjo ali brez nje, pri katerih je pričakovani učinek na BND omejen.

| — | Zaradi horizontalnih vprašanj je bilo treba izvesti podrobno primerjalno analizo rešitev, ki so jih sprejele države članice. Konec leta 2012 poročila držav članic še niso bila preverjena. Zdaj, ko ta proces poteka, bo Komisija umaknila pridržke v državah članicah, kjer je to primerno. |
| --- | --- |

—

| 2.29. | Sodišče je tudi ugotovilo probleme pri sestavljanju ocen nacionalnih računov, ki jih Eurostat ni odkril. Zaradi nekaterih od teh problemov (18) bi morala Komisija uvesti dodatne posebne pridržke za posamezne države, drugi (19) pa so razkrili nedoslednost uvajanja pridržkov med državami članicami. |
| --- | --- |

2.29.

Sodišče je tudi ugotovilo probleme pri sestavljanju ocen nacionalnih računov, ki jih Eurostat ni odkril. Zaradi nekaterih od teh problemov (18) bi morala Komisija uvesti dodatne posebne pridržke za posamezne države, drugi (19) pa so razkrili nedoslednost uvajanja pridržkov med državami članicami.

| 2.29. | Komisija proučuje ugotovitve Sodišča in bo v zvezi z njimi pripravila ustrezne zaključke. |
| --- | --- |

2.29.

| 2.30. | Čeprav to ne bi vplivalo na izračun lastnih sredstev iz naslova BND za proračunsko leto 2012, bi bili posamezni prispevki držav članic od leta 2002 do leta 2007 drugačni (20). |
| --- | --- |

2.30.

Čeprav to ne bi vplivalo na izračun lastnih sredstev iz naslova BND za proračunsko leto 2012, bi bili posamezni prispevki držav članic od leta 2002 do leta 2007 drugačni (20).

| 2.30. | Glej odgovor na odstavek 2.29. |
| --- | --- |

2.30.

Tradicionalna lastna sredstva

| 2.31. | Sodišče je med revizijo (glej odstavek 2.13) v vseh obiskanih državah članicah odkrilo pomanjkljivosti v nacionalnem carinskem nadzoru pri revizijah po carinjenju in analizi tveganja. Kjer je nacionalni carinski nadzor le delno uspešen, se poveča tveganje, da so zbrani zneski tradicionalnih lastnih sredstev netočni. |
| --- | --- |

2.31.

Sodišče je med revizijo (glej odstavek 2.13) v vseh obiskanih državah članicah odkrilo pomanjkljivosti v nacionalnem carinskem nadzoru pri revizijah po carinjenju in analizi tveganja. Kjer je nacionalni carinski nadzor le delno uspešen, se poveča tveganje, da so zbrani zneski tradicionalnih lastnih sredstev netočni.

| 2.31. | Ob upoštevanju odgovorov in argumentov treh držav članic, ki jih je obiskalo Sodišče, bo Komisija pregledala pomanjkljivosti, odkrite v zvezi s temi državami članicami, in zahtevala, da sprejmejo potrebne sanacijske ukrepe, če je to ustrezno. V okviru svojih inšpekcijskih pregledov bo nadaljevala s preverjanjem nacionalnega carinskega nadzora in v primeru odkritja pomanjkljivosti od držav članic zahtevala sprejem ukrepov za odpravo teh pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

2.31.

| 2.32. | Sistemske slabosti, ki so bile za Belgijo ugotovljene v letnih poročilih za leti 2010 in 2011, obravnava Komisija v sodelovanju z državo članico. Letno poročilo o dejavnostih GD za proračun za leto 2012 vsebuje pridržek o zanesljivosti računovodskih podatkov te države članice. |
| --- | --- |

2.32.

Sistemske slabosti, ki so bile za Belgijo ugotovljene v letnih poročilih za leti 2010 in 2011, obravnava Komisija v sodelovanju z državo članico. Letno poročilo o dejavnostih GD za proračun za leto 2012 vsebuje pridržek o zanesljivosti računovodskih podatkov te države članice.

| 2.32. | Leta 2013 je bila izvedena zunanja finančna revizija za obdobje 2008–2010, pri čemer je Komisija po poglobljenem pregledu zaključkov revizije in izvedbi podpornih revizijskih testov mnenje revizije, v katerem je navedeno, da v računih ni materialnih napak, sprejela. |
| --- | --- |

2.32.

| 2.33. | Poleg tega je Sodišče v še dveh obiskanih državah članicah (Poljska in Finska) odkrilo druge manjše sistemske slabosti, povezane z računi A in B. |
| --- | --- |

2.33.

Poleg tega je Sodišče v še dveh obiskanih državah članicah (Poljska in Finska) odkrilo druge manjše sistemske slabosti, povezane z računi A in B.

| 2.33. | Kjer so bile potrjene pomanjkljivosti v upravljanju računov teh držav članic, bo od njih zahtevano, da sprejmejo ukrepe za obravnavo teh pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

2.33.

Lastna sredstva iz naslova DDV

| 2.34. | Komisija je v letu 2012 uvedla 54 pridržkov, 57 pa jih je umaknila. Po trditvah Komisije je bil čisti učinek kontrolnih dejavnosti v državah članicah, kjer so bili pridržki umaknjeni, zmanjšanje lastnih sredstev iz naslova DDV za približno 4 milijone EUR (21). Na koncu leta je bilo skupno število pridržkov 153 (glej
  tabelo 2.3
  ). Med pridržki, ki jih je uvedla Komisija, se jih 44 nanaša na kršitve zakonodaje o DDV. Te je mogoče umakniti šele po zaključku postopka za ugotavljanje kršitev in po ugotovitvi učinka na osnovo za DDV za zadevna leta. 17 pridržkov so uvedle države članice. |
| --- | --- |

2.34.

Komisija je v letu 2012 uvedla 54 pridržkov, 57 pa jih je umaknila. Po trditvah Komisije je bil čisti učinek kontrolnih dejavnosti v državah članicah, kjer so bili pridržki umaknjeni, zmanjšanje lastnih sredstev iz naslova DDV za približno 4 milijone EUR (21). Na koncu leta je bilo skupno število pridržkov 153 (glej
  tabelo 2.3
  ). Med pridržki, ki jih je uvedla Komisija, se jih 44 nanaša na kršitve zakonodaje o DDV. Te je mogoče umakniti šele po zaključku postopka za ugotavljanje kršitev in po ugotovitvi učinka na osnovo za DDV za zadevna leta. 17 pridržkov so uvedle države članice.

| 2.35. | Sodišče kot dolgo neodpravljene pridržke v zvezi z DDV opredeljuje tiste, ki so bili uvedeni pred najmanj desetimi leti, se pravi pridržke, ki konec leta 2012 še vedno veljajo in se nanašajo na leto 2003 in leta pred tem. Splošni položaj je podoben kot v prejšnjih letih. Konec leta je bilo dolgo neodpravljenih pridržkov, med katerimi so bili nekateri uvedeni že leta 1995, 16, konec leta 2011 pa 15. Pet od teh pridržkov se nanaša na kršitve, tri pa so uvedle države članice. |
| --- | --- |

2.35.

Sodišče kot dolgo neodpravljene pridržke v zvezi z DDV opredeljuje tiste, ki so bili uvedeni pred najmanj desetimi leti, se pravi pridržke, ki konec leta 2012 še vedno veljajo in se nanašajo na leto 2003 in leta pred tem. Splošni položaj je podoben kot v prejšnjih letih. Konec leta je bilo dolgo neodpravljenih pridržkov, med katerimi so bili nekateri uvedeni že leta 1995, 16, konec leta 2011 pa 15. Pet od teh pridržkov se nanaša na kršitve, tri pa so uvedle države članice.

| 2.35. | Skupni zneski so lahko podobni, vendar so bili lahko v katerem koli obdobju nekateri dolgo neodpravljeni pridržki umaknjeni, nekatere novejše pridržke pa je zdaj mogoče opisati kot dolgo neodpravljene. Oboje se je zgodilo leta 2012. Pet kršitev, ki jih navaja Sodišče, je postalo dolgo neodpravljenih šele leta 2012. Predstavljajo del velike skupine pridržkov, ki izhajajo iz iste kršitve. Komisija teh pridržkov ne more odpraviti pred sodbo Sodišča Evropske skupnosti. Komisija prav tako ne more razrešiti treh pridržkov, ki so jih postavile države članice. Izmed pridržkov, preostalih konec leta 2012, jih je bilo pet že umaknjenih, vključno z enim od dveh pridržkov, ki ju je postavila Komisija in sta se nanašala na leto 1995. |
| --- | --- |

2.35.

Tabela 2.3 –   Pridržki v zvezi z DDV 31. decembra 2012

| Država članica | Neodpravljeni pridržki 31.12.2011 | Pridržki, uvedeni leta 2012 | Pridržki, umaknjeni leta 2012 | Neodpravljeni pridržki 31.12.2012 | Prvo leto, za katero velja pridržek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgija | 1 | 5 | 0 | 6 | 2007 |
| Bolgarija | 6 | 2 | 1 | 7 | 2007 |
| Češka | 13 | 2 | 7 | 8 | 2004 |
| Danska | 8 | 1 | 3 | 6 | 2005 |
| Nemčija | 6 | 2 | 1 | 7 | 2003 |
| Estonija | 10 | 0 | 0 | 10 | 2004 |
| Irska | 5 | 0 | 1 | 4 | 2006 |
| Grčija | 7 | 0 | 2 | 5 | 1999 |
| Španija | 3 | 0 | 0 | 3 | 2003 |
| Francija | 7 | 11 | 6 | 12 | 2005 |
| Italija | 7 | 5 | 0 | 12 | 1995 |
| Ciper | 4 | 0 | 4 | 0 | n. r. |
| Latvija | 5 | 0 | 0 | 5 | 2004 |
| Litva | 2 | 5 | 5 | 2 | 2008 |
| Luksemburg | 0 | 2 | 0 | 2 | 2008 |
| Madžarska | 4 | 3 | 3 | 4 | 2004 |
| Malta | 10 | 2 | 8 | 4 | 2005 |
| Nizozemska | 9 | 2 | 0 | 11 | 2004 |
| Avstrija | 6 | 4 | 5 | 5 | 2004 |
| Poljska | 5 | 7 | 2 | 10 | 2004 |
| Portugalska | 5 | 0 | 0 | 5 | 2003 |
| Romunija | 4 | 0 | 0 | 4 | 2007 |
| Slovenija | 0 | 0 | 0 | 0 | n. r. |
| Slovaška | 0 | 1 | 1 | 0 | n. r. |
| Finska | 10 | 0 | 2 | 8 | 1995 |
| Švedska | 11 | 0 | 6 | 5 | 1995 |
| Združeno kraljestvo | 8 | 0 | 0 | 8 | 1998 |
| SKUPAJ | 156 | 54 | 57 | 153 | |

Država članica

Neodpravljeni pridržki 31.12.2011

Pridržki, uvedeni leta 2012

Pridržki, umaknjeni leta 2012

Neodpravljeni pridržki 31.12.2012

Prvo leto, za katero velja pridržek

Belgija

1

5

0

6

2007

Bolgarija

6

2

1

7

2007

Češka

13

2

7

8

2004

Danska

8

1

3

6

2005

Nemčija

6

2

1

7

2003

Estonija

10

0

0

10

2004

Irska

5

0

1

4

2006

Grčija

7

0

2

5

1999

Španija

3

0

0

3

2003

Francija

7

11

6

12

2005

Italija

7

5

0

12

1995

Ciper

4

0

4

0

n. r.

Latvija

5

0

0

5

2004

Litva

2

5

5

2

2008

Luksemburg

0

2

0

2

2008

Madžarska

4

3

3

4

2004

Malta

10

2

8

4

2005

Nizozemska

9

2

0

11

2004

Avstrija

6

4

5

5

2004

Poljska

5

7

2

10

2004

Portugalska

5

0

0

5

2003

Romunija

4

0

0

4

2007

Slovenija

0

0

0

0

n. r.

Slovaška

0

1

1

0

n. r.

Finska

10

0

2

8

1995

Švedska

11

0

6

5

1995

Združeno kraljestvo

8

0

0

8

1998

SKUPAJ

156

54

57

153

Vir: Evropsko računsko sodišče.

Globe in kazni

| 2.36. | Konec leta 2012 je bilo približno 98 % (22) neporavnanih glob pokritih z začasnim plačilom ali garancijo. Pravila za izvajanje finančne uredbe (23) določajo, da Komisija izterja dolgovane zneske z vsemi sredstvi, ki so ji na voljo, če niso bila izvršena delna plačila ali če dolžniki niso predložili garancije za pokritje celotnega zneska do datuma zapadlosti. |
| --- | --- |

2.36.

Konec leta 2012 je bilo približno 98 % (22) neporavnanih glob pokritih z začasnim plačilom ali garancijo. Pravila za izvajanje finančne uredbe (23) določajo, da Komisija izterja dolgovane zneske z vsemi sredstvi, ki so ji na voljo, če niso bila izvršena delna plačila ali če dolžniki niso predložili garancije za pokritje celotnega zneska do datuma zapadlosti.

| 2.36. | Cilj Komisije ni, da izterjavo izvrši za vsako ceno, ker bi to lahko imelo nepopravljive posledice na oglobljena podjetja. Večina preostalih glob je začasnih, ker so bile nanje vložene pritožbe in se lahko prekličejo ali zmanjšajo. Zaradi tega poskuša Komisija pridobiti kritje prek načrta plačil s pogajanji, kritega s finančnim jamstvom, ali v izjemnih okoliščinah v skladu z novimi pravili uporabe brez finančnega jamstva. |
| --- | --- |

2.36.

| 2.37. | Sodišče je preučilo vzorec 30 glob, ki niso bile pokrite z začasnim plačilom ali garancijo, ter ugotovilo, da Komisija v 12 primerih za izterjavo ni uporabila vseh sredstev, ki so ji bila na voljo. O isti zadevi je poročalo v svojem letnem poročilu za leto 2011 (24). |
| --- | --- |

2.37.

Sodišče je preučilo vzorec 30 glob, ki niso bile pokrite z začasnim plačilom ali garancijo, ter ugotovilo, da Komisija v 12 primerih za izterjavo ni uporabila vseh sredstev, ki so ji bila na voljo. O isti zadevi je poročalo v svojem letnem poročilu za leto 2011 (24).

| 2.37. | Te globe se nanašajo bodisi na primere obstoja začasnih ukrepov ali zahtevkov glede nezmožnosti plačila in/ali na primere, v katerih bi izvršitev povzročila takojšnjo nesolventnost oglobljenega podjetja, kar bi za Komisijo imelo posledico izgube globe, saj v skladu z veljavnimi pravili ni preferenčni posojilodajalec. |
| --- | --- |

2.37.

Letna poročila o dejavnostih

| 2.38. | GD za proračun v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012 navaja, da ima zaradi mnenja Odbora BND in rezultatov dejavnosti preverjanja, ki jih opravlja Eurostat, razumno zagotovilo o točnosti in popolnosti podatkov o BND, ki se uporabljajo za lastna sredstva. Sodišče meni, da je obseg mnenja Odbora BND omejen (25), letno poročilo o dejavnostih Eurostata pa zagotavlja le delno oceno preverjanj, ki se za namene lastnih sredstev opravijo za podatke o BND. Te omejitve bi morale biti v letnem poročilu GD za proračun omenjene. |
| --- | --- |

2.38.

GD za proračun v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012 navaja, da ima zaradi mnenja Odbora BND in rezultatov dejavnosti preverjanja, ki jih opravlja Eurostat, razumno zagotovilo o točnosti in popolnosti podatkov o BND, ki se uporabljajo za lastna sredstva. Sodišče meni, da je obseg mnenja Odbora BND omejen (25), letno poročilo o dejavnostih Eurostata pa zagotavlja le delno oceno preverjanj, ki se za namene lastnih sredstev opravijo za podatke o BND. Te omejitve bi morale biti v letnem poročilu GD za proračun omenjene.

| 2.38. | Odsotnost mnenja Romunije in Bolgarije glede podatkov o BND ni preprečila uporabe podatkov za namene lastnih sredstev glede na to, da obstajajo korektivni mehanizmi, ki dopuščajo morebitne prihodnje popravke. |
| --- | --- |

2.38.

| 2.39. | Po sodbi Sodišča Evropske unije (26), v kateri je to razsodilo, da je Uredba Komisije (ES) št. 1193/2009 (27) neveljavna, je Komisija izračunala, da je treba proizvajalcem sladkorja povrniti znesek v višini 285,5 milijona EUR (28), od česar naj bi Komisija državam članicam izplačala 214 milijonov EUR. Sodišče meni, da bi bilo treba ta pomembni dogodek omeniti v letnem poročilu o dejavnostih GD za proračun. |
| --- | --- |

2.39.

Po sodbi Sodišča Evropske unije (26), v kateri je to razsodilo, da je Uredba Komisije (ES) št. 1193/2009 (27) neveljavna, je Komisija izračunala, da je treba proizvajalcem sladkorja povrniti znesek v višini 285,5 milijona EUR (28), od česar naj bi Komisija državam članicam izplačala 214 milijonov EUR. Sodišče meni, da bi bilo treba ta pomembni dogodek omeniti v letnem poročilu o dejavnostih GD za proračun.

| 2.39. | Komisija meni, da omemba navedenega v letnem poročilu o dejavnostih ni potrebna, saj je bilo proračunsko tveganje ustrezno označeno. Uredba Komisije (ES) št. 1193/2009 o določitvi zneskov za proizvodne dajatve v sektorju sladkorja za tržna leta 2002/2003, 2003/2004, 2004/2005, 2005/2006 je upravljalni ukrep za kmetijske trge. Ker pa so dajatve na sladkor tradicionalno lastni viri, je razveljavitev uredbe povzročila tveganje za izvrševanje proračuna za lastna sredstva, ki je bilo ustrezno pokrito z določbo v začasnih letnih računih za leto 2012. Zagotovitev 214 milijonov EUR pokriva znesek dajatev na sladkor, ki bo državam članicam verjetno povrnjen na osnovi revidiranega osnutka uredbe, v katerem so določene nižje dajatve. |
| --- | --- |

2.39.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

Zaključki o prihodkih za leto 2012

| 2.40. | Sodišče je za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2012, na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da:






  — | preizkušanje transakcij kaže, da je najverjetnejša stopnja napake v populaciji nič, |
| --- | --- | --- |

2.40.

Sodišče je za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2012, na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da:

—

preizkušanje transakcij kaže, da je najverjetnejša stopnja napake v populaciji nič,

| — | so preučeni nadzorni in kontrolni sistemi na splošno uspešni pri lastnih sredstvih iz naslova BND in tradicionalnih lastnih sredstvih (glej
  Prilogo 2.2
  ) ter |
| --- | --- |

—

so preučeni nadzorni in kontrolni sistemi na splošno uspešni pri lastnih sredstvih iz naslova BND in tradicionalnih lastnih sredstvih (glej
  Prilogo 2.2
  ) ter

| — | so preučeni nadzorni in kontrolni sistemi uspešni pri lastnih sredstvih iz naslova DDV, izračunu popravka za Združeno kraljestvo in drugih prihodkih (glej
  Prilogo 2.2
  ). |
| --- | --- |

—

so preučeni nadzorni in kontrolni sistemi uspešni pri lastnih sredstvih iz naslova DDV, izračunu popravka za Združeno kraljestvo in drugih prihodkih (glej
  Prilogo 2.2
  ).

Splošni revizijski dokazi kažejo, da na prihodke ne vpliva pomembna stopnja napake.

| 2.41. | Nadzorni in kontrolni sistemi za lastna sredstva iz naslova BND so bili ocenjeni kot na splošno uspešni pri zagotavljanju zakonitosti in pravilnosti s prihodki povezanih transakcij, razen preverjanja podatkov o BND, ki ga je opravila Komisija in je bilo ocenjeno kot delno uspešno, ker: |
| --- | --- |

2.41.

Nadzorni in kontrolni sistemi za lastna sredstva iz naslova BND so bili ocenjeni kot na splošno uspešni pri zagotavljanju zakonitosti in pravilnosti s prihodki povezanih transakcij, razen preverjanja podatkov o BND, ki ga je opravila Komisija in je bilo ocenjeno kot delno uspešno, ker:

2.41.

| — | Eurostat svojega dela ne načrtuje in prednostno razvršča ustrezno ter ne uporablja doslednega pristopa za države članice (odstavek 2.28), |
| --- | --- |

—

Eurostat svojega dela ne načrtuje in prednostno razvršča ustrezno ter ne uporablja doslednega pristopa za države članice (odstavek 2.28),

| — | Komisija ima uveljavljen postopek za načrtovanje in prednostno razvrščanje svojega dela po dogovoru z Odborom BND v skladu z uredbo BND. Glej odgovor na odstavek 2.28. |
| --- | --- |

—

| — | so obstajali tudi problemi pri sestavljanju ocen nacionalnih računov, ki jih Eurostat ni odkril (odstavka 2.29 in 2.30). |
| --- | --- |

—

so obstajali tudi problemi pri sestavljanju ocen nacionalnih računov, ki jih Eurostat ni odkril (odstavka 2.29 in 2.30).

| — | Po mnenju Komisije so njeni postopki glede na naravo lastnih sredstev BND stroškovno najučinkovitejša metoda. Kljub temu pa bo Komisija pri postavljanju standardov za naslednji cikel preverjanja, ki se bo začel leta 2015, upoštevala ugotovitve Sodišča.

  Glej odgovora na odstavka 2.29 in 2.30. |
| --- | --- |

—

Glej odgovora na odstavka 2.29 in 2.30.

| 2.42. | Sodišče opozarja tudi na naslednje zadeve: |
| --- | --- |

2.42.

Sodišče opozarja tudi na naslednje zadeve:

2.42.

| (a) | slabosti, ki se kažejo pri tem, kako Komisija upravlja pridržke za lastna sredstva iz naslova BND. Uvesti bi bilo treba dodatne posebne pridržke za posamezne države, nekateri pridržki pa so bili za države članice uvedeni nedosledno (odstavek 2.25). Poleg tega Komisija še ni umaknila dveh preostalih posebnih pridržkov za BNP za obdobje od leta 1995 do 2001 (odstavek 2.26); |
| --- | --- |

(a)

slabosti, ki se kažejo pri tem, kako Komisija upravlja pridržke za lastna sredstva iz naslova BND. Uvesti bi bilo treba dodatne posebne pridržke za posamezne države, nekateri pridržki pa so bili za države članice uvedeni nedosledno (odstavek 2.25). Poleg tega Komisija še ni umaknila dveh preostalih posebnih pridržkov za BNP za obdobje od leta 1995 do 2001 (odstavek 2.26);

| (a) | Države članice, na katere se nanašajo pridržki BND, morajo Komisiji do 22. septembra 2014 posredovati spremembe (in razlage sprememb), ki so potrebne za ocene BND zaradi točk, o katerih so bile obveščene, ali kakršne koli dodatne metodološke informacije, iz katerih je jasno razvidno, da točke, o katerih so bile obveščene, niso več relevantne. |
| --- | --- |

(a)

| (b) | obstoj dolgo neodpravljenih pridržkov za lastna sredstva iz naslova DDV (odstavek 2.35); |
| --- | --- |

(b)

obstoj dolgo neodpravljenih pridržkov za lastna sredstva iz naslova DDV (odstavek 2.35);

| (b) | Glede skladnosti postavljanja pridržkov glej odgovor na odstavek 2.29.

  Glej tudi odgovora na odstavka 2.25 in 2.26.


  Poleg naknadnega umika petih dolgo neodpravljenih pridržkov, omenjenih v odgovoru na odstavek 2.35, se nadaljujejo dejavnosti z zadevnimi državami članicami za umik nadaljnjih pridržkov. Za nadaljnja dva pridržka so bile opredeljene strategije za rešitev, ki trenutno potekajo. |
| --- | --- |

(b)

Glej tudi odgovora na odstavka 2.25 in 2.26.

Poleg naknadnega umika petih dolgo neodpravljenih pridržkov, omenjenih v odgovoru na odstavek 2.35, se nadaljujejo dejavnosti z zadevnimi državami članicami za umik nadaljnjih pridržkov. Za nadaljnja dva pridržka so bile opredeljene strategije za rešitev, ki trenutno potekajo.

| (c) | slabosti v nacionalnem carinskem nadzoru, ki jih je pri reviziji ugotovilo Sodišče (odstavki 2.31–2.33). Sodišče meni, da so nadzorni in kontrolni sistemi revidiranih držav članic le delno uspešni pri zagotavljanju, da so tradicionalna lastna sredstva evidentirana popolno in pravilno. |
| --- | --- |

(c)

slabosti v nacionalnem carinskem nadzoru, ki jih je pri reviziji ugotovilo Sodišče (odstavki 2.31–2.33). Sodišče meni, da so nadzorni in kontrolni sistemi revidiranih držav članic le delno uspešni pri zagotavljanju, da so tradicionalna lastna sredstva evidentirana popolno in pravilno.

Priporočila

| 2.43. | V
  Prilogi 2.3
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil. V letnih poročilih za leti 2009 in 2010 je predstavilo šest priporočil. Dve je Komisija izvedla v celoti, eno večinoma, dve deloma, enega pa ni izvedla. |
| --- | --- |

2.43.

V
  Prilogi 2.3
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil. V letnih poročilih za leti 2009 in 2010 je predstavilo šest priporočil. Dve je Komisija izvedla v celoti, eno večinoma, dve deloma, enega pa ni izvedla.

| 2.43. | Nadzorni in kontrolni sistemi so organizacijske narave in ne kažejo na določeno stopnjo zanesljivosti računov, ki je odvisna predvsem od uporabljenih statističnih virov in metod, čeprav nadzorni in kontrolni sistemi lahko prispevajo k zmanjševanju tveganja napak v nacionalnih računih. Komisija si bo ob upoštevanju opažanj Sodišča še naprej prizadevala za razvoj smernic o nadzornih in kontrolnih sistemih za sestavo nacionalnih računov v državah članicah. (odg. 2010/2009, točka 2 Priloge 2.3)

  Kot potrjujejo redni inšpekcijski pregledi Komisije, je račun B v večini državah članic računalniško podprt, zato število zneskov, neupravičeno prijavljenih v računu B, pada. Večina ugotovitev Komisije v inšpekcijskih pregledih računa B zadeva finančno odgovornost držav članic, ki izhaja iz nezadovoljivih postopkov izterjav ali upravnih napak, in ni neposredno povezana z upravljanjem samega računa. (odg. 2010/2009, točka 3 Priloge 2.3)


  Komisija je leta 2012 Svetovalnemu odboru za lastna sredstva in Skupini za carinsko politiko predstavila tematsko poročilo o lokalnih postopkih carinjenja, v katerem so združeni rezultati inšpekcijskih pregledov, izvedenih v skoraj vseh državah članicah, in izpostavila ključna področja, na katerih je potrebno nadaljnje ukrepanje. Nadaljevala bo s pregledovanjem popravnih ukrepov, ki jih izvajajo države članice, dokler ne bodo obravnavane pomanjkljivosti. (odg. 2010/2009, točka 4 Priloge 2.3)


  Tako Komisija kakor tudi države članice so ukrepale za izvedbo priporočila. Od 20 dolgo neodpravljenih pridržkov, ki so bili vzrok za priporočilo Sodišča leta 2009, jih je bilo 17 razrešenih in umaknjenih. V zvezi z ostalimi tremi pridržki je pred umikom enega potrebno ukrepanje Sodišča, za razrešitev drugih dveh pa obstajajo strategije. (odg. 2009 Priloge 2.3) |
| --- | --- |

2.43.

Kot potrjujejo redni inšpekcijski pregledi Komisije, je račun B v večini državah članic računalniško podprt, zato število zneskov, neupravičeno prijavljenih v računu B, pada. Večina ugotovitev Komisije v inšpekcijskih pregledih računa B zadeva finančno odgovornost držav članic, ki izhaja iz nezadovoljivih postopkov izterjav ali upravnih napak, in ni neposredno povezana z upravljanjem samega računa. (odg. 2010/2009, točka 3 Priloge 2.3)

Komisija je leta 2012 Svetovalnemu odboru za lastna sredstva in Skupini za carinsko politiko predstavila tematsko poročilo o lokalnih postopkih carinjenja, v katerem so združeni rezultati inšpekcijskih pregledov, izvedenih v skoraj vseh državah članicah, in izpostavila ključna področja, na katerih je potrebno nadaljnje ukrepanje. Nadaljevala bo s pregledovanjem popravnih ukrepov, ki jih izvajajo države članice, dokler ne bodo obravnavane pomanjkljivosti. (odg. 2010/2009, točka 4 Priloge 2.3)

Tako Komisija kakor tudi države članice so ukrepale za izvedbo priporočila. Od 20 dolgo neodpravljenih pridržkov, ki so bili vzrok za priporočilo Sodišča leta 2009, jih je bilo 17 razrešenih in umaknjenih. V zvezi z ostalimi tremi pridržki je pred umikom enega potrebno ukrepanje Sodišča, za razrešitev drugih dveh pa obstajajo strategije. (odg. 2009 Priloge 2.3)

| 2.44. | Sodišče glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2012 Komisiji priporoča: |
| --- | --- |

2.44.

Sodišče glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2012 Komisiji priporoča:

2.44.

| — | priporočilo 1: naj pregleda svoj kontrolni okvir za preverjanje podatkov o BND, vključno z izvedbo strukturirane in formalizirane analize stroškov in koristi, poglobljenim preverjanjem pomembnih in tveganih sestavnih delov BND, omejitvijo uporabe splošnih pridržkov in določitvijo meril pomembnosti pri oblikovanju pridržkov; |
| --- | --- |

—

priporočilo 1: naj pregleda svoj kontrolni okvir za preverjanje podatkov o BND, vključno z izvedbo strukturirane in formalizirane analize stroškov in koristi, poglobljenim preverjanjem pomembnih in tveganih sestavnih delov BND, omejitvijo uporabe splošnih pridržkov in določitvijo meril pomembnosti pri oblikovanju pridržkov;

Komisija bo pri pripravi naslednjega cikla preverjanja, ki se začne leta 2015, pregledala kontrolni okvir. V tem postopku bo upoštevala točke, ki jih je posredovalo Sodišče.

| — | priporočilo 2: naj spodbuja države članice h krepitvi carinskega nadzora, da se lahko zbere čim večji znesek tradicionalnih lastnih sredstev; |
| --- | --- |

—

priporočilo 2: naj spodbuja države članice h krepitvi carinskega nadzora, da se lahko zbere čim večji znesek tradicionalnih lastnih sredstev;

Komisija bo v okviru svojih rednih inšpekcijskih pregledov referenčnih pogojev še naprej preverjala, ali so države članice vzpostavile primerne okvire kontrol za zaščito finančnih interesov EU na področju tradicionalnih lastnih sredstev.

| — | priporočilo 3: naj spodbuja države članice k pravilni rabi računov A in B ter zagotovi, da so ti dokazljivo popolni in pravilni. |
| --- | --- |

—

priporočilo 3: naj spodbuja države članice k pravilni rabi računov A in B ter zagotovi, da so ti dokazljivo popolni in pravilni.

Komisija bo v okviru svojih inšpekcijskih pregledov še naprej pregledovala uporabo računov A in B ter od držav članic zahtevala, da so popolni in pravilni.

---

(1)  Sklep Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (UL L 163, 23.6.2007, str. 17) in Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 o izvajanju Sklepa 2007/436/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (UL L 130, 31.5.2000, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 105/2009 (UL L 36, 5.2.2009, str. 1).

(2)  O teh podatkih se na zasedanju Svetovalnega odbora za lastna sredstva dogovorijo Komisija in države članice.

(3)  Če niso določeni pridržki (glej odstavek 2.24).

(4)  V vsaki državi članici so lahko pozitivni ali negativni. Čista stanja sredstev in popravki BND so za leto 2012 znašali 284 milijonov EUR, kar je 0,2 % prihodkov (pozitivni popravki so znašali 952 milijonov EUR, kar je 0,7 % prihodkov, negativni popravki pa 668 milijonov EUR, kar je 0,5 % prihodkov).

(5)  Če dajatve ali prelevmani še niso plačani in zanje ni bilo zagotovljeno jamstvo, oziroma jih krije jamstvo, vendar se izpodbijajo, lahko države članice zadržijo dajanje teh sredstev na voljo tako, da jih knjižijo na te ločene račune.

(6)  Člen 4 Sklepa 2007/436/ ES, Euratom. V letu 2012 je to znižanje znašalo približno 4 milijarde EUR. 74 milijonov EUR iz
  tabele 2.1
  pomeni učinek razlik v menjalnem tečaju.

(7)  Člen 2(4) in 2(5) Sklepa 2007/436/ ES, Euratom. Znižanje prispevka iz naslova BND v višini 2 milijonov EUR iz
  tabele 2.1
  pomeni učinek razlik v menjalnem tečaju.

(8)  Nalog za izterjavo je postopek, s katerim odredbodajalec evidentira pravico Komisije, da si povrne dolgovani znesek.

(9)  Ocenjevanje preverjanja podatkov o BND je vključevalo obiske v petih državah članicah z največjimi prispevki lastnih sredstev iz naslova BND: v Nemčiji, Španiji, Franciji, Italiji in Združenem kraljestvu.

(10)  Države članice, preučene v vrstnem redu glede na višino prispevkov lastnih sredstev iz naslova BND od tiste z najvišjim do tiste z najnižjim, so bile Nemčija, Francija, Združeno kraljestvo, Italija, Španija, Nizozemska, Belgija, Švedska, Poljska in Avstrija.

(11)  Sodišče ni moglo potrditi točnosti za 8 milijonov EUR od 240 milijonov EUR.

(12)  Pridržki so lahko splošni ali posebni. Splošni zajemajo vse elemente sestave BND, specifični pa zajemajo ločene elemente BND (do leta 2001 BNP, od takrat pa BND).

(13)  Isto velja za lastna sredstva iz naslova DDV.

(14)  Za Bolgarijo in Romunijo so leta 2012 obstajali splošni pridržki za leti 2007 in 2008. Ti so bili januarja 2013 umaknjeni in nadomestilo jih je osem posebnih pridržkov za Bolgarijo in 11 za Romunijo za leta od 2007 do 2010.

(15)  Te pridržke opredeli Komisija kot točke, o katerih obvesti vse države članice, da lahko Eurostat primerja s tem povezano zbiranje podatkov.

(16)  En pridržek se nanaša na Grčijo, drugi pa na Združeno kraljestvo.

(17)  Glej člen 5(2)(b) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 z dne 15. julija 2003 o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (Uredba BND) (UL L 181, 19.7.2003, str. 1).

(18)  Na primer pri razvrstitvi in vrednotenju neprofitnih institucij, ki opravljajo storitve za gospodinjstva, v Nemčiji, Španiji in Franciji; pri oceni sive ekonomije v Nemčiji, Španiji, Franciji in Italiji, distribucijskih marž v Nemčiji ter najemnih storitev v Franciji in Italiji.

(19)  Na primer pri evidentiranju nepovratnih sredstev EU in najemnin od zemljišč.

(20)  Potencialni učinek količinsko opredeljivih opažanj na letni prispevek BND obiskanih držav članic je bil od +0,4 % do –1,1 %, vendar se pri tem predpostavlja, da v sestavnih delih BND zadevnih petih držav članic ali v ocenah BND preostalih 22 držav članic ne bi bile potrebne nobene druge spremembe. Slabosti, ki privedejo do količinsko neopredeljivih opažanj, lahko vplivajo tudi na izračun prispevkov držav članic. Na splošno ugotovljene razlike niso pomembne za BND za leta od 2002 do 2007 niti za leto 2012.

(21)  Razlika med povečanjem za 31 milijonov EUR in zmanjšanjem za 35 milijonov EUR.

(22)  Približno 10,8 milijarde EUR od 11 milijard EUR.

(23)  Členi 84, 85 in 85a Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 357, 31.12.2002, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 478/2007 (UL L 111, 28.4.2007, str. 13).

(24)  Glej odstavke 2.29 do 2.31 letnega poročila za leto 2011.

(25)  Odbor BND je izjavil, da za leto 2012 še ne more oblikovati mnenja o podatkih o BND Bolgarije in Romunije, ker preverjanje še poteka.

(26)  Sodba z dne 27. septembra 2012 za združene zadeve C-113/10, C-147/10 in C-234/10.

(27)  Uredba Komisije (ES) št. 1193/2009 z dne 3. novembra 2009 o popravku uredb (ES) št. 1762/2003, (ES) št. 1775/2004, (ES) št. 1686/2005, (ES) št. 164/2007 in o določitvi zneskov za proizvodne dajatve v sektorju sladkorja za tržna leta 2002/2003, 2003/2004, 2004/2005, 2005/2006 (UL L 321, 8.12.2009, str. 1).

(28)  Tržna leta 2002/2003–2005/2006.

(29)  Tabela ne vsebuje horizontalnih posebnih pridržkov.

PRILOGA 2.1

REZULTATI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ ZA PRIHODKE

| | 2012 | 2011 | 2010 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tradicionalna lastna sredstva | DDV/BND, popravki v okviru proračunskega naslova 1 | Drugi prihodki | Skupaj |
| VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA |
| Transakcije skupaj: | 5 | 47 | 3 | 55 | 55 | 55 | 62 |
| nalogi za izterjavo | 5 | 47 | 3 | 55 | 55 | 55 | 62 |
| REZULTATI PREIZKUŠANJA
   (1)
   (2) |
| Delež (število) preizkušenih transakcij, za katere je bilo ugotovljeno, da: |
| so brez napak | 100 % | (5) | 100 % | (47) | 100 % | (3) | 100 % | (55) | 98 % | 100 % | 95 % |
| je nanje vplivala vsaj ena napaka | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 2 % | 0 % | 5 % |
| OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK |
| Najverjetnejša stopnja napake | 0 % | | | |

2012

2011

2010

2009

Tradicionalna lastna sredstva

DDV/BND, popravki v okviru proračunskega naslova 1

Drugi prihodki

Skupaj

VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA

Transakcije skupaj:

5

47

3

55

55

55

62

nalogi za izterjavo

5

47

3

55

55

55

62

REZULTATI PREIZKUŠANJA
   (1)
   (2)

Delež (število) preizkušenih transakcij, za katere je bilo ugotovljeno, da:

so brez napak

100 %

(5)

100 %

(47)

100 %

(3)

100 %

(55)

98 %

100 %

95 %

je nanje vplivala vsaj ena napaka

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

2 %

0 %

5 %

OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK

Najverjetnejša stopnja napake

0 %

---

(1)  Vzorec je bil razdeljen v segmente zaradi boljšega uvida v področja z različnimi profili tveganja v tej skupini politik. Rezultati preizkušanja odražajo sorazmerni delež vsakega segmenta v skupini politik.

(2)  Številke v oklepajih pomenijo dejansko število transakcij.

PRILOGA 2.2

REZULTATI PREUČEVANJA SISTEMOV ZA PRIHODKE

Ocena preučenih sistemov

| Zadevni sistem | Pregledi Komisije v državah članicah | Dokumentacijski pregledi / pregledi izračunov Komisije in upravljanje prihodkov | Upravljanje pridržkov s strani Komisije | Ključne notranje kontrole v obiskanih državah članicah | Skupna ocena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BND | delno uspešno (1) | uspešno | uspešno | n. r. | uspešno |
| DDV | uspešno | uspešno | uspešno | n. r. | uspešno |
| Tradicionalna lastna sredstva | uspešno | uspešno | n. r. | delno uspešno (2) | uspešno |
| Popravek za Združeno kraljestvo | n. r. | uspešno | n. r. | n. r. | uspešno |
| Globe in kazni | n. r. | uspešno | n. r. | n. r. | uspešno |

Zadevni sistem

Pregledi Komisije v državah članicah

Dokumentacijski pregledi / pregledi izračunov Komisije in upravljanje prihodkov

Upravljanje pridržkov s strani Komisije

Ključne notranje kontrole v obiskanih državah članicah

Skupna ocena

BND

delno uspešno (1)

uspešno

uspešno

n. r.

uspešno

DDV

uspešno

uspešno

uspešno

n. r.

uspešno

Tradicionalna lastna sredstva

uspešno

uspešno

n. r.

delno uspešno (2)

uspešno

Popravek za Združeno kraljestvo

n. r.

uspešno

n. r.

n. r.

uspešno

Globe in kazni

n. r.

uspešno

n. r.

n. r.

uspešno

---

(1)  Glej odstavke 2.28 do 2.30.

(2)  Glej odstavke 2.31 do 2.33.

PRILOGA 2.3

SPREMLJANJE IZVAJANJA PRIPOROČIL ZA PRIHODKE

| Leto | Priporočilo Sodišča | Dosežen napredek po analizi Sodišča | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| izvedeno v celoti | se izvaja | ni izvedeno | ni več relevantno | nezadostni dokazi |
| večinoma | deloma |
| 2010 | Sodišče je v svojih letnih poročilih za leti 2010 in 2009 priporočilo, naj Komisija: | | | | | | | |
| Odboru BND predstavi poročila o oceni podatkov držav članic o BND, da bo lahko v letu 2012 vse obstoječe splošne pridržke nadomestila s posebnimi za obdobje po letu 2002; | Komisija je Odboru BND že predložila osnutke poročil o oceni in splošne pridržke nadomestila s posebnimi (osnutki poročil o oceni so bili za države članice EU-25 predloženi leta 2011, za Romunijo in Bolgarijo pa leta 2012, splošni pridržki so bili za prve nadomeščeni s posebnimi januarja 2012, za druge pa januarja 2013). | | | | | | |
| 2010 in 2009 | pojasni obseg mnenja, ki ga zagotovi v svojih poročilih o oceni podatkov držav članic o BND; | Komisija je v dveh poročilih, ki ju je Odboru BND predložila leta 2012 (za Bolgarijo in Romunijo), ocenila kakovost podatkov o BND in njihovo skladnost z ESR 95, razjasnila cilje in opredelila preverjanja, ki so bila izvedena v podporo skupnemu zaključku. | | | | | | |
| upošteva ovrednotenje nadzornih in kontrolnih sistemov v nacionalnih statističnih uradih za sestavljanje nacionalnih računov; | | | | Leta 2012 Eurostat ni sprejel smernic, ki bi določale najboljše prakse glede delovanja nadzornih kontrolnih sistemov za sestavljanje nacionalnih računov. | | | Glej odgovor na odstavek 2.43. |
| nadaljuje prizadevanja za zagotovitev, da bodo države članice pravilno uporabljale račune B; | | Čeprav Komisija vsako leto spremlja uporabo računov B, problem ostaja. | | | | | Glej odgovor na odstavek 2.43. |
| nadaljuje prizadevanja za zagotovitev, da se bo nacionalni carinski nadzor (npr. pooblaščanje za uporabo še večjih poenostavitev pri uporabnikih postopka hišnega carinjenja) še okrepil; | | | Komisija je decembra 2012 predstavila poročilo o svojem nadaljnjem spremljanju postopka hišnega carinjenja v državah članicah. Zaključki iz poročila kažejo, da je treba dodatno izboljšati nacionalni carinski nadzor. | | | | Glej odgovor na odstavek 2.43. |
| 2009 | še naprej zahteva od držav članic, naj hitro zagotovijo ustrezne informacije, ki bi ji omogočile čim prej umakniti dolgo neodpravljene pridržke. | | | Konec leta 2012 je bilo dolgo neodpravljenih pridržkov 16, leta 2009 pa 20. | | | | Glej odgovor na odstavek 2.43. |

Leto

Priporočilo Sodišča

Dosežen napredek po analizi Sodišča

Odgovor Komisije

izvedeno v celoti

se izvaja

ni izvedeno

ni več relevantno

nezadostni dokazi

večinoma

deloma

2010

Sodišče je v svojih letnih poročilih za leti 2010 in 2009 priporočilo, naj Komisija:

Odboru BND predstavi poročila o oceni podatkov držav članic o BND, da bo lahko v letu 2012 vse obstoječe splošne pridržke nadomestila s posebnimi za obdobje po letu 2002;

Komisija je Odboru BND že predložila osnutke poročil o oceni in splošne pridržke nadomestila s posebnimi (osnutki poročil o oceni so bili za države članice EU-25 predloženi leta 2011, za Romunijo in Bolgarijo pa leta 2012, splošni pridržki so bili za prve nadomeščeni s posebnimi januarja 2012, za druge pa januarja 2013).

2010 in 2009

pojasni obseg mnenja, ki ga zagotovi v svojih poročilih o oceni podatkov držav članic o BND;

Komisija je v dveh poročilih, ki ju je Odboru BND predložila leta 2012 (za Bolgarijo in Romunijo), ocenila kakovost podatkov o BND in njihovo skladnost z ESR 95, razjasnila cilje in opredelila preverjanja, ki so bila izvedena v podporo skupnemu zaključku.

upošteva ovrednotenje nadzornih in kontrolnih sistemov v nacionalnih statističnih uradih za sestavljanje nacionalnih računov;

Leta 2012 Eurostat ni sprejel smernic, ki bi določale najboljše prakse glede delovanja nadzornih kontrolnih sistemov za sestavljanje nacionalnih računov.

Glej odgovor na odstavek 2.43.

nadaljuje prizadevanja za zagotovitev, da bodo države članice pravilno uporabljale račune B;

Čeprav Komisija vsako leto spremlja uporabo računov B, problem ostaja.

Glej odgovor na odstavek 2.43.

nadaljuje prizadevanja za zagotovitev, da se bo nacionalni carinski nadzor (npr. pooblaščanje za uporabo še večjih poenostavitev pri uporabnikih postopka hišnega carinjenja) še okrepil;

Komisija je decembra 2012 predstavila poročilo o svojem nadaljnjem spremljanju postopka hišnega carinjenja v državah članicah. Zaključki iz poročila kažejo, da je treba dodatno izboljšati nacionalni carinski nadzor.

Glej odgovor na odstavek 2.43.

2009

še naprej zahteva od držav članic, naj hitro zagotovijo ustrezne informacije, ki bi ji omogočile čim prej umakniti dolgo neodpravljene pridržke.

Konec leta 2012 je bilo dolgo neodpravljenih pridržkov 16, leta 2009 pa 20.

Glej odgovor na odstavek 2.43.

---

POGLAVJE 3

Kmetijstvo: tržna in neposredna podpora

KAZALO

Uvod

Posebne značilnosti te skupine politik

Obseg revizije in revizijski pristop

Pravilnost transakcij

Uspešnost sistemov

Sistemi držav članic v zvezi s pravilnostjo transakcij

Integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS)

Kontrolni sistemi, ki se uporabljajo za program EU pomoči v hrani za najbolj ogrožene osebe

Stopnja preostale napake po ocenah Komisije

Zaključek in priporočila

Zaključek za leto 2012

Priporočila

| Priloga 3.1 – | Rezultati preizkušanja transakcij za kmetijstvo: tržna in neposredna podpora |
| --- | --- |

Priloga 3.1 –

| Priloga 3.2 – | Rezultati preučevanja sistemov za kmetijstvo: tržna in neposredna podpora |
| --- | --- |

Priloga 3.2 –

| Priloga 3.3 – | Spremljanje izvajanja prejšnjih priporočil za kmetijstvo: tržna in neposredna podpora |
| --- | --- |

Priloga 3.3 –

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| 3.1 | V tem poglavju je predstavljena posebna ocena tržne in neposredne podpore za kmetijstvo, ki sta del področja politik „kmetijstvo in razvoj podeželja“. Ključne informacije o vključenih dejavnostih in porabi v letu 2012 so v
  tabeli 3.1
  . |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

3.1

V tem poglavju je predstavljena posebna ocena tržne in neposredne podpore za kmetijstvo, ki sta del področja politik „kmetijstvo in razvoj podeželja“. Ključne informacije o vključenih dejavnostih in porabi v letu 2012 so v
  tabeli 3.1
  .

Tabela 3.1 –   Tržna in neposredna podpora za kmetijstvo – ključne informacije za leto 2012

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Področje politike | Opis | Plačila | Način upravljanja |
| Kmetijski odhodki, financirani iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) | neposredna pomoč | 40 880 | deljeno |
| intervencije na kmetijskih trgih | 3 516 | deljeno (39) |
| upravni odhodki (40) | 133 | neposredno centralizirano |
| drugo | 149 | neposredno centralizirano/deljeno |
| | | 44 678 | |
| Plačila za leto skupaj | 44 678 | |
| – | upravni odhodki skupaj
   (41) |

(v milijonih EUR)

Področje politike

Opis

Plačila

Način upravljanja

Kmetijski odhodki, financirani iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS)

neposredna pomoč

40 880

deljeno

intervencije na kmetijskih trgih

3 516

deljeno (39)

upravni odhodki (40)

133

neposredno centralizirano

drugo

149

neposredno centralizirano/deljeno

44 678

Plačila za leto skupaj

44 678

–

133

Operativni odhodki skupaj

44 545

| – | predplačila
   (42) |
| --- | --- |

–

17

| + | obračunana predplačila
   (42) |
| --- | --- |

+

18

Revidirana populacija skupaj

44 546

Obveznosti za leto skupaj

44 685

Vir: konsolidirani računovodski izkazi Evropske unije za leto 2012.

Posebne značilnosti te skupine politik

| 3.2 | Cilji skupne kmetijske politike (SKP), kot so določeni v Pogodbi, so povečanje kmetijske produktivnosti, da se zagotovi primerna življenjska raven kmetijske skupnosti, stabilizirajo trgi in zagotovi redna preskrba, ki je potrošnikom dostopna po primernih cenah (1). |
| --- | --- |

3.2

Cilji skupne kmetijske politike (SKP), kot so določeni v Pogodbi, so povečanje kmetijske produktivnosti, da se zagotovi primerna življenjska raven kmetijske skupnosti, stabilizirajo trgi in zagotovi redna preskrba, ki je potrošnikom dostopna po primernih cenah (1).

| 3.3 | Odhodki skupne kmetijske politike iz proračuna EU se financirajo predvsem iz dveh skladov (2): Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS), ki v celoti financira neposredno pomoč EU in tržne ukrepe (3), ter Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), ki skupaj z državami članicami sofinancira programe za razvoj podeželja. To poglavje obravnava odhodke EKJS, odhodki EKSRP pa so predstavljeni v poglavju 4. |
| --- | --- |

3.3

Odhodki skupne kmetijske politike iz proračuna EU se financirajo predvsem iz dveh skladov (2): Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS), ki v celoti financira neposredno pomoč EU in tržne ukrepe (3), ter Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), ki skupaj z državami članicami sofinancira programe za razvoj podeželja. To poglavje obravnava odhodke EKJS, odhodki EKSRP pa so predstavljeni v poglavju 4.

| 3.4 | Glavni ukrepi, ki se financirajo iz EKJS, so:






  — | Shema neposredne pomoči, ki se imenuje „shema enotnega plačila“(SEP). Plačila v okviru SEP temeljijo na „pravicah“ (4). Vsaka pravica se uveljavi z enim hektarom upravičenega zemljišča. Leta 2012 je SEP dosegala 31 081 milijonov EUR odhodkov. |
| --- | --- | --- |

3.4

Glavni ukrepi, ki se financirajo iz EKJS, so:

—

Shema neposredne pomoči, ki se imenuje „shema enotnega plačila“(SEP). Plačila v okviru SEP temeljijo na „pravicah“ (4). Vsaka pravica se uveljavi z enim hektarom upravičenega zemljišča. Leta 2012 je SEP dosegala 31 081 milijonov EUR odhodkov.

| — | Shema neposredne pomoči, ki se imenuje „shema enotnega plačila na površino“(SEPP), je poenostavljena shema dohodkovne podpore za kmete iz desetih od držav članic (5), ki so se EU pridružile v letih 2004 in 2007, ter določa plačilo enotnih zneskov na upravičen hektar kmetijskega zemljišča. Leta 2012 je SEPP dosegala 5 916 milijonov EUR odhodkov. |
| --- | --- |

—

Shema neposredne pomoči, ki se imenuje „shema enotnega plačila na površino“(SEPP), je poenostavljena shema dohodkovne podpore za kmete iz desetih od držav članic (5), ki so se EU pridružile v letih 2004 in 2007, ter določa plačilo enotnih zneskov na upravičen hektar kmetijskega zemljišča. Leta 2012 je SEPP dosegala 5 916 milijonov EUR odhodkov.

| — | Druge sheme neposredne pomoči večinoma zagotavljajo vezana plačila (6). Te sheme so leta 2012 pomenile 3 883 milijonov EUR odhodkov. |
| --- | --- |

—

Druge sheme neposredne pomoči večinoma zagotavljajo vezana plačila (6). Te sheme so leta 2012 pomenile 3 883 milijonov EUR odhodkov.

| — | Intervencije na kmetijskih trgih, ki zajemajo na primer intervencijsko skladiščenje, izvozna nadomestila, programe pomoči v hrani ter posebno podporo za sektorje sadja/zelenjave in vina (leta 2012 skupaj 3 516 milijonov EUR). |
| --- | --- |

—

Intervencije na kmetijskih trgih, ki zajemajo na primer intervencijsko skladiščenje, izvozna nadomestila, programe pomoči v hrani ter posebno podporo za sektorje sadja/zelenjave in vina (leta 2012 skupaj 3 516 milijonov EUR).

| 3.5 | V okviru vseh shem neposredne pomoči EKJS imajo upravičenci do pomoči EU zakonsko obveznost (7) za izpolnjevanje zahtev navzkrižne skladnosti, ki se nanašajo na varovanje okolja, javno zdravje, zdravje živali in rastlin, dobro počutje živali (predpisane zahteve ravnanja) ter na ohranjanje kmetijskih zemljišč v stanju, ki je v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji (8). Če kmetje ne ravnajo v skladu s temi obveznostmi, se njihov znesek pomoči zniža (9). |
| --- | --- |

3.5

V okviru vseh shem neposredne pomoči EKJS imajo upravičenci do pomoči EU zakonsko obveznost (7) za izpolnjevanje zahtev navzkrižne skladnosti, ki se nanašajo na varovanje okolja, javno zdravje, zdravje živali in rastlin, dobro počutje živali (predpisane zahteve ravnanja) ter na ohranjanje kmetijskih zemljišč v stanju, ki je v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji (8). Če kmetje ne ravnajo v skladu s temi obveznostmi, se njihov znesek pomoči zniža (9).

| 3.5 | Spoštovanje obveznosti navzkrižne skladnosti ni merilo za upravičenost do plačil SKP in zato kontrole teh zahtev niso povezane z zakonitostjo in pravilnostjo osnovnih transakcij. Navzkrižna skladnost je mehanizem za kaznovanje kmetov, če ti ne spoštujejo vrste pravil, ki na splošno izhajajo iz drugih politik kot SKP in se uporabljajo za državljane EU neodvisno od SKP. Zato Komisija meni, da se kazni za kršitve obveznosti navzkrižne skladnosti ne bi smele upoštevati pri izračunavanju stopenj napak za SKP. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Za odhodke SKP se uporablja deljeno upravljanje. Odgovornost za zakonitost in pravilnost porabe se začne v državah članicah (10), končno odgovornost za pravilno izvrševanje proračuna pa ima Komisija. Odhodke izvršuje 81 plačilnih agencij, ki so odgovorne za izvrševanje plačil upravičencem, pred izplačilom pa se morajo neposredno ali s pomočjo pooblaščenih organov prepričati o upravičenosti zahtevkov za pomoč. Integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS) je glavni upravljavski in kontrolni sistem za zagotavljanje pravilnosti plačil neposredne pomoči EKJS. Računovodske izkaze in plačilne evidence plačilnih agencij preučijo neodvisni revizijski organi (certifikacijski organi), ki o tem poročajo Komisiji v letnih potrdilih in poročilih. |
| --- | --- |

3.6

Za odhodke SKP se uporablja deljeno upravljanje. Odgovornost za zakonitost in pravilnost porabe se začne v državah članicah (10), končno odgovornost za pravilno izvrševanje proračuna pa ima Komisija. Odhodke izvršuje 81 plačilnih agencij, ki so odgovorne za izvrševanje plačil upravičencem, pred izplačilom pa se morajo neposredno ali s pomočjo pooblaščenih organov prepričati o upravičenosti zahtevkov za pomoč. Integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS) je glavni upravljavski in kontrolni sistem za zagotavljanje pravilnosti plačil neposredne pomoči EKJS. Računovodske izkaze in plačilne evidence plačilnih agencij preučijo neodvisni revizijski organi (certifikacijski organi), ki o tem poročajo Komisiji v letnih potrdilih in poročilih.

| 3.6 in 3.7 | V skladu s členom 5 Uredbe Komisije (ES) št. 885/2006 certifikacijski organi vsako leto poleg letnih računovodskih izkazov plačilnih agencij pregledajo tudi njihove postopke notranjih kontrol. |
| --- | --- |

3.6 in 3.7

| 3.7 | Komisija mora pridobiti zagotovilo, da so države članice vzpostavile upravljavske in kontrolne sisteme v skladu z zahtevami EU in da ti sistemi uspešno delujejo. |
| --- | --- |

3.7

Komisija mora pridobiti zagotovilo, da so države članice vzpostavile upravljavske in kontrolne sisteme v skladu z zahtevami EU in da ti sistemi uspešno delujejo.

| 3.8 | Pri neposrednih plačilih so glavna tveganja za pravilnost, da se pomoč na površino izplača za neupravičeno zemljišče, neupravičenemu upravičencu, več kot enemu upravičencu za isto parcelo, da so pravice nepravilno izračunane in da se premije za živali izplačajo za neupravičene živali. Pri intervencijah na kmetijskih trgih je glavno tveganje za pravilnost, da se pomoč dodeli za neupravičene ali previsoko navedene stroške. |
| --- | --- |

3.8

Pri neposrednih plačilih so glavna tveganja za pravilnost, da se pomoč na površino izplača za neupravičeno zemljišče, neupravičenemu upravičencu, več kot enemu upravičencu za isto parcelo, da so pravice nepravilno izračunane in da se premije za živali izplačajo za neupravičene živali. Pri intervencijah na kmetijskih trgih je glavno tveganje za pravilnost, da se pomoč dodeli za neupravičene ali previsoko navedene stroške.

| 3.8 | Komisija se strinja s Sodiščem glede glavnih tveganj za prvi steber SKP.

  Glede neposrednih plačil je celotni integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS) zasnovan tako, da zmanjšuje ta tveganja. Komisija ciljno obravnava ta tveganja v svojih revizijah. |
| --- | --- |

3.8

Glede neposrednih plačil je celotni integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS) zasnovan tako, da zmanjšuje ta tveganja. Komisija ciljno obravnava ta tveganja v svojih revizijah.

Obseg revizije in revizijski pristop

| 3.9 | V delu 2
  Priloge 1.1
  k poglavju 1 sta opisana splošni revizijski pristop in metodologija Sodišča. Glede revizije tržne in neposredne podpore za kmetijstvo je treba omeniti naslednje: |
| --- | --- |

3.9

V delu 2
  Priloge 1.1
  k poglavju 1 sta opisana splošni revizijski pristop in metodologija Sodišča. Glede revizije tržne in neposredne podpore za kmetijstvo je treba omeniti naslednje:

| 3.9 | Glej odgovora na odstavka 1.11 in 1.12 o vplivu izterjav in finančnih popravkov na zaščito finančnih interesov EU. |
| --- | --- |

3.9

| — | revizija je vključevala preučitev vzorca 180 transakcij (11), kot je opredeljeno v odstavku 6
  Priloge 1.1
  . Vzorec je zasnovan tako, da je reprezentativen za vse vrste transakcij v skupini politik. Leta 2012 je vzorec vseboval transakcije iz 16 držav članic (12), |
| --- | --- |

—

revizija je vključevala preučitev vzorca 180 transakcij (11), kot je opredeljeno v odstavku 6
  Priloge 1.1
  . Vzorec je zasnovan tako, da je reprezentativen za vse vrste transakcij v skupini politik. Leta 2012 je vzorec vseboval transakcije iz 16 držav članic (12),

| — | Komisija pozorno spremlja razvoj metodologije Sodišča v zvezi z izjavo o zanesljivosti (DAS) glede možnega vpliva na stopnjo napake. |
| --- | --- |

—

| — | revizija je zajela zahteve navzkrižne skladnosti (izbrane obveznosti v zvezi z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji (13) in predpisana zahteva ravnanja 4 (14)). Primeri, ko obveznosti navzkrižne skladnosti niso bile spoštovane, so bili obravnavani kot napake (15), če je bilo mogoče ugotoviti, da je napaka v letu, ko je kmet vložil zahtevek za pomoč, že obstajala (16). Poleg tega je Sodišče pri svojih revizijah sistemov EKSRP preučilo, kako države članice izvajajo standarde navzkrižne skladnosti in kontrole. Rezultati tega dela so predstavljeni v poglavju 4 (odstavek 4.24), vendar veljajo tudi za to poglavje, |
| --- | --- |

—

revizija je zajela zahteve navzkrižne skladnosti (izbrane obveznosti v zvezi z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji (13) in predpisana zahteva ravnanja 4 (14)). Primeri, ko obveznosti navzkrižne skladnosti niso bile spoštovane, so bili obravnavani kot napake (15), če je bilo mogoče ugotoviti, da je napaka v letu, ko je kmet vložil zahtevek za pomoč, že obstajala (16). Poleg tega je Sodišče pri svojih revizijah sistemov EKSRP preučilo, kako države članice izvajajo standarde navzkrižne skladnosti in kontrole. Rezultati tega dela so predstavljeni v poglavju 4 (odstavek 4.24), vendar veljajo tudi za to poglavje,

| — | Glej odgovor na odstavek 3.5. |
| --- | --- |

—

| — | znižanj in izključitev (ki jih uporabijo države članice v primeru, ko upravičenci do pomoči EU prijavijo površino, ki je večja od dejanske, ali preveliko število živali (17)) Sodišče ne zajame v izračun stopnje napake (18), |
| --- | --- |

—

znižanj in izključitev (ki jih uporabijo države članice v primeru, ko upravičenci do pomoči EU prijavijo površino, ki je večja od dejanske, ali preveliko število živali (17)) Sodišče ne zajame v izračun stopnje napake (18),

| — | pri oceni sistemov je bil preučen IAKS v treh plačilnih agencijah (19) v dveh državah članicah, ki uporabljata SEP – v Luksemburgu in Združenem kraljestvu (Severna Irska in Anglija) – ter nadzorne in kontrolne sisteme, ki se uporabljajo za program EU pomoči v hrani za najbolj ogrožene osebe (20) v Španiji in Italiji, |
| --- | --- |

—

pri oceni sistemov je bil preučen IAKS v treh plačilnih agencijah (19) v dveh državah članicah, ki uporabljata SEP – v Luksemburgu in Združenem kraljestvu (Severna Irska in Anglija) – ter nadzorne in kontrolne sisteme, ki se uporabljajo za program EU pomoči v hrani za najbolj ogrožene osebe (20) v Španiji in Italiji,

| — | revizija je vsebovala pregled letnega poročila o dejavnostih Generalnega direktorata Komisije za kmetijstvo in razvoj podeželja (GD AGRI) v zvezi z vprašanji, povezanimi z EKJS, |
| --- | --- |

—

revizija je vsebovala pregled letnega poročila o dejavnostih Generalnega direktorata Komisije za kmetijstvo in razvoj podeželja (GD AGRI) v zvezi z vprašanji, povezanimi z EKJS,

| — | Sodišče je pregledalo delo, ki ga je pri revidiranju potrjevanja obračunov opravil GD AGRI, ter obiskalo certifikacijske organe Luksemburga in Združenega kraljestva (Severne Irske). Rezultati tega dela, ki veljajo tudi za to poglavje, so predstavljeni v
  poglavju 4
  (glej odstavke 4.26 do 4.36). |
| --- | --- |

—

Sodišče je pregledalo delo, ki ga je pri revidiranju potrjevanja obračunov opravil GD AGRI, ter obiskalo certifikacijske organe Luksemburga in Združenega kraljestva (Severne Irske). Rezultati tega dela, ki veljajo tudi za to poglavje, so predstavljeni v
  poglavju 4
  (glej odstavke 4.26 do 4.36).

PRAVILNOST TRANSAKCIJ

| 3.10 | Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v
  Prilogi 3.1
  . Na 74 (41 %) od 180 transakcij, ki jih je revidiralo Sodišče, je vplivala napaka. Na podlagi napak, ki jih je količinsko opredelilo, Sodišče ocenjuje, da je najverjetnejša napaka znašala 3,8 % (21). |
| --- | --- |

3.10

Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v
  Prilogi 3.1
  . Na 74 (41 %) od 180 transakcij, ki jih je revidiralo Sodišče, je vplivala napaka. Na podlagi napak, ki jih je količinsko opredelilo, Sodišče ocenjuje, da je najverjetnejša napaka znašala 3,8 % (21).

| 3.10 | Čeprav je to stopnjo napake ocenilo Evropsko računsko sodišče, ne pomeni nujno dejanskega tveganja za proračun EU. Opaženo je bilo na primer, da nespoštovanje pravil javnega naročanja ne pomeni nujno, da so bili vsi odhodki nepravilno uporabljeni.

  Komisija ugotavlja, da je spodnja meja napake, kot jo je ocenilo Sodišče, pod pragom pomembnosti. |
| --- | --- |

3.10

Komisija ugotavlja, da je spodnja meja napake, kot jo je ocenilo Sodišče, pod pragom pomembnosti.

| 3.11 | Sodišče za bistveno število transakcij, na katere so vplivale napake, meni, da so imeli nacionalni organi dovolj informacij, da bi lahko odkrili in popravili zadevne napake. |
| --- | --- |

3.11

Sodišče za bistveno število transakcij, na katere so vplivale napake, meni, da so imeli nacionalni organi dovolj informacij, da bi lahko odkrili in popravili zadevne napake.

| 3.11 | Komisija tudi meni, da pravna in tehnična orodja (predvsem integrirani administrativni in kontrolni sistemi), ki jih državam članicam za upravljanje in kontroliranje odhodkov zagotavlja zakonodaja SKP, državam članicam omogočajo odkrivanje in popravo večine napak.

  Vendar kot se je jasno razkrilo v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012, revizije GD AGRI kažejo, da v številnih državah članicah obstajajo znatne slabosti v upravljavskih in kontrolnih sistemih. Te ugotovitve so podlaga za postopke potrditve skladnosti, da se proračun EU ustrezno ščiti pred tveganji nepravilnih plačil, poleg tega pa je v povprečju približno 600 milijonov EUR vsako leto vrnjenih v proračun za Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKSJ). |
| --- | --- |

3.11

Vendar kot se je jasno razkrilo v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012, revizije GD AGRI kažejo, da v številnih državah članicah obstajajo znatne slabosti v upravljavskih in kontrolnih sistemih. Te ugotovitve so podlaga za postopke potrditve skladnosti, da se proračun EU ustrezno ščiti pred tveganji nepravilnih plačil, poleg tega pa je v povprečju približno 600 milijonov EUR vsako leto vrnjenih v proračun za Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKSJ).

| 3.12 | Od 74 transakcij, na katere so vplivale napake, so na 60 vplivale količinsko opredeljive napake v zvezi s točnostjo ali upravičenostjo plačil pomoči. Najpogostejše napake v zvezi s točnostjo se nanašajo na prijavo prevelikih površin in na upravne napake, ki posamezno večinoma znašajo manj kot 5 %. Primeri prijave prevelikih površin so bili ugotovljeni v 11 od 16 obiskanih držav članic. Večina upravnih napak se je nanašala na nepravilne vrednosti pravic (glej okvir 3.1). |
| --- | --- |

3.12

Od 74 transakcij, na katere so vplivale napake, so na 60 vplivale količinsko opredeljive napake v zvezi s točnostjo ali upravičenostjo plačil pomoči. Najpogostejše napake v zvezi s točnostjo se nanašajo na prijavo prevelikih površin in na upravne napake, ki posamezno večinoma znašajo manj kot 5 %. Primeri prijave prevelikih površin so bili ugotovljeni v 11 od 16 obiskanih držav članic. Večina upravnih napak se je nanašala na nepravilne vrednosti pravic (glej okvir 3.1).

| 3.12 | Komisija ugotavlja, da je večina količinsko opredeljivih napak v finančnem smislu razmeroma majhnih in zadevajo zlasti majhna odstopanja pri ponovnem merjenju parcel, ki ga opravi Sodišče; 36 napak, ki jih je odkrilo Sodišče, znaša manj kot 5 %, od katerih jih 23 znaša manj kot 2 %.

  Kadar napake v zvezi z nepravilnimi vrednostmi pravic pomenijo tveganje za Sklad, se napake nadalje obravnavajo v postopku potrditve skladnosti. Za nepravilen izračun pravic za Francijo iz okvira 3.1 potekata postopka potrditve, ki zajemata finančni leti 2011 in 2012. |
| --- | --- |

3.12

Kadar napake v zvezi z nepravilnimi vrednostmi pravic pomenijo tveganje za Sklad, se napake nadalje obravnavajo v postopku potrditve skladnosti. Za nepravilen izračun pravic za Francijo iz okvira 3.1 potekata postopka potrditve, ki zajemata finančni leti 2011 in 2012.

| 3.13 | Večje napake v zvezi s točnostjo se večinoma nanašajo na previsoka plačila za trajne pašnike, pri katerih navzkrižni pregledi prijavljenih parcel z identifikacijskim sistemom za zemljišča (LPIS) niso zaznali prevelikih prijav, ker so bila v podatkovni zbirki LPIS neupravičena zemljišča evidentirana kot upravičeni stalni pašniki (glej okvir 3.1). |
| --- | --- |

3.13

Večje napake v zvezi s točnostjo se večinoma nanašajo na previsoka plačila za trajne pašnike, pri katerih navzkrižni pregledi prijavljenih parcel z identifikacijskim sistemom za zemljišča (LPIS) niso zaznali prevelikih prijav, ker so bila v podatkovni zbirki LPIS neupravičena zemljišča evidentirana kot upravičeni stalni pašniki (glej okvir 3.1).

| 3.13 | Komisija se zaveda težave in jo nadalje obravnava prek svojih postopkov potrditve obračunov in po potrebi akcijskega načrta. |
| --- | --- |

3.13

Prijave prevelikih zemljišč – zahtevki za pomoč za neupravičena zemljišča

V Španiji, Avstriji in na Portugalskem so bile nekatere referenčne parcele, ki so bile prijavljene kot stalni pašniki in so kot take tudi prejele plačila, dejansko v celoti ali deloma pokrite s kamenjem, gostim gozdom ali grmovjem, zaradi česar bi morale biti izključene iz pomoči EU (22). Zahtevki za pomoč za te parcele so bili sprejeti, ker LPIS ni pravilno kazala stanja na njih. V nekaterih primerih so se parcele v preteklosti morda uporabljale za kmetijsko dejavnost, vendar se je izkazalo, da so že leta opuščene.

Prijave prevelikih zemljišč – zahtevki za pomoč za neupravičena zemljišča

Tekoči postopki potrditve skladnosti bodo zajeli tveganja v zvezi z vsemi tremi državami članicami, ki jih je navedlo Sodišče.

Kar zadeva upravičenost pašniških območij v Španiji, so morali nacionalni organi v povezavi s tem ukrepati ter so novembra 2010 predstavili načrt za izboljšanje identifikacijskega sistema za zemljišča (LPIS). Ta načrt za izboljšanje vključuje predvsem ukrepe za uvedbo uporabe koeficienta upravičenosti za pašniške parcele in zagotavljanje sistematičnega posodabljanja sistema LPIS z rezultati pregledov na kraju samem. Komisija spremlja izvajanje tega načrta kot del potrditve skladnosti, prek katere se bo krilo ustrezno tveganje za Sklad.

Kar zadeva Portugalsko, se je za pomanjkljivost pripravil akcijski načrt, ki je bil končan leta 2013. Za zadevna leta je tveganje za Sklad predmet postopka potrditve skladnosti.

Nepravilen izračun pravic do plačila, evidentiranih v podatkovni zbirki pravic

V Franciji so bila revidirana plačila pomoči iz SEP nepravilna zaradi neskladnosti z nacionalno zgornjo mejo dodeljenih pravic, ki jo določa zakonodaja EU (23).

Nepravilni izračuni pravic so bili ugotovljeni tudi v Luksemburgu (glej odstavek 3.23).

Nepravilen izračun pravic do plačila, evidentiranih v podatkovni zbirki pravic

V zvezi z nepravilnim izračunom pravic do plačila v Franciji potekata postopka potrditve skladnosti, ki zajemata finančni leti 2011 in 2012. Francija je morala popraviti vrednost pravic brez nepotrebnih zamud. Komisija ugotavlja, da je bil njen postopek potrditve skladnosti za nepravilnost pravic do plačila v Franciji uveden kot nadaljevanje izvrševanja izjave o zanesljivosti iz leta 2011 in da je ta napaka jasno omejena na Francijo. Točni znesek neupravičenih plačil za celotno prebivalstvo bo določen in v celoti izterjan s postopkom skladnosti. Komisija ocenjuje, da ta prekoračitev zgornje meje predstavlja 0,2 odstotne točke skupne stopnje napake, ki jo je določilo Sodišče.

Opažanje glede Luksemburga se bo nadalje obravnavalo prek postopka potrditve skladnosti.

| 3.14 | Sistematične slabosti pri pravilnem ocenjevanju upravičenosti trajnih pašnikov so bile navedene že v prejšnjih letnih poročilih (24), ugotovljene pa so bile tudi pri revizijah sistemov v Združenem kraljestvu (Anglija in Severna Irska). |
| --- | --- |

3.14

Sistematične slabosti pri pravilnem ocenjevanju upravičenosti trajnih pašnikov so bile navedene že v prejšnjih letnih poročilih (24), ugotovljene pa so bile tudi pri revizijah sistemov v Združenem kraljestvu (Anglija in Severna Irska).

| 3.14 | Komisija se zaveda težav v zvezi z upravičenostjo pašniških območij v tej državi članici, zadeva pa se nadalje obravnava prek postopka potrditve skladnosti. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Glede napak v zvezi z upravičenostjo je Sodišče našlo primere, ko prijavljeni stroški niso bili upravičeni (glej okvir 3.2). |
| --- | --- |

3.15

Glede napak v zvezi z upravičenostjo je Sodišče našlo primere, ko prijavljeni stroški niso bili upravičeni (glej okvir 3.2).

Okvir 3.2 –   Primer napak v zvezi z upravičenostjo – neupravičeni stroški dela

Na Portugalskem so regionalni organi plače svojih uslužbencev, ki so izvajali inšpekcijske preglede na kraju samem, prijavili kot tehnično pomoč, kar je v nasprotju z zakonodajo EU (25).

Okvir 3.2 –   
  Primer napak v zvezi z upravičenostjo – neupravičeni stroški dela

Ta težava se bo nadalje obravnavala v okviru postopka potrditve skladnosti.

| 3.16 | Sodišče je pri preučevanju izbranih obveznosti navzkrižne skladnosti (glej drugo alineo odstavka 3.9) ugotovilo kršitve pri 24 (26) od 146 plačil, za katera veljajo te zahteve (27). Najpogostejše ugotovljene kršitve navzkrižne skladnosti so zemljišča, ki se ne ohranjajo v stanju, ki je v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji, in neustrezne ali nezadostne zmogljivosti za skladiščenje nitratov živalskega izvora. |
| --- | --- |

3.16

Sodišče je pri preučevanju izbranih obveznosti navzkrižne skladnosti (glej drugo alineo odstavka 3.9) ugotovilo kršitve pri 24 (26) od 146 plačil, za katera veljajo te zahteve (27). Najpogostejše ugotovljene kršitve navzkrižne skladnosti so zemljišča, ki se ne ohranjajo v stanju, ki je v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji, in neustrezne ali nezadostne zmogljivosti za skladiščenje nitratov živalskega izvora.

| 3.16 | Glede najpogostejših kršitev, ki jih je odkrilo Sodišče, Komisija med svojimi revizijami navzkrižne skladnosti namenja posebno pozornost opredelitvi in izvajanju standardov za dobre kmetijske in okoljske pogoje ter predpisanih zahtev ravnanja št. 4 (skladiščni prostori za nitrate živalskega izvora). Vsaka opažena slabost se nadalje obravnava prek postopka potrditve skladnosti. |
| --- | --- |

3.16

USPEŠNOST SISTEMOV

Sistemi držav članic v zvezi s pravilnostjo transakcij

| 3.17 | V
  Prilogi 3.2
  so povzeti rezultati preučevanja nadzornih in kontrolnih sistemov, ki ga je izvedlo Sodišče (28). |
| --- | --- |

3.17

V
  Prilogi 3.2
  so povzeti rezultati preučevanja nadzornih in kontrolnih sistemov, ki ga je izvedlo Sodišče (28).

| 3.17 | V skladu s sistemom deljenega upravljanja so za odkrivanje pomanjkljivosti odgovorne plačilne agencije v okviru sistemov notranje kontrole. To pomeni, da bi morala obstoječi sistem spremljanja in notranja revizija plačilne agencije najprej odkriti, ali so upravni in kontrolni postopki neuspešni. Letno potrjevanje, ki ga opravijo certifikacijski organi za potrditev obračunov, vključuje pregled skladnosti z akreditacijskimi merili. Zelo pogosto se plačilna agencija zaveda pomanjkljivosti ter ukrepa, da odpravi slabosti, kar pa traja. S postopkom potrditve skladnosti se zagotovi, da se finančni popravki lahko uporabljajo za države članice glede finančnih napak zaradi šibkih kontrol ali neskladnosti s ključnimi kontrolami. |
| --- | --- |

3.17

Integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS)

| 3.18 | IAKS zajema glavne sheme, ki se financirajo iz EKJS, torej SEP, SEPP in vse vezane pomoči na površino ter sheme premij za živali. Sistem obsega podatkovne zbirke o kmetijskih gospodarstvih in zahtevkih za pomoč ter identifikacijski sistem za zemljišča (LPIS), podatkovne zbirke o živalih in podatkovno zbirko pravic v državah članicah, ki izvajajo SEP. Določa več kontrol v zvezi z upravičenostjo, vključno z navzkrižnimi preverjanji med podatkovnimi zbirkami in inšpekcijske preglede na kraju samem. |
| --- | --- |

3.18

IAKS zajema glavne sheme, ki se financirajo iz EKJS, torej SEP, SEPP in vse vezane pomoči na površino ter sheme premij za živali. Sistem obsega podatkovne zbirke o kmetijskih gospodarstvih in zahtevkih za pomoč ter identifikacijski sistem za zemljišča (LPIS), podatkovne zbirke o živalih in podatkovno zbirko pravic v državah članicah, ki izvajajo SEP. Določa več kontrol v zvezi z upravičenostjo, vključno z navzkrižnimi preverjanji med podatkovnimi zbirkami in inšpekcijske preglede na kraju samem.

| 3.19 | Ocena IAKS je zajela skladnost z določbami ustreznih uredb in oceno uspešnosti sistemov pri zagotavljanju zakonitosti in pravilnosti plačil, pri čemer so bili pregledani zlasti:






  (a) | upravni in kontrolni postopki ter kakovost podatkovnih zbirk; |
| --- | --- | --- |

3.19

Ocena IAKS je zajela skladnost z določbami ustreznih uredb in oceno uspešnosti sistemov pri zagotavljanju zakonitosti in pravilnosti plačil, pri čemer so bili pregledani zlasti:

(a)

upravni in kontrolni postopki ter kakovost podatkovnih zbirk;

| (b) | kontrolni sistemi na podlagi fizičnih pregledov na kraju samem; |
| --- | --- |

(b)

kontrolni sistemi na podlagi fizičnih pregledov na kraju samem;

| (c) | postopki za zagotavljanje izterjave neupravičenih plačil. |
| --- | --- |

(c)

postopki za zagotavljanje izterjave neupravičenih plačil.

| 3.20 | Revizije Sodišča kažejo, da obstajajo negativni vplivi na uspešnost IAKS, zlasti netočne podatkovne zbirke, ki se uporabljajo za navzkrižna preverjanja. |
| --- | --- |

3.20

Revizije Sodišča kažejo, da obstajajo negativni vplivi na uspešnost IAKS, zlasti netočne podatkovne zbirke, ki se uporabljajo za navzkrižna preverjanja.

| 3.20 | Službe Komisije so pozorne na točnost informacij v podatkovnih zbirkah, saj je ključni element za pravilno upravljanje in kontrolo. Ko se odkrijejo pomanjkljivosti, jih morajo države članice odpraviti. Poleg tega je tveganje za Sklad zajeto v postopek potrditve skladnosti.

  Medtem ko službe Komisije priznavajo, da bodo določene slabosti in nepopolnosti vedno in neizogibno obstajale, pa menijo, da IAKS kot celota ostaja trden sistem za upravljanje odhodkov SKP. |
| --- | --- |

3.20

Medtem ko službe Komisije priznavajo, da bodo določene slabosti in nepopolnosti vedno in neizogibno obstajale, pa menijo, da IAKS kot celota ostaja trden sistem za upravljanje odhodkov SKP.

Upravni in kontrolni postopki ter kakovost podatkovnih zbirk

| 3.21 | Upravni in kontrolni postopki (29), ki jih opravljajo plačilne agencije, morajo vključevati navzkrižno preverjanje, kadar koli je to mogoče in primerno, med drugim z vsemi podatkovnimi zbirkami IAKS. Sodišče je preverilo, ali so informacije v podatkovnih zbirkah popolne in zanesljive, ali so bila pri pregledih ugotovljena odstopanja in ali so bili po potrebi izvedeni popravljalni ukrepi. |
| --- | --- |

3.21

Upravni in kontrolni postopki (29), ki jih opravljajo plačilne agencije, morajo vključevati navzkrižno preverjanje, kadar koli je to mogoče in primerno, med drugim z vsemi podatkovnimi zbirkami IAKS. Sodišče je preverilo, ali so informacije v podatkovnih zbirkah popolne in zanesljive, ali so bila pri pregledih ugotovljena odstopanja in ali so bili po potrebi izvedeni popravljalni ukrepi.

| 3.22 | Identifikacijski sistem za zemljišča (LPIS) je podatkovna zbirka, ki vsebuje podatke o celotni kmetijski površini (referenčnih parcelah) v državi članici in o upravičenih površinah vsake referenčne parcele. LPIS temelji na geografskem informacijskem sistemu (GIS), ki vsebuje digitalizirane in geografsko opredeljene meje parcel, ki po možnosti temeljijo na prostorskih ortografskih posnetkih (30). Upravičene površine referenčnih parcel je treba oceniti na podlagi najnovejših ortografskih posnetkov. Sodišče je v revidiranih LPIS odkrilo bistvene pomanjkljivosti (glej okvir 3.3). |
| --- | --- |

3.22

Identifikacijski sistem za zemljišča (LPIS) je podatkovna zbirka, ki vsebuje podatke o celotni kmetijski površini (referenčnih parcelah) v državi članici in o upravičenih površinah vsake referenčne parcele. LPIS temelji na geografskem informacijskem sistemu (GIS), ki vsebuje digitalizirane in geografsko opredeljene meje parcel, ki po možnosti temeljijo na prostorskih ortografskih posnetkih (30). Upravičene površine referenčnih parcel je treba oceniti na podlagi najnovejših ortografskih posnetkov. Sodišče je v revidiranih LPIS odkrilo bistvene pomanjkljivosti (glej okvir 3.3).

Okvir 3.3 –   Primeri nepravilnih podatkov v LPIS/GIS

V Združenem kraljestvu (Anglija) plačilna agencija ne ocenjuje upravičenosti skupnih zemljišč (329 000 ha) in le v omejenem obsegu uporablja ortografske posnetke za ocenjevanje upravičenosti prijavljenih parcel. Sodišče je pregledalo vzorec gozdnih parcel, izbran na podlagi tveganja, in ugotovilo, da je bila za nekatere v nasprotju zakonodajo EU pridobljena pomoč EU.

V Združenem kraljestvu (Severna Irska) neupravičene značilnosti v GIS niso prikazane kot neupravičeno zemljišče. Leta 2011 je bila izvedena posodobitev LPIS, da bi se odpravile pomanjkljivosti, ugotovljene pri oceni kakovosti, ki jo zahteva zakonodaja EU (31). Sodišče je pregledalo omejen vzorec, izbran na podlagi tveganja, z referenčnimi parcelami, ki so bile sodeč po ortografskih posnetkih gozdovi. Ugotovilo je, da je bilo več teh parcel evidentiranih kot trajni pašnik. Za nekatere druge parcele je bilo ugotovljeno, da je bila upravičena površina, evidentirana v LPIS, večja od skupne površine parcele.

Okvir 3.3 –   
  Primeri nepravilnih podatkov v LPIS/GIS

Zdaj ni nobene pravne obveznosti za uporabo ortografskih posnetkov. Vendar pa je Komisija v horizontalni uredbi o kontroli, financiranju in spremljanju SKP predlagala, da bi države članice morale uporabljati take posnetke.

Če revizije pokažejo, da so informacije v sistemu napačne in da to pomeni tveganje, se to obravnava v postopku potrditve skladnosti.

Glede stanja na Severnem Irskem so bile dejavnosti posodabljanja, ki so jih leta 2011 izvedli organi, posledica revizij, ki so jih opravile službe Komisije v letih 2006–2009. Te so vodile do finančnih popravkov za obdobje do leta 2009. Postopki potrditve skladnosti še vedno potekajo za poznejša leta.

| 3.23 | Sodišče je v vseh treh plačilnih agencijah ugotovilo pomanjkljivosti glede točnosti plačil. V Luksemburgu so sredstva, ki so bila na voljo v nacionalni rezervi, uporabili za povečanje vrednosti vseh dodeljenih pravic, kar je v nasprotju z določbami (32) zakonodaje EU. V Združenem kraljestvu (Anglija in Severna Irska) je Sodišče našlo več primerov, ko je bil znesek pomoči izračunan na podlagi površin, ki so bile večje, kot so pri pregledih na kraju samem ugotovili nacionalni inšpektorji. |
| --- | --- |

3.23

Sodišče je v vseh treh plačilnih agencijah ugotovilo pomanjkljivosti glede točnosti plačil. V Luksemburgu so sredstva, ki so bila na voljo v nacionalni rezervi, uporabili za povečanje vrednosti vseh dodeljenih pravic, kar je v nasprotju z določbami (32) zakonodaje EU. V Združenem kraljestvu (Anglija in Severna Irska) je Sodišče našlo več primerov, ko je bil znesek pomoči izračunan na podlagi površin, ki so bile večje, kot so pri pregledih na kraju samem ugotovili nacionalni inšpektorji.

| 3.23 | Stanje glede Luksemburga se bo nadalje obravnavalo prek postopka potrditve skladnosti.

  Stanje glede Združenega kraljestva (Anglija in Severna Irska) se obravnava in se bo nadalje obravnavalo v okviru številnih postopkov potrditve skladnosti. |
| --- | --- |

3.23

Stanje glede Združenega kraljestva (Anglija in Severna Irska) se obravnava in se bo nadalje obravnavalo v okviru številnih postopkov potrditve skladnosti.

Kontrolni sistemi, ki temeljijo na fizičnih pregledih na kraju samem

| 3.24 | Kakovost meritev na kraju samem je bistvenega pomena za pravilno določitev zneskov pomoči. Sodišče je ponovilo več meritev, ki so jih opravile tri revidirane plačilne agencije. Pri vseh treh so se meritve Sodišča za več kot veljavna dovoljena odstopanja (33) razlikovale od rezultatov, o katerih so poročali inšpektorji plačilne agencije (v Luksemburgu pri 5 od 61 meritev, v Združenem kraljestvu (Severna Irska) pri 6 od 42 in v Združenem kraljestvu (Anglija) pri 8 od 21). |
| --- | --- |

3.24

Kakovost meritev na kraju samem je bistvenega pomena za pravilno določitev zneskov pomoči. Sodišče je ponovilo več meritev, ki so jih opravile tri revidirane plačilne agencije. Pri vseh treh so se meritve Sodišča za več kot veljavna dovoljena odstopanja (33) razlikovale od rezultatov, o katerih so poročali inšpektorji plačilne agencije (v Luksemburgu pri 5 od 61 meritev, v Združenem kraljestvu (Severna Irska) pri 6 od 42 in v Združenem kraljestvu (Anglija) pri 8 od 21).

| 3.24 | Službe Komisije se strinjajo s Sodiščem, da je kakovost pregledov na kraju samem pomembna. Revizije, ki so jih izvedle službe Komisije, so razkrile podobne pomanjkljivosti v kakovosti pregledov na kraju samem, odkrite slabosti pa se nadalje obravnavajo s postopki potrditve skladnosti, ki zagotavljajo, da je tveganje za proračun EU ustrezno krito.

  Revizije Komisije so prav tako razkrile pomanjkljivosti IAKS v Angliji in na Severnem Irskem. Tem plačilnim agencijam so bili v zvezi s tem že naloženi finančni popravki, nadaljnji postopki potrditve skladnosti pa potekajo. |
| --- | --- |

3.24

Revizije Komisije so prav tako razkrile pomanjkljivosti IAKS v Angliji in na Severnem Irskem. Tem plačilnim agencijam so bili v zvezi s tem že naloženi finančni popravki, nadaljnji postopki potrditve skladnosti pa potekajo.

| 3.25 | Zakonodaja EU opredeljuje travinje kot zemljišče, pokrito z zelnato vegetacijo. V Združenem kraljestvu (Anglija in Severna Irska) se pomoč SEP odobri za gozdove, ki se lahko uporabljajo za pašo, toda ko je Sodišče ponovilo inšpekcijske preglede na kraju samem v Združenem kraljestvu (Anglija), je ugotovilo, da na več teh parcelah ni nobene trave. Te zato ne ustrezajo opredelitvi gozdov, ki se lahko uporabljajo za pašo. Nacionalni inšpektorji so poročali, da so površine v celoti upravičene do pomoči EU. |
| --- | --- |

3.25

Zakonodaja EU opredeljuje travinje kot zemljišče, pokrito z zelnato vegetacijo. V Združenem kraljestvu (Anglija in Severna Irska) se pomoč SEP odobri za gozdove, ki se lahko uporabljajo za pašo, toda ko je Sodišče ponovilo inšpekcijske preglede na kraju samem v Združenem kraljestvu (Anglija), je ugotovilo, da na več teh parcelah ni nobene trave. Te zato ne ustrezajo opredelitvi gozdov, ki se lahko uporabljajo za pašo. Nacionalni inšpektorji so poročali, da so površine v celoti upravičene do pomoči EU.

| 3.25 | Službe Komisije so seznanjene s težavami, ki jih je odkrilo Sodišče, in jih obravnavajo – glej okvir 3.3.

  Službe Komisije menijo, da na primer za ohranjanje kmetijstva na določenih površinah države članice lahko izvajajo postopek, ki zagotavlja, da se upravičena površina v teh parcelah šteje za plačilo, tako da se na splošno parcela lahko še vedno šteje za „kmetijsko“. Z državami članicami so razpravljale o smernicah, vključno s primeri, kako oceniti površino, ki jo je treba upoštevati, smernice pa so državam članicam v preteklih letih tudi razdelile. |
| --- | --- |

3.25

Službe Komisije menijo, da na primer za ohranjanje kmetijstva na določenih površinah države članice lahko izvajajo postopek, ki zagotavlja, da se upravičena površina v teh parcelah šteje za plačilo, tako da se na splošno parcela lahko še vedno šteje za „kmetijsko“. Z državami članicami so razpravljale o smernicah, vključno s primeri, kako oceniti površino, ki jo je treba upoštevati, smernice pa so državam članicam v preteklih letih tudi razdelile.

Postopki za zagotavljanje izterjave neupravičenih plačil

| 3.26 | V treh plačilnih agencijah, ki so bile izbrane za revizijo sistemov IAKS, je Sodišče preučilo računovodske evidence, da bi ugotovilo, ali so zneski, ki jih je treba izterjati, pravilno evidentirani in ali se o njih pravilno poroča Komisiji. Ugotovljeno je bilo, da v Luksemburgu in Združenem kraljestvu (Anglija) taki postopki delujejo zadovoljivo. |
| --- | --- |

3.26

V treh plačilnih agencijah, ki so bile izbrane za revizijo sistemov IAKS, je Sodišče preučilo računovodske evidence, da bi ugotovilo, ali so zneski, ki jih je treba izterjati, pravilno evidentirani in ali se o njih pravilno poroča Komisiji. Ugotovljeno je bilo, da v Luksemburgu in Združenem kraljestvu (Anglija) taki postopki delujejo zadovoljivo.

| 3.27 | V Združenem kraljestvu (Severna Irska) je Sodišče ugotovilo, da uskladitev zneskov v knjigi terjatev s posameznimi evidencami, ki so povezane z njimi, ni bila vedno mogoča ter da obračunane obresti niso bile zabeležene v tabeli neupravičenih plačil. |
| --- | --- |

3.27

V Združenem kraljestvu (Severna Irska) je Sodišče ugotovilo, da uskladitev zneskov v knjigi terjatev s posameznimi evidencami, ki so povezane z njimi, ni bila vedno mogoča ter da obračunane obresti niso bile zabeležene v tabeli neupravičenih plačil.

| 3.27 | Komisija se zaveda stanja in ga obravnava v okviru postopka za potrditev obračunov. |
| --- | --- |

3.27

Kontrolni sistemi, ki se uporabljajo za program EU pomoči v hrani za najbolj ogrožene osebe

| 3.28 | Sodišče je preučilo kontrolne sisteme, ki se uporabljajo za program EU pomoči v hrani za najbolj ogrožene osebe v Španiji in Italiji. V okviru programa se uspešni ponudnik obveže, da bo dobrodelnim organizacijam zagotovil določeno količino hrane za distribucijo najbolj ogroženim osebam (34) v EU. V številnih primerih ponudnik prejme plačilo v obliki blaga iz intervencijskih zalog. To blago je pogosto iz intervencijskih skladišč v drugi državi članici kot tisti, kjer se hrana razdeljuje. V teh primerih program pomoči v hrani zahteva tesno upravno sodelovanje med zadevnima državama članicama. |
| --- | --- |

3.28

Sodišče je preučilo kontrolne sisteme, ki se uporabljajo za program EU pomoči v hrani za najbolj ogrožene osebe v Španiji in Italiji. V okviru programa se uspešni ponudnik obveže, da bo dobrodelnim organizacijam zagotovil določeno količino hrane za distribucijo najbolj ogroženim osebam (34) v EU. V številnih primerih ponudnik prejme plačilo v obliki blaga iz intervencijskih zalog. To blago je pogosto iz intervencijskih skladišč v drugi državi članici kot tisti, kjer se hrana razdeljuje. V teh primerih program pomoči v hrani zahteva tesno upravno sodelovanje med zadevnima državama članicama.

| 3.29 | Sodišče je v obeh preučenih plačilnih agencijah ocenilo, da so sistemi, ki se uporabljajo za distribucijo hrane, uspešni. Ugotovilo pa je, da so na upravno sodelovanje med zadevnimi državami članicami vplivale nekatere pomanjkljivosti (glej
  Prilogo 3.2)
  . |
| --- | --- |

3.29

Sodišče je v obeh preučenih plačilnih agencijah ocenilo, da so sistemi, ki se uporabljajo za distribucijo hrane, uspešni. Ugotovilo pa je, da so na upravno sodelovanje med zadevnimi državami članicami vplivale nekatere pomanjkljivosti (glej
  Prilogo 3.2)
  .

| 3.29 | Komisija je seznanjena s skupno pozitivno oceno Sodišča. |
| --- | --- |

3.29

Stopnja preostale napake po ocenah Komisije

| 3.30 | GD AGRI oceni stopnjo preostale napake, torej obseg, v katerem po uporabi nadzornih in kontrolnih sistemov na transakcije še vedno vplivajo napake. Pred letnim poročilom o dejavnostih za leto 2012 so bili osnovni elementi te ocene statistični podatki inšpekcijskih pregledov na kraju samem, ki so jih zbrale države članice. Kot osnovo za izračun stopnje preostale napake je GD AGRI uporabil rezultate naključno izbranih inšpekcijskih pregledov, o katerih je bilo poročano v statističnih podatkih, da bi izravnal morebitne pomanjkljivosti ali nepopolnost teh podatkov, pa je stopnjo napake, o kateri je bilo poročano, zvišal za 25 %. |
| --- | --- |

3.30

GD AGRI oceni stopnjo preostale napake, torej obseg, v katerem po uporabi nadzornih in kontrolnih sistemov na transakcije še vedno vplivajo napake. Pred letnim poročilom o dejavnostih za leto 2012 so bili osnovni elementi te ocene statistični podatki inšpekcijskih pregledov na kraju samem, ki so jih zbrale države članice. Kot osnovo za izračun stopnje preostale napake je GD AGRI uporabil rezultate naključno izbranih inšpekcijskih pregledov, o katerih je bilo poročano v statističnih podatkih, da bi izravnal morebitne pomanjkljivosti ali nepopolnost teh podatkov, pa je stopnjo napake, o kateri je bilo poročano, zvišal za 25 %.

| 3.30 | Način, kako je GD AGRI ugotovil stopnjo preostale napake, o kateri poroča v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012, je opisan v odstavku 3.31. Opis v odstavku 3.30 o tem, kako se je to opravilo v preteklih letih, ni zajet v obsegu revizije tega poročila. |
| --- | --- |

3.30

| 3.31 | GD AGRI je po oceni zanesljivosti uporabljenih postopkov v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012 močno spremenil svoj pristop k izračunu stopnje preostale napake. Zdaj upošteva, da so lahko pri statističnih podatkih inšpekcijskih pregledov prisotne pomanjkljivosti, ki vplivajo na njihovo zanesljivost, ter da ti podatki ne zajemajo vseh komponent stopnje preostale napake. Posledično je GD AGRI posamezno ocenil vsako plačilno agencijo in, kadar je bilo potrebno, sporočene stopnje napake popravil navzgor. Za 37 od 81 plačilnih agencij je bilo uporabljeno povečanje od 2 do 5 odstotnih točk, ki je bilo odvisno od resnosti slabosti. |
| --- | --- |

3.31

GD AGRI je po oceni zanesljivosti uporabljenih postopkov v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012 močno spremenil svoj pristop k izračunu stopnje preostale napake. Zdaj upošteva, da so lahko pri statističnih podatkih inšpekcijskih pregledov prisotne pomanjkljivosti, ki vplivajo na njihovo zanesljivost, ter da ti podatki ne zajemajo vseh komponent stopnje preostale napake. Posledično je GD AGRI posamezno ocenil vsako plačilno agencijo in, kadar je bilo potrebno, sporočene stopnje napake popravil navzgor. Za 37 od 81 plačilnih agencij je bilo uporabljeno povečanje od 2 do 5 odstotnih točk, ki je bilo odvisno od resnosti slabosti.

| 3.31 | V preteklih letih je Sodišče kritiziralo GD AGRI, ker je ta stopnjo preostale napake določal le na podlagi podatkov iz poročil držav članic o kontrolah, ki so jih te izvedle s pribitkom v višini 25 %. GD AGRI je za leto 2012 za nevezana neposredna plačila (shema enotnega plačila na površino in shema enotnega plačila) razvil in uporabil nov integriran pristop, ki se uporablja na ravni plačilnih agencij in še vedno temelji na kontrolnih statističnih podatkih držav članic, hkrati pa upošteva tudi druge razpoložljive revizijske dokaze, kot so mnenje certifikacijskih organov, rezultati revizij Komisije in ocena Sodišča o uspešnosti kontrolnega sistema. Razpoložljive informacije iz revizij Evropskega računskega sodišča, ugotovitev certifikacijskih organov in revizij Komisije so vključene v skupno oceno stanja na ravni plačilne agencije in se upoštevajo pri združevanju na ravni držav članic in EU-27. |
| --- | --- |

3.31

| 3.32 | Posledično je stopnja preostale napake pri nevezani pomoči na površino za leto 2012 po izračunu Komisije 2,4 %, torej je 4,5-krat večja od stopnje napake 0,54 % (35), izračunane na podlagi statističnih podatkov, ki so jih sporočile države članice. |
| --- | --- |

3.32

Posledično je stopnja preostale napake pri nevezani pomoči na površino za leto 2012 po izračunu Komisije 2,4 %, torej je 4,5-krat večja od stopnje napake 0,54 % (35), izračunane na podlagi statističnih podatkov, ki so jih sporočile države članice.

| 3.32 | Kakor je navedeno v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012 GD AGRI, postopki potrditve skladnosti potekajo za 17 držav članic, na katere je vplivala stopnja napake, višja od 2 %. Tvegani zneski se bodo sistematično izterjali. |
| --- | --- |

3.32

| 3.33 | Pri tej spremembi pristopa se upoštevajo slabosti, o katerih je v svojih prejšnjih letnih poročilih poročalo Sodišče (36) in jih je potrdila notranja revizijska služba Komisije (37). Kljub temu pa Sodišče meni, da bi morala Komisija tudi uvesti popravljalne ukrepe za preostala področja EKJS. |
| --- | --- |

3.33

Pri tej spremembi pristopa se upoštevajo slabosti, o katerih je v svojih prejšnjih letnih poročilih poročalo Sodišče (36) in jih je potrdila notranja revizijska služba Komisije (37). Kljub temu pa Sodišče meni, da bi morala Komisija tudi uvesti popravljalne ukrepe za preostala področja EKJS.

| 3.33 | Nov integriran pristop, ki se je uporabljal za leto 2012 za nevezane neposredne pomoči, se bo nadalje razvijal in čim bolj razširil na druge ukrepe SKP za leto 2013. |
| --- | --- |

3.33

| 3.34 | Rezultati novega pristopa potrjujejo, da statistični podatki inšpekcijskih pregledov držav članic, izjave direktorjev plačilnih agencij in delo, ki ga opravijo certifikacijski organi, dajejo le omejeno zagotovilo. Dejansko so direktorji vseh 37 plačilnih agencij, za katere je Komisija povečala stopnjo napake za nevezano pomoč na površino, o kateri so poročali kontrolni statistični podatki, izrekli mnenje brez pridržka, enako pa so ravnali tudi certifikacijski organi za 32 od teh agencij. |
| --- | --- |

3.34

Rezultati novega pristopa potrjujejo, da statistični podatki inšpekcijskih pregledov držav članic, izjave direktorjev plačilnih agencij in delo, ki ga opravijo certifikacijski organi, dajejo le omejeno zagotovilo. Dejansko so direktorji vseh 37 plačilnih agencij, za katere je Komisija povečala stopnjo napake za nevezano pomoč na površino, o kateri so poročali kontrolni statistični podatki, izrekli mnenje brez pridržka, enako pa so ravnali tudi certifikacijski organi za 32 od teh agencij.

| 3.34 | Glej odgovor na odstavek 3.32.

  Delo certifikacijskih organov se bo znatno razširilo v okviru izvajanja reforme SKP: na reprezentativnem vzorcu bodo morali ponoviti upravne kontrole in kontrole na kraju samem, ki jih izvedejo plačilne agencije, da se poda mnenje o zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z odhodki, in tako potrdijo kontrolni statistični podatki. |
| --- | --- |

3.34

Delo certifikacijskih organov se bo znatno razširilo v okviru izvajanja reforme SKP: na reprezentativnem vzorcu bodo morali ponoviti upravne kontrole in kontrole na kraju samem, ki jih izvedejo plačilne agencije, da se poda mnenje o zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z odhodki, in tako potrdijo kontrolni statistični podatki.

ZAKLJUČEK IN PRIPOROČILA

Zaključek za leto 2012

| 3.35 | Za to skupino politik: |
| --- | --- |

3.35

Za to skupino politik:

| 3.35 | Glej odgovor na odstavka 1.12 in 1.13 o vplivu izterjav in finančnih popravkov na zaščito finančnih interesov EU. |
| --- | --- |

3.35

| — | preizkušanje transakcij kaže, da najverjetnejša napaka, prisotna v populaciji, znaša 3,8 %, |
| --- | --- |

—

preizkušanje transakcij kaže, da najverjetnejša napaka, prisotna v populaciji, znaša 3,8 %,

| — | od treh preučenih nadzornih in kontrolnih sistemov za IAKS (38) sta bila dva ocenjena kot neuspešna (Združeno kraljestvo (Anglija in Severna Irska)), eden pa kot delno uspešen (Luksemburg), |
| --- | --- |

—

od treh preučenih nadzornih in kontrolnih sistemov za IAKS (38) sta bila dva ocenjena kot neuspešna (Združeno kraljestvo (Anglija in Severna Irska)), eden pa kot delno uspešen (Luksemburg),

| — | Službe Komisije so v svojih revizijah prišle do podobnih ugotovitev kot Sodišče. Te ugotovitve se nadalje obravnavajo v okviru postopka potrditve skladnosti. Kadar bodo ugotovitve Sodišča prepoznale nadaljnje tveganje, ki ga bo treba kriti, bo možna uvedba ustreznih postopkov. |
| --- | --- |

—

| — | preučena nadzorna in kontrolna sistema, ki se uporabljata za distribucijo hrane za najbolj ogrožene osebe, sta bila ocenjena kot uspešna. |
| --- | --- |

—

preučena nadzorna in kontrolna sistema, ki se uporabljata za distribucijo hrane za najbolj ogrožene osebe, sta bila ocenjena kot uspešna.

Splošni revizijski dokazi kažejo, da na sprejete odhodke vpliva pomembna stopnja napake.

Komisija poudarja, da ščiti finančni interes proračuna EU prek finančnih popravkov v okviru postopka potrditve skladnosti. Poleg tega se pomanjkljivosti v upravljavskih in kontrolnih sistemih držav članic po potrebi obravnavajo prek ciljno usmerjenih in celostnih akcijskih načrtov. Komisija prav tako ugotavlja, da je spodnja meja napake, kot jo je ocenilo Sodišče, pod pragom pomembnosti.

Priporočila

| 3.36 | V
  Prilogi 3.3
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil. V letnih poročilih za leti 2009 in 2010 je predstavilo sedem priporočil. Dve od teh priporočil sta bili izvedeni večinoma, štiri deloma, eno pa ni bilo izvedeno. |
| --- | --- |

3.36

V
  Prilogi 3.3
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil. V letnih poročilih za leti 2009 in 2010 je predstavilo sedem priporočil. Dve od teh priporočil sta bili izvedeni večinoma, štiri deloma, eno pa ni bilo izvedeno.

| 3.36 | Komisija ima drugačno stališče o statusu izvajanja priporočil iz prejšnjih letnih poročil:






  — | „izvajanje v večini vidikov“: Komisija meni, da se te točke nenehno izvajajo in da jih nikoli ne bo mogoče šteti za končane (uporaba ortografskih posnetkov postaja obvezna, LPIS se posodablja na podlagi novih ortografskih posnetkov, odpravljajo se pomanjkljivosti v kontrolnih sistemih in podatkovnih zbirkah IAKS), |
| --- | --- | --- |

3.36

—

„izvajanje v večini vidikov“: Komisija meni, da se te točke nenehno izvajajo in da jih nikoli ne bo mogoče šteti za končane (uporaba ortografskih posnetkov postaja obvezna, LPIS se posodablja na podlagi novih ortografskih posnetkov, odpravljajo se pomanjkljivosti v kontrolnih sistemih in podatkovnih zbirkah IAKS),

| — | „izvajanje v nekaterih vidikih“: zagotavljanje, da so pregledi na kraju samem dovolj kakovostni in da to preverjajo certifikacijski organi ter da je to neprekinjen postopek, |
| --- | --- |

—

„izvajanje v nekaterih vidikih“: zagotavljanje, da so pregledi na kraju samem dovolj kakovostni in da to preverjajo certifikacijski organi ter da je to neprekinjen postopek,

| — | pojasnjevanje pravil za upravičenost: Komisija je v okviru reforme SKP pripravila predloge, medtem ko so bile smernice za delo, ki ga bodo opravili certifikacijski organi, temeljito pregledane ter predstavljene državam članicam in certifikacijskim organom, |
| --- | --- |

—

pojasnjevanje pravil za upravičenost: Komisija je v okviru reforme SKP pripravila predloge, medtem ko so bile smernice za delo, ki ga bodo opravili certifikacijski organi, temeljito pregledane ter predstavljene državam članicam in certifikacijskim organom,

| — | na ravni EU določiti minimalne zahteve v zvezi z letnim vzdrževanjem za travišča: v skladu s predlogi v zvezi z reformo SKP to storijo države članice. |
| --- | --- |

—

na ravni EU določiti minimalne zahteve v zvezi z letnim vzdrževanjem za travišča: v skladu s predlogi v zvezi z reformo SKP to storijo države članice.

| 3.37 | Po tem pregledu ter ugotovitvah in zaključkih za leto 2012 Sodišče priporoča, naj Komisija in države članice povečajo in pospešijo svoja prizadevanja za zagotovitev: |
| --- | --- |

3.37

Po tem pregledu ter ugotovitvah in zaključkih za leto 2012 Sodišče priporoča, naj Komisija in države članice povečajo in pospešijo svoja prizadevanja za zagotovitev:

3.37

| — | priporočilo 1: da je upravičenost zemljišč, zlasti za trajne pašnike, pravilno evidentirana v LPIS, še posebno v primerih, ko so površine v celoti ali delno pokrite s kamenjem, grmičevjem ali gostim gozdom ali grmovjem, ali pa je zemljišče že več let opuščeno (glej odstavka 3.13 in 3.25 ter okvir 3.3), |
| --- | --- |

—

priporočilo 1: da je upravičenost zemljišč, zlasti za trajne pašnike, pravilno evidentirana v LPIS, še posebno v primerih, ko so površine v celoti ali delno pokrite s kamenjem, grmičevjem ali gostim gozdom ali grmovjem, ali pa je zemljišče že več let opuščeno (glej odstavka 3.13 in 3.25 ter okvir 3.3),

Za ohranjanje kmetijstva na določenih površinah države članice lahko izvajajo postopek, ki zagotavlja, da se upravičena površina v teh parcelah šteje za plačilo, tako da se na splošno parcela lahko še vedno šteje za „kmetijsko“. Z državami članicami se je razpravljalo o smernicah, vključno s primeri, kako oceniti površino, ki jo je treba upoštevati, smernice pa so jim bile v preteklih letih tudi razdeljene.

Kjer se ugotovi, da država članica ni pravilno evidentirala upravičene površine, se za primer izvede postopek potrditve skladnosti.

| — | priporočilo 2: da se takoj uvedejo popravljalni ukrepi, kadar se ugotovi, da so upravni in kontrolni sistemi in/ali podatkovne zbirke IAKS pomanjkljivi ali zastareli (glej odstavke 3.13 in 3.22 do 3.23), |
| --- | --- |

—

priporočilo 2: da se takoj uvedejo popravljalni ukrepi, kadar se ugotovi, da so upravni in kontrolni sistemi in/ali podatkovne zbirke IAKS pomanjkljivi ali zastareli (glej odstavke 3.13 in 3.22 do 3.23),

Kadar službe Komisije odkrijejo take težave med svojimi revizijami, od države članice zahtevajo popravne ukrepe. Kjer je težava še zlasti pereča, mora država članica izvesti delovni načrt za odpravo nepravilnosti, ki ga službe pozorno spremljajo. Do zdaj so se taki načrti izkazali za zelo uspešne. Komisija prav tako zagotavlja, da je finančno tveganje za proračun EU zaradi takih pomanjkljivosti krito s finančnimi popravki, naloženimi v okviru postopka potrditve skladnosti.

| — | priporočilo 3: da plačila temeljijo na rezultatih inšpekcijskih pregledov (glej odstavek 3.23) in da so inšpekcijski pregledi na kraju samem dovolj kakovostni, da omogočajo zanesljivo ugotovitev upravičene površine (glej odstavka 3.24 in 3.25), |
| --- | --- |

—

priporočilo 3: da plačila temeljijo na rezultatih inšpekcijskih pregledov (glej odstavek 3.23) in da so inšpekcijski pregledi na kraju samem dovolj kakovostni, da omogočajo zanesljivo ugotovitev upravičene površine (glej odstavka 3.24 in 3.25),

Komisija se glede tega strinja s Sodiščem in bo še naprej svoje revizije osredotočala na tveganje, da neupravičeno zemljišče pred plačili ne bo odkrito. Finančni popravki se bodo uporabili po potrebi za zaščito finančnih interesov EU.

| — | priporočilo 4: da zasnova in kakovost dela, ki ga opravijo direktorji plačilnih agencij in certifikacijski organi v podporo svojim izjavam, dajeta zanesljivo osnovo za oceno zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij (glej odstavke 3.30 do 3.34). |
| --- | --- |

—

priporočilo 4: da zasnova in kakovost dela, ki ga opravijo direktorji plačilnih agencij in certifikacijski organi v podporo svojim izjavam, dajeta zanesljivo osnovo za oceno zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij (glej odstavke 3.30 do 3.34).

Komisija še naprej pregleduje delo certifikacijskih organov z analizo dokumentov, povezanih s finančno potrditvijo obračunov ter revizijskimi obiski pri certifikacijskih organih. Poleg tega so bili leta 2012 opravljeni posebni revizijski obiski pri 14 certifikacijskih organih, da so se pregledali njihovo delo glede pregledov na kraju samem in kontrolni statistični podatki, saj je Komisija ta področja opredelila kot zlasti tvegana. Septembra 2012 je bilo organizirano srečanje strokovne skupine certifikacijskih organov. Poleg tega se v okviru priprav na novo programsko obdobje in v skladu s povečano odgovornostjo certifikacijskih organov, da zajemajo zakonitost in pravilnost odhodkov, organizirajo dvostranska srečanja v letu 2013.

---

(1)  Člen 39 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (UL L 209, 11.8.2005, str. 1).

(3)  Razen nekaterih ukrepov, kot so promocijski ukrepi in shema za razdeljevanje sadja v šolah, ki so sofinancirani.

(4)  Število in vrednost pravic za vsakega kmeta izračunajo nacionalni organi v skladu z enim od modelov, ki jih določa zakonodaja EU.

(5)  Bolgarija, Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Poljska, Romunija in Slovaška.

(6)  Plačila vezane pomoči se izračunajo na podlagi števila živali in/ali števila hektarov z določenim posevkom (npr. krave dojilje, bombaž, riž itd.).

(7)  Členi 4 do 6 Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (UL L 30, 31.1.2009, str. 16).

(8)  Standardi za dobre kmetijske in okoljske pogoje, ki so navedeni v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 73/2009, se uporabljajo v vseh državah članicah, predpisane zahteve ravnanja, ki so navedene v Prilogi II k isti uredbi, pa so zavezujoče le v EU-15. Za EU-10 se predpisane zahteve ravnanja postopoma uvajajo med letoma 2009 in 2013, za EU-2 pa med letoma 2012 in 2016.

(9)  V skladu s členoma 70 in 71 Uredbe Komisije (ES) št. 1122/2009 (UL L 316, 2.12.2009, str. 65) lahko raven znižanja pri neskladnosti s posamezno predpisano zahtevo ravnanja ali dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji v primeru malomarnosti znaša med 1 % in 5 %, v primeru namerne neskladnosti pa lahko pride do popolne izključitve iz pomoči.

(10)  Člena 3 in 9 Uredbe (ES) št. 1290/2005.

(11)  Za zagotovitev dodatnega vpogleda v ne-IAKS komponento populacije je bil vzorec stratificiran ter je vseboval 140 transakcij IAKS in 40 transakcij ne-IAKS.

(12)  Češka, Danska, Nemčija, Irska, Grčija, Španija, Francija, Italija, Latvija, Luksemburg, Madžarska, Avstrija, Poljska, Portugalska, Romunija in Združeno kraljestvo.

(13)  Preprečevanje razraščanja nezaželene vegetacije, ohranjanje teras, vzdrževanje oljčnih nasadov ter spoštovanje zahtev v zvezi z minimalno obremenitvijo živine ali košnjo.

(14)  Predpisana zahteva ravnanja 4, povezana z Direktivo Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 375, 31.12.1991, str. 1).

(15)  Obveznosti navzkrižne skladnosti so vsebinske pravne zahteve, ki jih morajo izpolnjevati vsi prejemniki neposredne pomoči EU. To so osnovni in pogosto edini pogoji, ki jih je treba izpolnjevati, da se upraviči izplačilo polnega zneska neposredne pomoči, zato se je Sodišče odločilo, da bo nespoštovanje teh zahtev obravnavalo kot napake.

(16)  Pri vsaki kršitvi je bil za količinsko opredelitev napake uporabljen nacionalni sistem za zmanjšanje plačil. Glej tudi opombo 9.

(17)  Uredba (ES) št. 1122/2009 določa, da se v primerih, ko je bila prijavljena za več kot 3 % ali dva hektara prevelika površina, znesek pomoči izračuna na podlagi ugotovljene površine, znižane za dvakratno nepravilno prijavljeno površino. Če je razlika več kot 20 %, se za zadevno skupino posevka ne odobri nobena pomoč. Podobne odločbe veljajo za premije za živali.

(18)  Razen v primerih, ko so države članice že odkrile nepravilnost in niso uporabile ustreznih znižanj/izključitev.

(19)  Plačilne agencije in ključne kontrole so bile izbrane na podlagi analize tveganja.

(20)  Člen 43 Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (UL L 299, 16.11.2007, str. 1).

(21)  Sodišče svojo oceno napake izračuna iz reprezentativnega vzorca. Navedena številka je najboljša ocena. Sodišče s 95-odstotno stopnjo zaupanja ugotavlja, da je stopnja napake v populaciji med 1,7 % in 5,9 % (spodnja oz. zgornja meja napake).

(22)  Zakonodaja EU kot trajni pašnik opredeljuje zemljišče, ki se uporablja za naravno gojenje trave ali druge zelnate krme, ki tradicionalno raste na naravnih pašnikih.

(23)  To zadevo je Sodišče omenilo že v okviru 3.2 svojega letnega poročila za leto 2011.

(24)  Letno poročilo za leto 2007, tabela v Prilogi 5.1.2 za Portugalsko; letno poročilo za leto 2008, odstavek 5.36 za Španijo; letno poročilo za leto 2009, odstavek 3.38 za Španijo in Italijo; letno poročilo za leto 2010, tabela 3.2.1 za Španijo; letno poročilo za leto 2011, odstavek 3.20 in tabela 3.2 za Španijo, Italijo in Avstrijo.

(25)  Člen 13 Uredbe (ES) št. 1290/2005.

(26)  13 od 24 primerov je vplivalo na revidirano plačilo, preostalih 11 primerov pa vpliva le na prihodnja plačila.

(27)  Ugotovljene kršitve predstavljajo 0,2 odstotne točke stopnje napake, ki jo je Sodišče predstavilo v odstavku 3.10.

(28)  Ugotovitve, povezane z IAKS, z izjemo ugotovitev o pravicah veljajo tudi za ukrepe za razvoj podeželja, povezane s površinami in živalmi.

(29)  Člena 28 in 29 Uredbe (ES) št. 1122/2009.

(30)  Ortografski posnetki so fotografije iz zraka, ki se uporabljajo za ocenjevanje upravičenosti zemljišč v LPIS.

(31)  Člen 6(2) Uredbe (ES) št. 1122/2009 določa, da morajo države članice letno oceniti kakovost svojih LPIS.

(32)  Člen 41 Uredbe (ES) št. 73/2009.

(33)  Člen 34(1) Uredbe (ES) št. 1122/2009.

(34)  Izraz „najbolj ogrožene osebe“ je opredeljen v členu 1(3) Uredbe Komisije (EU) št. 807/2010 z dne 14. septembra 2010 o podrobnih pravilih za dobavo hrane iz intervencijskih zalog v korist najbolj ogroženih oseb v Uniji (UL L 242, 15.9.2010, str. 9).

(35)  Ponderirano povprečje stopenj napake za EU-27, ki so jih sporočile države članice za statistične podatke inšpekcijskih pregledov za nevezano pomoč na površino.

(36)  Nazadnje v odstavku 3.41 letnega poročila za leto 2011.

(37)  Odstavek 3.1.5 letnega poročila o dejavnostih GD AGRI za leto 2012.

(38)  Vsi preučeni sistemi IAKS so bili izbrani na podlagi analize tveganja.

(39)  Ta znesek vključuje 0,7 milijona EUR iz centraliziranega upravljanja.

(40)  Ta znesek predstavlja skupne upravne odhodke za področje politik kmetijstvo in razvoj podeželja.

(41)  Revizija upravnih odhodkov je predstavljena v poglavju 9.

(42)  V skladu z usklajeno opredelitvijo z izkazi povezanih transakcij (za podrobnosti glej odstavka 1.6 in 1.7 poglavja 1).

Vir: konsolidirani računovodski izkazi Evropske unije za leto 2012.

PRILOGA 3.1

REZULTATI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ ZA KMETIJSTVO: TRŽNA IN NEPOSREDNA PODPORA

| | 2012 | 2011 | 2010 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IAKS | Ne-IAKS | Skupaj |
| VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA |
| Transakcije skupaj | 140 | 40 | 180 | 180 | 146 | 148 |
| REZULTATI PREIZKUŠANJA
   (1)
   (2) |
| Delež (število) preizkušenih transakcij, za katere je bilo ugotovljeno, da |
| so brez napak | 60 % | (84) | 55 % | (22) | 59 % | (106) | 61 % | 73 % | 76 % |
| je nanje vplivala vsaj ena napaka | 40 % | (56) | 45 % | (18) | 41 % | (74) | 39 % | 27 % | 24 % |
| Analiza transakcij, na katere so vplivale napake |
| Analiza po vrsti napake |
| Količinsko neopredeljive napake | 14 % | (8) | 33 % | (6) | 19 % | (14) | 14 % | 26 % | 31 % |
| Količinsko opredeljive napake | 86 % | (48) | 67 % | (12) | 81 % | (60) | 86 % | 74 % | 69 % |
| upravičenost | 12 % | (6) | 67 % | (8) | 23 % | (14) | 23 % | 3 % | 13 % |
| nastanek | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 2 % | 0 % | 0 % |
| točnost | 88 % | (42) | 33 % | (4) | 77 % | (46) | 75 % | 97 % | 87 % |
| OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK |
| Najverjetnejša stopnja napake | 3,8 % | | | |
| Zgornja meja napake | 5,9 % | | | |
| Spodnja meja napake | 1,7 % | | | |

2012

2011

2010

2009

IAKS

Ne-IAKS

Skupaj

VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA

Transakcije skupaj

140

40

180

180

146

148

REZULTATI PREIZKUŠANJA
   (1)
   (2)

Delež (število) preizkušenih transakcij, za katere je bilo ugotovljeno, da

so brez napak

60 %

(84)

55 %

(22)

59 %

(106)

61 %

73 %

76 %

je nanje vplivala vsaj ena napaka

40 %

(56)

45 %

(18)

41 %

(74)

39 %

27 %

24 %

Analiza transakcij, na katere so vplivale napake

Analiza po vrsti napake

Količinsko neopredeljive napake

14 %

(8)

33 %

(6)

19 %

(14)

14 %

26 %

31 %

Količinsko opredeljive napake

86 %

(48)

67 %

(12)

81 %

(60)

86 %

74 %

69 %

upravičenost

12 %

(6)

67 %

(8)

23 %

(14)

23 %

3 %

13 %

nastanek

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

2 %

0 %

0 %

točnost

88 %

(42)

33 %

(4)

77 %

(46)

75 %

97 %

87 %

OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK

Najverjetnejša stopnja napake

3,8 %

Zgornja meja napake

5,9 %

Spodnja meja napake

1,7 %

---

(1)  Vzorec je bil razdeljen v segmente zaradi boljšega uvida v področja z različnimi profili tveganja v tej skupini politik.

(2)  Številke v oklepajih pomenijo dejansko število transakcij.

PRILOGA 3.2

REZULTATI PREVERJANJA SISTEMOV ZA KMETIJSTVO: TRŽNA IN NEPOSREDNA PODPORA

Ocena izbranih nadzornih in kontrolnih sistemov – EKJS

| Država članica


  (plačilna agencija) | Shema | Odhodki, povezani z IAKS (nacionalna zgornja meja, Priloga VIII k Uredbi (ES) št. 73/2009)


  (v 1 000 EUR) | Upravni in kontrolni postopki za zagotovitev pravilnega plačila, vključno s kakovostjo podatkovnih zbirk | Metodologija inšpekcijskih pregledov na kraju samem, izbor, izvedba, nadzor kakovosti in sporočanje posameznih rezultatov | Postopki za izterjavo neupravičenih plačil | Skupna ocena
   (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Združeno kraljestvo (Anglija) | SEP | 3 988 042 | neuspešno
  1, 2, 5, 6, 7, 8, 9 | delno uspešno
  a | delno uspešno
  A | neuspešno |
| Združeno kraljestvo (Severna Irska) | SEP | 3 988 042 | neuspešno
  1, 3, 5, 6, 9, 10 | delno uspešno
  a | delno uspešno
  A, B | neuspešno |
| Luksemburg | SEP | 37 679 | delno uspešno
  2, 4 | uspešno | uspešno | delno uspešno |
| 1 | Nepopolne ali nepravilne informacije o velikosti in upravičenosti zemljišč v podatkovni zbirki LPIS. |

Država članica

(plačilna agencija)

Shema

Odhodki, povezani z IAKS (nacionalna zgornja meja, Priloga VIII k Uredbi (ES) št. 73/2009)

(v 1 000 EUR)

Upravni in kontrolni postopki za zagotovitev pravilnega plačila, vključno s kakovostjo podatkovnih zbirk

Metodologija inšpekcijskih pregledov na kraju samem, izbor, izvedba, nadzor kakovosti in sporočanje posameznih rezultatov

Postopki za izterjavo neupravičenih plačil

Skupna ocena
   (1)

Združeno kraljestvo (Anglija)

SEP

3 988 042

neuspešno

1, 2, 5, 6, 7, 8, 9

delno uspešno

a

delno uspešno

A

neuspešno

Združeno kraljestvo (Severna Irska)

SEP

3 988 042

neuspešno

1, 3, 5, 6, 9, 10

delno uspešno

a

delno uspešno

A, B

neuspešno

Luksemburg

SEP

37 679

delno uspešno

2, 4

uspešno

uspešno

delno uspešno

1

Nepopolne ali nepravilne informacije o velikosti in upravičenosti zemljišč v podatkovni zbirki LPIS.

| 2 | Postopek evidentiranja zahtevkov nima zadostnih pripadajočih kontrol, ki bi preprečevale antedatiranje datuma prihoda zahtevka. |
| --- | --- |

2

Postopek evidentiranja zahtevkov nima zadostnih pripadajočih kontrol, ki bi preprečevale antedatiranje datuma prihoda zahtevka.

| 3 | Napake v zahtevkih so bile popravljene kot očitne napake brez uporabe kazni, ki bi jih bilo treba naložiti. |
| --- | --- |

3

Napake v zahtevkih so bile popravljene kot očitne napake brez uporabe kazni, ki bi jih bilo treba naložiti.

| 4 | Vrednosti pravic so bile povečane v nasprotju z zakonodajo EU. |
| --- | --- |

4

Vrednosti pravic so bile povečane v nasprotju z zakonodajo EU.

| 5 | Nepravilna uporaba opredelitve EU za izraz kmet. |
| --- | --- |

5

Nepravilna uporaba opredelitve EU za izraz kmet.

| 6 | Pomoč je bila izplačana za neupravičene površine. |
| --- | --- |

6

Pomoč je bila izplačana za neupravičene površine.

| 7 | Neskladnosti v podatkovni zbirki pravic. |
| --- | --- |

7

Neskladnosti v podatkovni zbirki pravic.

| 8 | Neuporaba kazni za nepravilno prijavljene površine skupnih zemljišč. |
| --- | --- |

8

Neuporaba kazni za nepravilno prijavljene površine skupnih zemljišč.

| 9 | Rezultati inšpekcijskih pregledov v podatkovnih zbirkah IAKS niso bili pravilno obdelani. |
| --- | --- |

9

Rezultati inšpekcijskih pregledov v podatkovnih zbirkah IAKS niso bili pravilno obdelani.

| 10 | Pomanjkljivosti v upravnih navzkrižnih pregledih in plačilih pomoči, izvršenih pred obračunom odstopanj. |
| --- | --- |

10

Pomanjkljivosti v upravnih navzkrižnih pregledih in plačilih pomoči, izvršenih pred obračunom odstopanj.

| a | Nezadostna kakovost merjenja površin med pregledi na kraju samem. |
| --- | --- |

a

Nezadostna kakovost merjenja površin med pregledi na kraju samem.

| A | Netočnosti v računih dolžnikov. |
| --- | --- |

A

Netočnosti v računih dolžnikov.

| B | Zamude pri evidentiranju dolgov in obveščanju kmetov o obveznosti povračila. |
| --- | --- |

B

Zamude pri evidentiranju dolgov in obveščanju kmetov o obveznosti povračila.

| Država članica


  (plačilna agencija) | Shema | Odhodki
   (2)


  (v 1 000 EUR) | Postopki oddaje javnega naročila | Sodelovanje z drugimi državami članicami | Izvajanje načrta | Nadzor in kontrola | Skupna ocena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Španija (FEGA) | pomoč v hrani leta 2011 | 74 731 | uspešno | delno uspešno
  1 | uspešno | uspešno | uspešno |
| Italija (AGEA) | pomoč v hrani leta 2012 | 22 103 | uspešno | delno uspešno
  2 | uspešno | uspešno | uspešno |
| 1 | Španiji so bila dodeljena žita iz intervencijskega skladiščenja v Franciji in posneto mleko v prahu iz intervencijskega skladiščenja na Irskem. Za oba izdelka sta izbrana ponudnika prejela povračilo stroškov prevoza v Španijo. Zakonodaja EU določa, da je treba v takih primerih prevoz v namembno državo preveriti s posebnim postopkom (obrazec T5), ki ga francoski in irski organi niso hoteli začeti. Zato so španski organi uporabili drug postopek, za katerega Sodišče meni, da je manj uspešen. |

Država članica

(plačilna agencija)

Shema

Odhodki
   (2)

(v 1 000 EUR)

Postopki oddaje javnega naročila

Sodelovanje z drugimi državami članicami

Izvajanje načrta

Nadzor in kontrola

Skupna ocena

Španija (FEGA)

pomoč v hrani leta 2011

74 731

uspešno

delno uspešno

1

uspešno

uspešno

uspešno

Italija (AGEA)

pomoč v hrani leta 2012

22 103

uspešno

delno uspešno

2

uspešno

uspešno

uspešno

1

Španiji so bila dodeljena žita iz intervencijskega skladiščenja v Franciji in posneto mleko v prahu iz intervencijskega skladiščenja na Irskem. Za oba izdelka sta izbrana ponudnika prejela povračilo stroškov prevoza v Španijo. Zakonodaja EU določa, da je treba v takih primerih prevoz v namembno državo preveriti s posebnim postopkom (obrazec T5), ki ga francoski in irski organi niso hoteli začeti. Zato so španski organi uporabili drug postopek, za katerega Sodišče meni, da je manj uspešen.

| 2 | Italija je organizirala skupni postopek oddaje javnega naročila za dobavo testenin v Italiji in na Malti, deloma v zameno za žita iz intervencijskega skladiščenja. Posledično bi morala Malta prejeti 224 ton testenin, ki bi ustrezale njeni količini žit, vendar pa je zaradi upravne napake Italija Malti dostavila samo 180 ton testenin. |
| --- | --- |

2

Italija je organizirala skupni postopek oddaje javnega naročila za dobavo testenin v Italiji in na Malti, deloma v zameno za žita iz intervencijskega skladiščenja. Posledično bi morala Malta prejeti 224 ton testenin, ki bi ustrezale njeni količini žit, vendar pa je zaradi upravne napake Italija Malti dostavila samo 180 ton testenin.

---

(1)  Skupna ocena ne more biti boljša od ocene upravnih in kontrolnih postopkov.

| 1 | Nepopolne ali nepravilne informacije o velikosti in upravičenosti zemljišč v podatkovni zbirki LPIS. |
| --- | --- |

1

Nepopolne ali nepravilne informacije o velikosti in upravičenosti zemljišč v podatkovni zbirki LPIS.

| 2 | Postopek evidentiranja zahtevkov nima zadostnih pripadajočih kontrol, ki bi preprečevale antedatiranje datuma prihoda zahtevka. |
| --- | --- |

2

Postopek evidentiranja zahtevkov nima zadostnih pripadajočih kontrol, ki bi preprečevale antedatiranje datuma prihoda zahtevka.

| 3 | Napake v zahtevkih so bile popravljene kot očitne napake brez uporabe kazni, ki bi jih bilo treba naložiti. |
| --- | --- |

3

Napake v zahtevkih so bile popravljene kot očitne napake brez uporabe kazni, ki bi jih bilo treba naložiti.

| 4 | Vrednosti pravic so bile povečane v nasprotju z zakonodajo EU. |
| --- | --- |

4

Vrednosti pravic so bile povečane v nasprotju z zakonodajo EU.

| 5 | Nepravilna uporaba opredelitve EU za izraz kmet. |
| --- | --- |

5

Nepravilna uporaba opredelitve EU za izraz kmet.

| 6 | Pomoč je bila izplačana za neupravičene površine. |
| --- | --- |

6

Pomoč je bila izplačana za neupravičene površine.

| 7 | Neskladnosti v podatkovni zbirki pravic. |
| --- | --- |

7

Neskladnosti v podatkovni zbirki pravic.

| 8 | Neuporaba kazni za nepravilno prijavljene površine skupnih zemljišč. |
| --- | --- |

8

Neuporaba kazni za nepravilno prijavljene površine skupnih zemljišč.

| 9 | Rezultati inšpekcijskih pregledov v podatkovnih zbirkah IAKS niso bili pravilno obdelani. |
| --- | --- |

9

Rezultati inšpekcijskih pregledov v podatkovnih zbirkah IAKS niso bili pravilno obdelani.

| 10 | Pomanjkljivosti v upravnih navzkrižnih pregledih in plačilih pomoči, izvršenih pred obračunom odstopanj. |
| --- | --- |

10

Pomanjkljivosti v upravnih navzkrižnih pregledih in plačilih pomoči, izvršenih pred obračunom odstopanj.

| a | Nezadostna kakovost merjenja površin med pregledi na kraju samem. |
| --- | --- |

a

Nezadostna kakovost merjenja površin med pregledi na kraju samem.

| A | Netočnosti v računih dolžnikov. |
| --- | --- |

A

Netočnosti v računih dolžnikov.

| B | Zamude pri evidentiranju dolgov in obveščanju kmetov o obveznosti povračila. |
| --- | --- |

B

Zamude pri evidentiranju dolgov in obveščanju kmetov o obveznosti povračila.

(2)  Ne zajema vrednosti intervencijskih zalog.

| 1 | Španiji so bila dodeljena žita iz intervencijskega skladiščenja v Franciji in posneto mleko v prahu iz intervencijskega skladiščenja na Irskem. Za oba izdelka sta izbrana ponudnika prejela povračilo stroškov prevoza v Španijo. Zakonodaja EU določa, da je treba v takih primerih prevoz v namembno državo preveriti s posebnim postopkom (obrazec T5), ki ga francoski in irski organi niso hoteli začeti. Zato so španski organi uporabili drug postopek, za katerega Sodišče meni, da je manj uspešen. |
| --- | --- |

1

Španiji so bila dodeljena žita iz intervencijskega skladiščenja v Franciji in posneto mleko v prahu iz intervencijskega skladiščenja na Irskem. Za oba izdelka sta izbrana ponudnika prejela povračilo stroškov prevoza v Španijo. Zakonodaja EU določa, da je treba v takih primerih prevoz v namembno državo preveriti s posebnim postopkom (obrazec T5), ki ga francoski in irski organi niso hoteli začeti. Zato so španski organi uporabili drug postopek, za katerega Sodišče meni, da je manj uspešen.

| 2 | Italija je organizirala skupni postopek oddaje javnega naročila za dobavo testenin v Italiji in na Malti, deloma v zameno za žita iz intervencijskega skladiščenja. Posledično bi morala Malta prejeti 224 ton testenin, ki bi ustrezale njeni količini žit, vendar pa je zaradi upravne napake Italija Malti dostavila samo 180 ton testenin. |
| --- | --- |

2

Italija je organizirala skupni postopek oddaje javnega naročila za dobavo testenin v Italiji in na Malti, deloma v zameno za žita iz intervencijskega skladiščenja. Posledično bi morala Malta prejeti 224 ton testenin, ki bi ustrezale njeni količini žit, vendar pa je zaradi upravne napake Italija Malti dostavila samo 180 ton testenin.

PRILOGA 3.3

SPREMLJANJE IZVAJANJA PRIPOROČIL ZA KMETIJSTVO: TRŽNA IN NEPOSREDNA PODPORA

| Leto | Priporočilo Sodišča | Doseženi napredek po analizi Sodišča | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| izvedeno v celoti | se izvaja | ni izvedeno | ni več relevantno | nezadostni dokazi |
| večinoma | deloma |
| 2010 | 3.58 Sodišče po tem pregledu in po ugotovitvah in zaključkih za leto 2010 priporoča, naj Komisija sprejme ustrezne ukrepe, ki bodo zagotovili:






  (a) | da bo uporaba ortografskih posnetkov postala obvezna in da se bo LPIS redno posodabljal na podlagi novih ortografskih posnetkov (glej odstavek 3.31) (1); |

Leto

Priporočilo Sodišča

Doseženi napredek po analizi Sodišča

Odgovor Komisije

izvedeno v celoti

se izvaja

ni izvedeno

ni več relevantno

nezadostni dokazi

večinoma

deloma

2010

3.58 Sodišče po tem pregledu in po ugotovitvah in zaključkih za leto 2010 priporoča, naj Komisija sprejme ustrezne ukrepe, ki bodo zagotovili:

(a)

da bo uporaba ortografskih posnetkov postala obvezna in da se bo LPIS redno posodabljal na podlagi novih ortografskih posnetkov (glej odstavek 3.31) (1);

X

| (b) | da bodo plačilne agencije odpravile slabosti, ugotovljene v primerih, ko se je za kontrolne sisteme in podatkovne zbirke IAKS pokazalo, da so pomanjkljivi (glej odstavke 3.23 do 3.25) (1); |
| --- | --- |

(b)

da bodo plačilne agencije odpravile slabosti, ugotovljene v primerih, ko se je za kontrolne sisteme in podatkovne zbirke IAKS pokazalo, da so pomanjkljivi (glej odstavke 3.23 do 3.25) (1);

X

| (c) | da bodo inšpekcijski pregledi na kraju samem dovolj kakovostni, da bodo omogočali zanesljivo določitev upravičene površine (glej odstavka 3.38 in 3.39); |
| --- | --- |

(c)

da bodo inšpekcijski pregledi na kraju samem dovolj kakovostni, da bodo omogočali zanesljivo določitev upravičene površine (glej odstavka 3.38 in 3.39);

X

| (d) | da bodo certifikacijski organi ustrezno preverjali kakovost inšpekcijskih pregledov in poročali o njej (glej odstavka 3.46 in 3.47). |
| --- | --- |

(d)

da bodo certifikacijski organi ustrezno preverjali kakovost inšpekcijskih pregledov in poročali o njej (glej odstavka 3.46 in 3.47).

X

2009

3.73 Sodišče priporoča, da se ugotovljene slabosti sistemov odpravijo. Najnujnejše pomanjkljivosti, ki jih je v zvezi s tem treba odpraviti pri SEP in SEPP, so:

| (c) | treba je še jasneje opredeliti in izvajati pravila, tako da se neposredna pomoč EU ne bo izplačevala vložnikom zahtevkov, ki zemljišč ne uporabljajo za kmetovanje niti jih ne ohranjajo v stanju, ki je v skladu s standardi za dobre kmetijske in okoljske pogoje; |
| --- | --- |

(c)

treba je še jasneje opredeliti in izvajati pravila, tako da se neposredna pomoč EU ne bo izplačevala vložnikom zahtevkov, ki zemljišč ne uporabljajo za kmetovanje niti jih ne ohranjajo v stanju, ki je v skladu s standardi za dobre kmetijske in okoljske pogoje;

X

| (d) | na ravni EU je treba določiti minimalne zahteve v zvezi z letnim vzdrževanjem za travišča, ki so upravičena do neposredne pomoči EU. |
| --- | --- |

(d)

na ravni EU je treba določiti minimalne zahteve v zvezi z letnim vzdrževanjem za travišča, ki so upravičena do neposredne pomoči EU.

X

2009

3.75 Poleg tega Sodišče meni, da je treba posodobiti smernice Komisije v zvezi z delom, ki ga morajo opraviti certifikacijski organi, in sicer glede značilnosti in obsega dela ter obveznosti poročanja, predvsem v zvezi z delom, povezanim s potrjevanjem statističnih podatkov inšpekcijskih pregledov in kontrol držav članic.

X

---

(1)  Podobna priporočila so bila izrečena v odstavku 3.73(a) in (b) letnega poročila za leto 2009.

---

POGLAVJE 4

Razvoj podeželja, okolje, ribištvo in zdravje

KAZALO

Uvod

Posebne značilnosti te skupine politik

Obseg revizije in revizijski pristop

Pravilnost transakcij

Razvoj podeželja

Okolje, ribištvo in zdravje

Uspešnost sistemov

Razvoj podeželja

Sistemi držav članic, povezani s pravilnostjo transakcij

Sistemi Komisije, povezani s pravilnostjo transakcij

Okolje, ribištvo in zdravje

Zaključek in priporočila

Zaključek za leto 2012

Priporočila

| Priloga 4.1 – | Rezultati preizkušanja transakcij za razvoj podeželja, okolje, ribištvo in zdravje |
| --- | --- |

Priloga 4.1 –

| Priloga 4.2 – | Rezultati preučevanja sistemov za razvoj podeželja |
| --- | --- |

Priloga 4.2 –

| Priloga 4.3 – | Spremljanje izvajanja prejšnjih priporočil za razvoj podeželja, okolje, ribištvo in zdravje |
| --- | --- |

Priloga 4.3 –

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVOR KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| 4.1 | V tem poglavju je predstavljena posebna ocena razvoja podeželja, okolja, ribištva in zdravja, ki zajema naslednja področja politike: razvoj podeželja kot del področja politik kmetijstvo in razvoj podeželja, pomorske zadeve in ribištvo, zdravje in varstvo potrošnikov ter okolje in podnebni ukrepi. Ključne informacije o vključenih dejavnostih in porabi v letu 2012 so v
  tabeli 4.1
  . |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVOR KOMISIJE

UVOD

4.1

V tem poglavju je predstavljena posebna ocena razvoja podeželja, okolja, ribištva in zdravja, ki zajema naslednja področja politike: razvoj podeželja kot del področja politik kmetijstvo in razvoj podeželja, pomorske zadeve in ribištvo, zdravje in varstvo potrošnikov ter okolje in podnebni ukrepi. Ključne informacije o vključenih dejavnostih in porabi v letu 2012 so v
  tabeli 4.1
  .

Tabela 4.1 –   Razvoj podeželja, okolje, ribištvo in zdravje – ključne informacije za leto 2012

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Področje politike | Opis | Plačila | Način upravljanja |
| Razvoj podeželja | razvoj podeželja | 13 258 | deljeno |
| predpristopni ukrepi | 7 | decentralizirano |
| mednarodni vidiki na področju politike „Kmetijstvo in razvoj podeželja“ | 4 | neposredno centralizirano |
| | 13 269 | |
| Pomorske zadeve in ribištvo | operativni odhodki | 705 | centralizirano/deljeno |
| upravni odhodki | 40 | neposredno centralizirano |
| | 745 | |
| Zdravje in varstvo potrošnikov | operativni odhodki | 518 | neposredno/posredno centralizirano |
| upravni odhodki | 117 | neposredno centralizirano |
| | 635 | |
| Okolje in podnebni ukrepi | operativni odhodki | 286 | neposredno/posredno centralizirano |
| upravni odhodki | 96 | neposredno centralizirano |
| | 382 | |
| Plačila za leto skupaj | 15 031 | |
| – upravni odhodki skupaj
   (31) | 253 | |
| Operativni odhodki skupaj | 14 778 | |
| – predplačila
   (32) | 500 | |
| + obračunana predplačila
   (32) | 716 | |
| Revidirana populacija skupaj | 14 994 | |
| Obveznosti za leto skupaj | 16 972 | |
| Vir: Konsolidirani računovodski izkazi Evropske unije za leto 2012. |

(v milijonih EUR)

Področje politike

Opis

Plačila

Način upravljanja

Razvoj podeželja

razvoj podeželja

13 258

deljeno

predpristopni ukrepi

7

decentralizirano

mednarodni vidiki na področju politike „Kmetijstvo in razvoj podeželja“

4

neposredno centralizirano

13 269

Pomorske zadeve in ribištvo

operativni odhodki

705

centralizirano/deljeno

upravni odhodki

40

neposredno centralizirano

745

Zdravje in varstvo potrošnikov

operativni odhodki

518

neposredno/posredno centralizirano

upravni odhodki

117

neposredno centralizirano

635

Okolje in podnebni ukrepi

operativni odhodki

286

neposredno/posredno centralizirano

upravni odhodki

96

neposredno centralizirano

382

Plačila za leto skupaj

15 031

– upravni odhodki skupaj
   (31)

253

Operativni odhodki skupaj

14 778

– predplačila
   (32)

500

- obračunana predplačila
   (32)

716

Revidirana populacija skupaj

14 994

Obveznosti za leto skupaj

16 972

Vir: Konsolidirani računovodski izkazi Evropske unije za leto 2012.

Posebne značilnosti te skupine politik

| 4.2 | Razvoj podeželja je del skupne kmetijske politike (SKP), za katero so skupni cilji in viri financiranja predstavljeni v poglavju 3 (glej odstavka 3.2 in 3.3). Upravljanje in kontroliranje odhodkov SKP je prav tako opisano v poglavju 3 (odstavka 3.6 in 3.7). |
| --- | --- |

4.2

Razvoj podeželja je del skupne kmetijske politike (SKP), za katero so skupni cilji in viri financiranja predstavljeni v poglavju 3 (glej odstavka 3.2 in 3.3). Upravljanje in kontroliranje odhodkov SKP je prav tako opisano v poglavju 3 (odstavka 3.6 in 3.7).

| 4.3 | Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) po različnih stopnjah so-financira odhodke za razvoj podeželja v skladu s programi razvoja podeželja, ki jih pripravijo države članice (13 269 milijonov EUR odhodkov v letu 2012) (1). Odhodki zajemajo 45 ukrepov, ki vključujejo ukrepe, vezane na površino (kot so kmetijsko-okoljska plačila in kompenzacijska plačila kmetom na območjih z naravnimi omejitvami), ter ukrepe, ki niso vezani nanjo (kot sta posodabljanje kmetijskih gospodarstev in vzpostavljanje osnovnih storitev za gospodarstvo in prebivalstvo na podeželju). |
| --- | --- |

4.3

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) po različnih stopnjah so-financira odhodke za razvoj podeželja v skladu s programi razvoja podeželja, ki jih pripravijo države članice (13 269 milijonov EUR odhodkov v letu 2012) (1). Odhodki zajemajo 45 ukrepov, ki vključujejo ukrepe, vezane na površino (kot so kmetijsko-okoljska plačila in kompenzacijska plačila kmetom na območjih z naravnimi omejitvami), ter ukrepe, ki niso vezani nanjo (kot sta posodabljanje kmetijskih gospodarstev in vzpostavljanje osnovnih storitev za gospodarstvo in prebivalstvo na podeželju).

| 4.4 | Okoljska politika Unije naj bi prispevala k varovanju in izboljševanju kakovosti okolja in življenja njenih državljanov ter k racionalni porabi naravnih virov, tudi na mednarodni ravni. Najpomembnejši program financiranja je finančni instrument za okolje (LIFE) (2) (212 milijonov EUR odhodkov v letu 2012) za sofinanciranje projektov v državah članicah na področju narave in biotske raznovrstnosti, okoljske politike in upravljanja ter informiranja in komuniciranja. |
| --- | --- |

4.4

Okoljska politika Unije naj bi prispevala k varovanju in izboljševanju kakovosti okolja in življenja njenih državljanov ter k racionalni porabi naravnih virov, tudi na mednarodni ravni. Najpomembnejši program financiranja je finančni instrument za okolje (LIFE) (2) (212 milijonov EUR odhodkov v letu 2012) za sofinanciranje projektov v državah članicah na področju narave in biotske raznovrstnosti, okoljske politike in upravljanja ter informiranja in komuniciranja.

| 4.5 | Skupna ribiška politika na področju „pomorskih zadev in ribištva“ je namenjena doseganju podobnih skupnih ciljev kot skupna kmetijska politika (glej odstavek 3.2 poglavja 3). Glavni instrument je Evropski sklad za ribištvo (3) (ESR) (478 milijonov EUR odhodkov v letu 2012). |
| --- | --- |

4.5

Skupna ribiška politika na področju „pomorskih zadev in ribištva“ je namenjena doseganju podobnih skupnih ciljev kot skupna kmetijska politika (glej odstavek 3.2 poglavja 3). Glavni instrument je Evropski sklad za ribištvo (3) (ESR) (478 milijonov EUR odhodkov v letu 2012).

| 4.6 | Na področju zdravja in varstva potrošnikov EU prispeva k varovanju zdravja ljudi, živali in rastlin ter k blaginji potrošnikov. Največ plačil je izvršenih za programe za izkoreninjenje živalskih bolezni in za agencije EU (4) (215 milijonov EUR oziroma 167 milijonov EUR v letu 2012). |
| --- | --- |

4.6

Na področju zdravja in varstva potrošnikov EU prispeva k varovanju zdravja ljudi, živali in rastlin ter k blaginji potrošnikov. Največ plačil je izvršenih za programe za izkoreninjenje živalskih bolezni in za agencije EU (4) (215 milijonov EUR oziroma 167 milijonov EUR v letu 2012).

| 4.7 | Glavno tveganje za pravilnost za skupino politik kot celoto je neupravičenost odhodkov zaradi neupoštevanja pogosto zapletenih pravil in pogojev za upravičenost. Na področju razvoja podeželja je tveganje še okrepljeno pri nekaterih programih z nizkimi stopnjami izvrševanja, pri katerih bi lahko države članice prijavljale neupravičene odhodke, da ne bi izgubile financiranja. |
| --- | --- |

4.7

Glavno tveganje za pravilnost za skupino politik kot celoto je neupravičenost odhodkov zaradi neupoštevanja pogosto zapletenih pravil in pogojev za upravičenost. Na področju razvoja podeželja je tveganje še okrepljeno pri nekaterih programih z nizkimi stopnjami izvrševanja, pri katerih bi lahko države članice prijavljale neupravičene odhodke, da ne bi izgubile financiranja.

| 4.7 | Komisija v zvezi z zapletenimi pravili in pogoji za upravičenost, na katere se sklicuje Sodišče, poudarja, da so do določene mere posledica ambicioznih ciljev politike razvoja podeželja.

  Komisija želi poudariti, da je Sodišče v okviru svojih revizij, na katerih temeljijo njegova opažanja v tem poglavju, svojo trditev glede nadaljnjega povečanja tveganja za pravilnost na področju razvoja podeželja zaradi izjav držav članic, v katerih prijavijo neupravičene odhodke, da bi se izognile izgubi financiranja EU, oprlo le na nekaj primerov.


  Komisija je sama opazila, da nekatere države članice obširno uporabljajo predplačila in instrumente finančnega inženiringa, ki lahko zmanjšajo ali preprečijo izgubo sredstev v skladu s pravili N+2. Za zmanjšanje tega tveganja so službe Komisije obravnavale ta vprašanja z zadevnimi državami članicami. |
| --- | --- |

4.7

Komisija želi poudariti, da je Sodišče v okviru svojih revizij, na katerih temeljijo njegova opažanja v tem poglavju, svojo trditev glede nadaljnjega povečanja tveganja za pravilnost na področju razvoja podeželja zaradi izjav držav članic, v katerih prijavijo neupravičene odhodke, da bi se izognile izgubi financiranja EU, oprlo le na nekaj primerov.

Komisija je sama opazila, da nekatere države članice obširno uporabljajo predplačila in instrumente finančnega inženiringa, ki lahko zmanjšajo ali preprečijo izgubo sredstev v skladu s pravili N+2. Za zmanjšanje tega tveganja so službe Komisije obravnavale ta vprašanja z zadevnimi državami članicami.

Obseg revizije in revizijski pristop

| 4.8 | V
  delu 2 Priloge 1.1
  k poglavju 1 sta opisana splošni revizijski pristop in metodologija Sodišča. V zvezi z revizijo razvoja podeželja, okolja, ribištva in zdravja je treba upoštevati naslednje posebnosti: |
| --- | --- |

4.8

V
  delu 2 Priloge 1.1
  k poglavju 1 sta opisana splošni revizijski pristop in metodologija Sodišča. V zvezi z revizijo razvoja podeželja, okolja, ribištva in zdravja je treba upoštevati naslednje posebnosti:

| 4.8 | Glej podrobne pripombe v poglavju 1. |
| --- | --- |

4.8

| — | pri reviziji je bil preučen vzorec 177 transakcij, kot je opredeljeno v odstavku 6
  Priloge 1.1
  . Vzorec je zasnovan tako, da je reprezentativen za vse transakcije v tej skupini politik. Leta 2012 je vzorec vseboval 160 transakcij s področja razvoja podeželja (5) in 17 v zvezi z okoljem, ribištvom in zdravjem (6), |
| --- | --- |

—

pri reviziji je bil preučen vzorec 177 transakcij, kot je opredeljeno v odstavku 6
  Priloge 1.1
  . Vzorec je zasnovan tako, da je reprezentativen za vse transakcije v tej skupini politik. Leta 2012 je vzorec vseboval 160 transakcij s področja razvoja podeželja (5) in 17 v zvezi z okoljem, ribištvom in zdravjem (6),

| — | Komisija pozorno spremlja razvoj metodologije Sodišča, vključno z dvostopenjskim vzorčenjem, zaradi morebitnega vpliva na ocenjeno stopnjo napake. |
| --- | --- |

—

| — | Sodišče je svoje preizkušanje navzkrižne skladnosti usmerilo na skladnost z obveznostmi GAEC (dobri kmetijski in okoljski pogoji) in izbranimi predpisanimi zahtevami ravnanja (7), za katere je bilo mogoče v času revizijskih obiskov pridobiti dokaze in oblikovati zaključke, |
| --- | --- |

—

Sodišče je svoje preizkušanje navzkrižne skladnosti usmerilo na skladnost z obveznostmi GAEC (dobri kmetijski in okoljski pogoji) in izbranimi predpisanimi zahtevami ravnanja (7), za katere je bilo mogoče v času revizijskih obiskov pridobiti dokaze in oblikovati zaključke,

| — | Spoštovanje obveznosti navzkrižne skladnosti ni merilo za upravičenost do plačil skupne kmetijske politike (v nadaljnjem besedilu: SKP) in zato kontrole teh zahtev niso povezane z zakonitostjo in pravilnostjo z njimi povezanih transakcij. Navzkrižna skladnost je mehanizem za kaznovanje kmetov, če ne spoštujejo vrste pravil, ki na splošno izvirajo iz politik, ki niso SKP, ter se neodvisno od SKP uporabljajo za državljane EU. Komisija tako meni, da se kazni, uvedenih za kršitve zahtev navzkrižne skladnosti, ne bi smelo upoštevati pri izračunu stopenj napak za SKP. |
| --- | --- |

—

| — | znižanja in izključitve (ki jih države članice uporabijo, kadar upravičenci do pomoči EU v vloženem zahtevku navedejo preveliko površino, preveč živali ali previsoke upravičene odhodke (8)) niso zajeti v izračunu stopnje napake, ki ga je opravilo Sodišče (9), |
| --- | --- |

—

znižanja in izključitve (ki jih države članice uporabijo, kadar upravičenci do pomoči EU v vloženem zahtevku navedejo preveliko površino, preveč živali ali previsoke upravičene odhodke (8)) niso zajeti v izračunu stopnje napake, ki ga je opravilo Sodišče (9),

| — | pri oceni sistemov za razvoj podeželja je bilo preučenih sedem plačilnih agencij (10) iz šestih držav članic: Bolgarije, Nemčije (Brandenburg in Berlin), Francije, Poljske, Romunije (obe plačilni agenciji) in Švedske. Na področju zdravja in varstva potrošnikov je Sodišče preizkusilo sistem notranje kontrole v GD SANCO (11), |
| --- | --- |

—

pri oceni sistemov za razvoj podeželja je bilo preučenih sedem plačilnih agencij (10) iz šestih držav članic: Bolgarije, Nemčije (Brandenburg in Berlin), Francije, Poljske, Romunije (obe plačilni agenciji) in Švedske. Na področju zdravja in varstva potrošnikov je Sodišče preizkusilo sistem notranje kontrole v GD SANCO (11),

| — | pregledani sta bili letni poročili Komisije o dejavnostih za GD AGRI (12) (na področju razvoja podeželja) in GD MARE (13), |
| --- | --- |

—

pregledani sta bili letni poročili Komisije o dejavnostih za GD AGRI (12) (na področju razvoja podeželja) in GD MARE (13),

| — | Sodišče je poleg tega pregledalo tudi revizijsko delo, ki ga je GD AGRI opravil za potrditev obračunov (za EKJS in EKSRP), ter obiskalo certifikacijske organe Bolgarije, Luksemburga, Romunije in Združenega kraljestva (Severna Irska), da bi ocenilo podlago za sklepe Komisije o potrditvi obračunov. |
| --- | --- |

—

Sodišče je poleg tega pregledalo tudi revizijsko delo, ki ga je GD AGRI opravil za potrditev obračunov (za EKJS in EKSRP), ter obiskalo certifikacijske organe Bolgarije, Luksemburga, Romunije in Združenega kraljestva (Severna Irska), da bi ocenilo podlago za sklepe Komisije o potrditvi obračunov.

PRAVILNOST TRANSAKCIJ

| 4.9 | V
  Prilogi 4.1
  so povzeti rezultati preizkušanja transakcij. Napake so vplivale na 111 (63 %) od 177 transakcij, ki jih je revidiralo Sodišče. Sodišče na podlagi napak, ki jih je količinsko opredelilo, ocenjuje, da je najverjetnejša stopnja napake znašala 7,9 % (14). |
| --- | --- |

4.9

V
  Prilogi 4.1
  so povzeti rezultati preizkušanja transakcij. Napake so vplivale na 111 (63 %) od 177 transakcij, ki jih je revidiralo Sodišče. Sodišče na podlagi napak, ki jih je količinsko opredelilo, ocenjuje, da je najverjetnejša stopnja napake znašala 7,9 % (14).

| 4.9 | Komisija je seznanjena z najverjetnejšo stopnjo napake, kakor jo je ocenilo Sodišče. Ne strinja se z oceno Sodišča glede zakonitosti in pravilnosti ene transakcije. Zato je po oceni Komisije stopnja neupravičenih plačil nižja.

  Komisija se zaveda, da akcijski načrt iz leta 2012 ne bo imel takojšnega vpliva, in ugotavlja, da je stopnja napake, ki jo je ocenilo Sodišče, ostala stabilna. Glej tudi odgovore na 1.12 in 1.13 glede vpliva izterjav in finančnih popravkov na zaščito finančnih interesov EU. |
| --- | --- |

4.9

Komisija se zaveda, da akcijski načrt iz leta 2012 ne bo imel takojšnega vpliva, in ugotavlja, da je stopnja napake, ki jo je ocenilo Sodišče, ostala stabilna. Glej tudi odgovore na 1.12 in 1.13 glede vpliva izterjav in finančnih popravkov na zaščito finančnih interesov EU.

Razvoj podeželja

| 4.10 | Pri odhodkih za razvoj podeželja so na 101 (63 %) od 160 transakcij v vzorcu vplivale napake, od katerih jih je bilo 59 (58 %) količinsko opredeljivih. |
| --- | --- |

4.10

Pri odhodkih za razvoj podeželja so na 101 (63 %) od 160 transakcij v vzorcu vplivale napake, od katerih jih je bilo 59 (58 %) količinsko opredeljivih.

| 4.10 | Generalni direktor GD AGRI je v svoji izjavi o zanesljivosti za leto 2012 ohranil pridržek v zvezi z odhodki za razvoj podeželja.

  Ta pridržek spremlja več popravnih ukrepov, ki jih je Komisija določila skupaj s 27 državami članicami za ureditev razmer.


  Tudi pri oceni stopnje napake za razvoj podeželja je treba upoštevati ambiciozne cilje politike razvoja podeželja. |
| --- | --- |

4.10

Ta pridržek spremlja več popravnih ukrepov, ki jih je Komisija določila skupaj s 27 državami članicami za ureditev razmer.

Tudi pri oceni stopnje napake za razvoj podeželja je treba upoštevati ambiciozne cilje politike razvoja podeželja.

| 4.11 | Sodišče za večino transakcij, na katere so vplivale napake, meni, da so imeli nacionalni organi dovolj informacij, da bi te napake lahko odkrili in popravili. |
| --- | --- |

4.11

Sodišče za večino transakcij, na katere so vplivale napake, meni, da so imeli nacionalni organi dovolj informacij, da bi te napake lahko odkrili in popravili.

| 4.11 | Komisija se strinja, da bi nacionalni organi lahko odkrili veliko napak, ki jih je ugotovilo Sodišče: pravila SKP državam članicam zagotavljajo vse potrebne instrumente za zmanjšanje večine tveganj za napake. Po pridržkih generalnega direktorja za GD AGRI v letih 2011 in 2012 so bili v sodelovanju z državami članicami izvedeni obsežni akcijski načrti, da se ugotovijo temeljni vzroki napak in določijo ustrezni popravni ukrepi. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Sodišče je pri preizkušanju preučilo transakcije 27 različnih ukrepov. Od 160 transakcij jih je bilo 80 vezanih na površino, 80 pa ne. Napake so bile odkrite v vseh državah članicah in pri skoraj vseh v vzorcu zajetih ukrepih. Tako kot v letu 2011 se je največji del (65 %) najverjetnejše stopnje napake, navedene v odstavku 4.9, nanašal na ukrepe, ki niso vezani na površino. |
| --- | --- |

4.12

Sodišče je pri preizkušanju preučilo transakcije 27 različnih ukrepov. Od 160 transakcij jih je bilo 80 vezanih na površino, 80 pa ne. Napake so bile odkrite v vseh državah članicah in pri skoraj vseh v vzorcu zajetih ukrepih. Tako kot v letu 2011 se je največji del (65 %) najverjetnejše stopnje napake, navedene v odstavku 4.9, nanašal na ukrepe, ki niso vezani na površino.

| 4.12 | Službe Komisije so med svojimi revizijami v nekaterih državah članicah ugotovile pomanjkljivosti, podobne tistim, ki jih je odkrilo Računsko sodišče.

  Razhajanje med napakami, ki jih je odkrilo Sodišče, in napakami, ki so jih ugotovile države članice med svojimi kontrolami, kot se letno poročajo Komisiji, je bolj opazno pri ukrepih, ki niso vezani na površino in jih ne ureja integrirani administrativni in kontrolni sistem (v nadaljnjem besedilu: IAKS). To potrjuje, da je dobro delujoči IAKS učinkovit sistem za ustrezno zmanjševanje tveganja napak. |
| --- | --- |

4.12

Razhajanje med napakami, ki jih je odkrilo Sodišče, in napakami, ki so jih ugotovile države članice med svojimi kontrolami, kot se letno poročajo Komisiji, je bolj opazno pri ukrepih, ki niso vezani na površino in jih ne ureja integrirani administrativni in kontrolni sistem (v nadaljnjem besedilu: IAKS). To potrjuje, da je dobro delujoči IAKS učinkovit sistem za ustrezno zmanjševanje tveganja napak.

Akcijski načrti iz točke 4.11, zlasti tisti, ki so bili izvedeni po letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012, posebej obravnavajo vprašanja, povezana z ukrepi, ki niso vezani na površino.

V nekaterih primerih, o katerih se je poročalo, sporočena napaka ni imela enakega finančnega vpliva kot napaka, o kateri je poročalo Sodišče.

Glede primerov, ki jih Sodišče omenja v okvirih 4.1–4.4 in 4.6, bodo službe Komisije ukrepale skupaj z nacionalnimi organi in po potrebi v okviru postopka potrditve skladnosti.

| 4.13 | Večina količinsko opredeljivih napak je nastala zato, ker upravičenci niso izpolnjevali zahtev za upravičenost, zlasti tistih, ki zadevajo:






  (a) | kmetijsko-okoljske zaveze; |
| --- | --- | --- |

4.13

Večina količinsko opredeljivih napak je nastala zato, ker upravičenci niso izpolnjevali zahtev za upravičenost, zlasti tistih, ki zadevajo:

(a)

kmetijsko-okoljske zaveze;

| (b) | posebne zahteve za naložbene projekte; |
| --- | --- |

(b)

posebne zahteve za naložbene projekte;

| (c) | pravila javnega naročanja. |
| --- | --- |

(c)

pravila javnega naročanja.

Navedene zahteve so analizirane v nadaljevanju.

| 4.14 | Vzorec 160 transakcij je zajemal 43 kmetijsko-okoljskih transakcij. Sodišče je ugotovilo, da kmetje v 11 primerih (26 %) niso spoštovali svojih kmetijsko-okoljskih zavez. Primer takšne napake, ki jo je odkrilo Sodišče, je naveden v okviru 4.1. |
| --- | --- |

4.14

Vzorec 160 transakcij je zajemal 43 kmetijsko-okoljskih transakcij. Sodišče je ugotovilo, da kmetje v 11 primerih (26 %) niso spoštovali svojih kmetijsko-okoljskih zavez. Primer takšne napake, ki jo je odkrilo Sodišče, je naveden v okviru 4.1.

| 4.14 | Komisija je v programskem obdobju 2007–2013 izvedla revizijo izvajanja kmetijsko-okoljskih ukrepov v vseh državah članicah. Ne glede na preostale slabosti se je kakovost izvajanja skozi obdobje na splošno izboljšala.

  Komisija bo glede primera v okviru 4.1 nadalje ukrepala skupaj s poljskimi organi. Ne glede na to napako je Komisija za poljski sistem na splošno ocenila, da so bile opravljene izboljšave. |
| --- | --- |

4.14

Komisija bo glede primera v okviru 4.1 nadalje ukrepala skupaj s poljskimi organi. Ne glede na to napako je Komisija za poljski sistem na splošno ocenila, da so bile opravljene izboljšave.

Okvir 4.1 –   Primer napake v zvezi z upravičenostjo: neizpolnjevanje kmetijsko-okoljskih zavez

Upravičenec na Poljskem se je zavezal, da bo na devetih parcelah (141,59 hektara) upošteval posebne zahteve v zvezi z ohranjanjem ekstenzivnega trajnega travinja in varstvom ogroženih ptičjih vrst in njihovih habitatov. Glavna zaveza je bila pustiti nepokošenih 5 do 10 % parcel, vsako leto na drugi površini, za kar bi upravičenec prejel 270 EUR na hektar. Sodišče je ugotovilo, da na več parcelah zahteve niso bile izpolnjene: ena parcela je bila popolnoma pokošena, na drugih pa je bila nepokošena ista površina kot v preteklih letih ali pa je bila nepokošena površina drugje, kot je določil ornitolog. Samo na dveh prijavljenih parcelah (21,02 hektara) od devetih so bile upoštevane vse zahteve.

Podobni primeri neizpolnjevanja kmetijsko-okoljskih zahtev so bili odkriti na Češkem, v Nemčiji (Schleswig-Holstein), Grčiji, Franciji in Združenem kraljestvu (Anglija).

Okvir 4.1
   –   
  Primer napake v zvezi z upravičenostjo: neizpolnjevanje kmetijsko-okoljskih zavez

Komisija je s svojimi revizijami izvajanja kmetijsko-okoljskih ukrepov ugotovila, da je kontrolni sistem mogoče izboljšati tako, da bo mogoče bolje ocenjevati, kako kmetje izpolnjujejo sprejete obveznosti.

Glede držav članic, ki jih je omenilo Sodišče, postopki potrditve skladnosti potekajo za Poljsko, Češko, Francijo in Združeno kraljestvo (Anglijo), kar bo po potrebi privedlo do finančnih popravkov.

| 4.15 | Merila za upravičenost in izbirni postopki so namenjeni lažjemu usmerjanju pomoči na določene kategorije upravičencev, da bi se izboljšala uspešnost porabe na področju razvoja podeželja. Toda pri 21 (26 %) od 80 transakcij za naložbene projekte, ki so bile zajete v revidiranem vzorcu, zahteve za upravičenost niso bile izpolnjene. Primer tovrstne napake je naveden v okviru 4.2. |
| --- | --- |

4.15

Merila za upravičenost in izbirni postopki so namenjeni lažjemu usmerjanju pomoči na določene kategorije upravičencev, da bi se izboljšala uspešnost porabe na področju razvoja podeželja. Toda pri 21 (26 %) od 80 transakcij za naložbene projekte, ki so bile zajete v revidiranem vzorcu, zahteve za upravičenost niso bile izpolnjene. Primer tovrstne napake je naveden v okviru 4.2.

| 4.15 | Komisija je s svojimi revizijami pri nekaterih državah članicah opazila tudi slabosti pri izvajanju meril za izbiro in v zvezi s tem uporabila finančne popravke. Akcijski načrti za zmanjšanje stopnje napake za razvoj podeželja obravnavajo tudi merila za izbiro.

  Komisija spremlja primer v okviru 4.2 v okviru postopka potrditve skladnosti. |
| --- | --- |

4.15

Komisija spremlja primer v okviru 4.2 v okviru postopka potrditve skladnosti.

Okvir 4.2 –   Primer napake v zvezi z upravičenostjo: neizpolnjevanje zahtev za upravičenost pri naložbenem projektu

Upravičenec v Španiji (Andaluzija) je prejel 1,4 milijona EUR nepovratnih sredstev za posodobitev namakalne infrastrukture pod dvema pogojema: projekt mora biti ekonomsko smotrn, letna poraba vode pa mora biti enaka ali manjša od 3 000 m3 na hektar, kakršna je bila upravičenčeva poraba ob oddaji vloge za nepovratna sredstva. Sodišče je ugotovilo, da nobeden od pogojev ni bil izpolnjen. Projekt ob oddaji vloge za nepovratna sredstva ni bil ekonomsko smotrn in bi moral biti zavrnjen. Za izpolnitev tega pogoja bi namreč poraba vode presegala 6 000 m3 na hektar letno, kar je dvakrat toliko, kot so takrat znašale vodne pravice upravičenca. Poraba vode ni ostala enaka ali se zmanjšala, kot je bilo zahtevano, ampak se je ob zaključku projekta povečala na 8 000 m3 na hektar letno, zaradi česar plačilo ne bi smelo biti izvedeno. Zaradi neizpolnjevanja dveh pogojev za upravičenost so bili odhodki neupravičeni.

Neizpolnjevanje pogojev za upravičenost je bilo ugotovljeno tudi pri projektih v Nemčiji (Schleswig-Holstein), Grčiji, Franciji, Italiji (Bolzano, Sardinija), Litvi, na Poljskem, Portugalskem, v Romuniji in Združenem kraljestvu.

| 4.16 | Pri 26 od 160 revidiranih transakcij je moral upravičenec upoštevati pravila javnega naročanja. Sodišče je ugotovilo, da v 17 primerih (65 %) vsaj eno od teh pravil ni bilo upoštevano, od teh pa je jih je bilo pet opredeljenih kot resna kršitev, kakor je prikazano v okviru 4.3. |
| --- | --- |

4.16

Pri 26 od 160 revidiranih transakcij je moral upravičenec upoštevati pravila javnega naročanja. Sodišče je ugotovilo, da v 17 primerih (65 %) vsaj eno od teh pravil ni bilo upoštevano, od teh pa je jih je bilo pet opredeljenih kot resna kršitev, kakor je prikazano v okviru 4.3.

| 4.16 | Nespoštovanje pravil javnega naročanja ne pomeni nujno, da je bilo napačno uporabljenih 100 % zadevnih odhodkov, saj lahko projekt kot tak še vedno doseže svoj cilj in zagotovi dodano vrednost. Glej tudi točko 4.25. |
| --- | --- |

4.16

Okvir 4.3 –   Primer napake v zvezi z upravičenostjo: kršenje pravil javnega naročanja

Upravičenec (podeželska občina) v Romuniji je vložil zahtevek za pomoč za naložbeni projekt, ki je zajemal vodovodno omrežje, kanalizacijski sistem, izboljšavo lokalnih cest in občinsko zgradbo. Ponudbe je predložilo sedem ponudnikov, od katerih jih je upravičenec pet zavrnil, ker niso izpolnjevali pogojev. Sodišče je ugotovilo, da izbrani ponudnik ni izpolnjeval dveh zahtev iz razpisa in da so bile poleg tega druge ponudbe izključene zaradi neizpolnjevanja teh istih zahtev. Zaradi neskladnosti z razpisno dokumentacijo in nespoštovanja načela enakega obravnavanja, ki sta vplivali na izid razpisa, so bili ti odhodki neupravičeni.

Sodišče je odkrilo primere kršitev pravil javnega naročanja tudi v Španiji (Andaluzija), Franciji, Litvi, na Poljskem in v Sloveniji.

Okvir 4.3
   –   
  Primer napake v zvezi z upravičenostjo: kršenje pravil javnega naročanja

Glede Romunije je tudi Komisija v svojih revizijah odkrila znatne slabosti in postopek potrditve obračunov je v teku. Službe Komisije bodo na podlagi ugotovitev Sodišča ukrepale glede nacionalnih organov, da se zaščiti finančni interes EU in izterjajo morebitna neupravičena plačila.

| 4.17 | Sodišče je ugotovilo, da 35 % vseh napak ni vplivalo samo na preučeno plačilo, ampak tudi na druga plačila, kot je opisano v okviru 4.4. |
| --- | --- |

4.17

Sodišče je ugotovilo, da 35 % vseh napak ni vplivalo samo na preučeno plačilo, ampak tudi na druga plačila, kot je opisano v okviru 4.4.

Okvir 4.4 –   Primer ponavljajoče se napake v zvezi z upravičenostjo: vključen neupravičen DDV

V Franciji je bil upravičenec za ukrep ohranjanje in izboljševanje dediščine podeželja javni organ. Prijavljeni odhodki, ki jih je plačilna agencija priznala in so bili sofinancirani iz proračuna EU, so vključevali DDV. Toda v veljavni pravni podlagi je določeno, da DDV za osebe javnega prava za dejavnosti ali transakcije, ki jih opravljajo kot javni organi, ni upravičen odhodek. Sodišče je ugotovilo, da je plačilna agencija večkrat priznala neupravičen DDV tudi za druga plačila.

Ponavljajoče se napake s finančnim učinkom so bile odkrite tudi v Španiji (Andaluzija), Italiji (Bolzano), na Poljskem, Portugalskem in v Romuniji.

Okvir 4.4
   –   
  Primer ponavljajoče se napake v zvezi z upravičenostjo: vključen neupravičen DDV

Službe Komisije bodo na podlagi ugotovitev Sodišča v okviru postopka potrditve skladnosti ukrepale glede nacionalnih organov, da se zaščiti finančni interes EU in izterjajo morebitna neupravičena plačila.

| 4.18 | V okviru nekaterih shem pomoči EKSRP (15) imajo upravičenci do pomoči EU pravno obveznost izpolnjevanja pogojev „navzkrižne skladnosti“, kot je opisano v poglavju 3 (odstavek 3.5). Sodišče je odkrilo eno ali več kršitev navzkrižne skladnosti v 25 (33 %) od 75 plačil, za katera je veljala navzkrižna skladnost (16). Večje težave je opazilo zlasti pri izpolnjevanju zahtev navzkrižne skladnosti na področju identifikacije in registracije živali. |
| --- | --- |

4.18

V okviru nekaterih shem pomoči EKSRP (15) imajo upravičenci do pomoči EU pravno obveznost izpolnjevanja pogojev „navzkrižne skladnosti“, kot je opisano v poglavju 3 (odstavek 3.5). Sodišče je odkrilo eno ali več kršitev navzkrižne skladnosti v 25 (33 %) od 75 plačil, za katera je veljala navzkrižna skladnost (16). Večje težave je opazilo zlasti pri izpolnjevanju zahtev navzkrižne skladnosti na področju identifikacije in registracije živali.

| 4.18 | Spoštovanje obveznosti navzkrižne skladnosti ni merilo za upravičenost do plačil SKP in zato kontrole teh zahtev niso povezane z zakonitostjo in pravilnostjo z njimi povezanih transakcij. Navzkrižna skladnost je mehanizem za kaznovanje kmetov, če ne spoštujejo vrste pravil, ki na splošno izvirajo iz politik, ki niso SKP, ter se neodvisno od SKP uporabljajo za državljane EU. Komisija tako meni, da se kazni, uvedene za kršitve zahtev navzkrižne skladnosti, ne bi smele upoštevati pri izračunu stopenj napak za SKP.

  Glede večjih težav pri identifikaciji in registraciji živali se GD AGRI strinja z opažanjem Sodišča in tem zahtevam v svojih revizijah navzkrižne skladnosti namenja posebno pozornost. |
| --- | --- |

4.18

Glede večjih težav pri identifikaciji in registraciji živali se GD AGRI strinja z opažanjem Sodišča in tem zahtevam v svojih revizijah navzkrižne skladnosti namenja posebno pozornost.

Okolje, ribištvo in zdravje

| 4.19 | Na področjih okolja, ribištva in zdravja so na 10 (59 %) od 17 transakcij v vzorcu vplivale napake, od katerih so bile štiri (40 %) količinsko opredeljive. Glavni vzrok za količinsko opredeljive napake je bil, da upravičenci niso izpolnjevali zahtev za upravičenost. Primer je opisan v okviru 4.5. |
| --- | --- |

4.19

Na področjih okolja, ribištva in zdravja so na 10 (59 %) od 17 transakcij v vzorcu vplivale napake, od katerih so bile štiri (40 %) količinsko opredeljive. Glavni vzrok za količinsko opredeljive napake je bil, da upravičenci niso izpolnjevali zahtev za upravičenost. Primer je opisan v okviru 4.5.

Okvir 4.5 –   Primer napake v zvezi z upravičenostjo: nespoštovanje načela komplementarnosti

V okviru programa LIFE se ne financirajo ukrepi, ki jih zajemajo drugi finančni instrumenti EU. To načelo komplementarnosti pomeni, da morajo upravičenci zagotoviti, da se njihov projekt LIFE neposredno ali posredno ne sofinancira iz nobenih drugih sredstev EU. Upravičenec projekta LIFE za obnovo močvirskega habitata na Madžarskem je prejel tudi drugo pomoč EU (med drugim za habitate NATURA 2000 in območja z omejenimi možnostmi) za ista zemljišča, kot so bila vključena v projekt LIFE. Komisija je to sprejela in odobrila plačilo pomoči. Zaradi nespoštovanja načela komplementarnosti so bili odhodki delno neupravičeni.

Okvir 4.5
   –   
  Primer napake v zvezi z upravičenostjo: nespoštovanje načela komplementarnosti

Pomoči, ki jih je navedlo Sodišče, ne zadevajo neposredno ali posredno projekta LIFE ali posebnega ukrepa znotraj njega, ampak pomenijo nadomestila lastnikom zemljišč, kar izhaja iz posebnih določb sheme za razvoj podeželja. Ta nadomestila se ne nanašajo na noben posamezen ukrep, vključen v projekt. Njihov obseg in namen se razlikujeta od namena in obsega projekta LIFE. Komisija meni, da se teh vsot ne sme obravnavati kot neposredno ali posredno financiranje projekta.

USPEŠNOST SISTEMOV

Razvoj podeželja

Sistemi držav članic, povezani s pravilnostjo transakcij

| 4.20 | V
  Prilogi 4.2
  so povzeti rezultati preučevanja nadzornih in kontrolnih sistemov držav članic, ki ga je izvedlo Sodišče (17). |
| --- | --- |

4.20

V
  Prilogi 4.2
  so povzeti rezultati preučevanja nadzornih in kontrolnih sistemov držav članic, ki ga je izvedlo Sodišče (17).

| 4.20 | Skupni odgovor na odstavka 4.20 in 4.21:

  Odgovornost organov držav članic je dejansko zagotoviti, da je vzpostavljeni upravni in kontrolni sistem skladen z zakonskimi zahtevami in da za sklada EKJS in EKSRP ni finančnega tveganja.


  Sistem deljenega upravljanja skladov EKJS in EKSRP deluje tako, da v primeru slabosti, ki povzročajo finančna tveganja za sklad, Komisija za zadevne države članice uvede neto finančne popravke. |
| --- | --- |

4.20

Odgovornost organov držav članic je dejansko zagotoviti, da je vzpostavljeni upravni in kontrolni sistem skladen z zakonskimi zahtevami in da za sklada EKJS in EKSRP ni finančnega tveganja.

Sistem deljenega upravljanja skladov EKJS in EKSRP deluje tako, da v primeru slabosti, ki povzročajo finančna tveganja za sklad, Komisija za zadevne države članice uvede neto finančne popravke.

Komisija se zaveda slabosti kontrolnega sistema držav članic za EKSRP, zlasti glede ukrepov, ki niso vezani na IAKS. Certifikacijski organi poročajo o teh slabosti v svojih letnih poročilih o certificiranju. Prav tako pripravijo priporočila za izboljšanje kontrolnih sistemov in nato spemljajo njihovo izvajanje. Komisija v svoji analizi tveganja in pri oblikovanju svojega revizijskega programa v okviru postopka potrditve skladnosti upošteva ugotovitve certifikacijskih organov in druge razpoložljive informacije.

| 4.21 | V zvezi s tem so organi držav članic odgovorni, da vzpostavijo in izvajajo zlasti:






  (a) | ustrezne administrativne in kontrolne postopke za zagotovitev točnosti izjav vlagateljev in izpolnjevanja zahtev za upravičenost do odobritve pomoči; |
| --- | --- | --- |

4.21

V zvezi s tem so organi držav članic odgovorni, da vzpostavijo in izvajajo zlasti:

(a)

ustrezne administrativne in kontrolne postopke za zagotovitev točnosti izjav vlagateljev in izpolnjevanja zahtev za upravičenost do odobritve pomoči;

| (b) | preglede na kraju samem, ki morajo glede na shemo pomoči zajeti vsaj 5 % vseh upravičencev ali odhodkov (18). Vzpostavljeni morajo biti ustrezni postopki za izbiro upravičencev, kakovost pregledov in poročanje o njih ter ustreznost izvedenih popravkov; |
| --- | --- |

(b)

preglede na kraju samem, ki morajo glede na shemo pomoči zajeti vsaj 5 % vseh upravičencev ali odhodkov (18). Vzpostavljeni morajo biti ustrezni postopki za izbiro upravičencev, kakovost pregledov in poročanje o njih ter ustreznost izvedenih popravkov;

| (c) | sistem, ki zagotavlja uspešno kontrolo upoštevanja navzkrižne skladnosti. |
| --- | --- |

(c)

sistem, ki zagotavlja uspešno kontrolo upoštevanja navzkrižne skladnosti.

| 4.22 | V letnem poročilu za leto 2010 je Sodišče sisteme v Franciji ocenilo kot neuspešne (19). V zvezi z DAS za leto 2012 je bilo opravljeno službeno potovanje za spremljanje izvajanja prejšnjih priporočil, da se preveri, ali so bili sprejeti ukrepi v zvezi s slabostmi, navedenimi v poročilu za leto 2010. Sodišče je ugotovilo, da v obiskani regiji (Midi-Pyrénées) štiri (20) od sedmih pomanjkljivosti iz poročila še niso bile odpravljene ali niso bile odpravljene v celoti. Poleg tega so rezultati preizkušanja transakcij v treh drugih regijah v Franciji pokazali, da v teh regijah peta slabost (21) še vedno obstaja. |
| --- | --- |

4.22

V letnem poročilu za leto 2010 je Sodišče sisteme v Franciji ocenilo kot neuspešne (19). V zvezi z DAS za leto 2012 je bilo opravljeno službeno potovanje za spremljanje izvajanja prejšnjih priporočil, da se preveri, ali so bili sprejeti ukrepi v zvezi s slabostmi, navedenimi v poročilu za leto 2010. Sodišče je ugotovilo, da v obiskani regiji (Midi-Pyrénées) štiri (20) od sedmih pomanjkljivosti iz poročila še niso bile odpravljene ali niso bile odpravljene v celoti. Poleg tega so rezultati preizkušanja transakcij v treh drugih regijah v Franciji pokazali, da v teh regijah peta slabost (21) še vedno obstaja.

| 4.22 | Certifikacijski organ je že drugo leto zapored poročal o znatnih težavah kontrolnega sistema EKSRP v Franciji, za obe leti so se začeli postopki finančnih popravkov.

  Francoski organi so bili naprošeni, da ugotovljene slabosti odpravijo, kar se bo spremljalo z že začetimi postopki.


  Tudi službe Komisije so med svojimi revizijami v Franciji odkrile ponavljajoče se pomanjkljivosti, podobne tistim, ki jih je ugotovilo Računsko sodišče. Službe Komisije so ukrepale na podlagi ugotovitev Sodišča in odkrile tri slabosti, ki jih je odkrilo tudi Evropsko računsko sodišče (pomanjkanje pregleda dela s strani vodilnih kadrov, nezadostna analiza tveganja, nekakovosten naključni vzorec). Postopek potrditve obračunov je v teku. |
| --- | --- |

4.22

Francoski organi so bili naprošeni, da ugotovljene slabosti odpravijo, kar se bo spremljalo z že začetimi postopki.

Tudi službe Komisije so med svojimi revizijami v Franciji odkrile ponavljajoče se pomanjkljivosti, podobne tistim, ki jih je ugotovilo Računsko sodišče. Službe Komisije so ukrepale na podlagi ugotovitev Sodišča in odkrile tri slabosti, ki jih je odkrilo tudi Evropsko računsko sodišče (pomanjkanje pregleda dela s strani vodilnih kadrov, nezadostna analiza tveganja, nekakovosten naključni vzorec). Postopek potrditve obračunov je v teku.

| 4.23 | Pri ostalih petih državah članicah je Sodišče v revizijo zajelo skladnost z določbami ustreznih uredb in oceno uspešnosti sistemov pri zagotavljanju pravilnosti transakcij. Preučeni so bili zlasti trije elementi, navedeni v odstavku 4.21. |
| --- | --- |

4.23

Pri ostalih petih državah članicah je Sodišče v revizijo zajelo skladnost z določbami ustreznih uredb in oceno uspešnosti sistemov pri zagotavljanju pravilnosti transakcij. Preučeni so bili zlasti trije elementi, navedeni v odstavku 4.21.

| 4.24 | V teh petih državah članicah je Sodišče ugotovilo naslednje glavne slabosti: |
| --- | --- |

4.24

V teh petih državah članicah je Sodišče ugotovilo naslednje glavne slabosti:

| 4.24 | Kadar Komisija v okviru svojih revizij odkrije slabosti v zvezi z administrativnimi pregledi, te slabosti obravnava v okviru postopka potrditve skladnosti, da se zaščitijo finančni interesi EU. |
| --- | --- |

4.24

| — | pomanjkljivosti pri administrativnih pregledih v zvezi s pogoji za upravičenost in zavezami v vseh petih državah članicah, npr. neupravičen DDV ali dvojno financiranje nista bila odkrita, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti pri administrativnih pregledih v zvezi s pogoji za upravičenost in zavezami v vseh petih državah članicah, npr. neupravičen DDV ali dvojno financiranje nista bila odkrita,

| — | nezadostna ocena razumnosti stroškov (Nemčija (Brandenburg in Berlin), Poljska, Romunija in Švedska), |
| --- | --- |

—

nezadostna ocena razumnosti stroškov (Nemčija (Brandenburg in Berlin), Poljska, Romunija in Švedska),

| — | Komisija se strinja, da so administrativni pregledi razumnosti stroškov nujni za zagotovitev uspešnosti celotnega kontrolnega sistema. Tudi Komisija je med svojo revizijo skladnosti odkrila slabosti v oceni razumnosti stroškov in je v zvezi s tem uvedla finančne popravke za zaščito finančnega interesa EU. |
| --- | --- |

—

| — | slabosti pri izvedbi znižanj ali izterjav v vseh petih državah članicah, |
| --- | --- |

—

slabosti pri izvedbi znižanj ali izterjav v vseh petih državah članicah,

| — | Vprašanja, ki jih navaja Računsko sodišče, sistematično prouči tudi Komisija med svojimi revizijskimi obiski. Če so odkrite slabosti, so na podlagi postopka potrditve skladnosti obračunov državam članicam naloženi finančni popravki, dana pa so jim tudi priporočila za izboljšanje kontrolnih sistemov. |
| --- | --- |

—

| — | nezadostna kakovost pregledov na kraju samem v vseh petih državah članicah, npr. pri pregledih niso bile zajete vse zaveze in obveznosti in/ali odkrite vse neskladnosti, |
| --- | --- |

—

nezadostna kakovost pregledov na kraju samem v vseh petih državah članicah, npr. pri pregledih niso bile zajete vse zaveze in obveznosti in/ali odkrite vse neskladnosti,

| — | pomanjkljivosti v zasnovi in delovanju kontrolnih sistemov za preglede navzkrižne skladnosti v vseh državah članicah, kot so nepopolni nacionalni standardi za dobre kmetijske in okoljske pogoje ali nepravilno izvajanje direktive o nitratih na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v zasnovi in delovanju kontrolnih sistemov za preglede navzkrižne skladnosti v vseh državah članicah, kot so nepopolni nacionalni standardi za dobre kmetijske in okoljske pogoje ali nepravilno izvajanje direktive o nitratih na nacionalni ravni.

| — | Komisija je revizije navzkrižne skladnosti izvedla v petih državah članicah, kjer je revizije izvedlo tudi Sodišče (a ne v istih regijah Nemčije), in prav tako odkrila slabosti pri opredelitvi in kontroli standardov za dobre kmetijske in okoljske pogoje ter predpisanih zahtev ravnanja. Ko je bilo jasno ugotovljeno tveganje za sklade, je Komisija v okviru navedenih poizvedb naložila finančni popravek ali pa uvedla postopek potrditve obračunov v zvezi s poizvedbami v teh petih državah članicah (Romunija, Bolgarija, Poljska, Švedska in Nemčija), ki še poteka. |
| --- | --- |

—

Te slabosti so bile zelo podobne slabostim, odkritim in objavljenim v šestih različnih državah članicah, v katerih je bila revizija opravljena lani (22).

Slabosti, ki jih je navedlo Sodišče, so obravnavane v obsežnih akcijskih načrtih, ki so bili izvedeni v sodelovanju z državami članicami kot odgovor na pridržke o odhodkih za razvoj podeželja za leti 2011 in 2012 iz letnih poročil o dejavnostih GD AGRI za leti 2011 in 2012 in za katere se pričakuje, da bodo pokazali rezultate v naslednjih letih.

| 4.25 | Najpomembnejša slabost, ki jo je odkrilo Sodišče, se je nanašala na neuspešne preglede pravil javnega naročanja, ki so bili očitni v vseh petih državah članicah. Za ponazoritev: Sodišče je preučilo 40 postopkov javnega naročanja v teh petih državah članicah in ugotovilo, da so na 16 (40 %) od njih vplivale napake. V šestih od 40 primerov so bili ugotovljeni neupravičeni odhodki. Skupaj je bilo pri reviziji odkritih za več kot 9 milijonov EUR neupravičenih odhodkov, ki so bili posledica neupoštevanja pravil javnega naročanja. Primer z neupravičenimi odhodki je prikazan v okviru 4.6. |
| --- | --- |

4.25

Najpomembnejša slabost, ki jo je odkrilo Sodišče, se je nanašala na neuspešne preglede pravil javnega naročanja, ki so bili očitni v vseh petih državah članicah. Za ponazoritev: Sodišče je preučilo 40 postopkov javnega naročanja v teh petih državah članicah in ugotovilo, da so na 16 (40 %) od njih vplivale napake. V šestih od 40 primerov so bili ugotovljeni neupravičeni odhodki. Skupaj je bilo pri reviziji odkritih za več kot 9 milijonov EUR neupravičenih odhodkov, ki so bili posledica neupoštevanja pravil javnega naročanja. Primer z neupravičenimi odhodki je prikazan v okviru 4.6.

| 4.25 | Tudi Komisija je odkrila znatne slabosti pri pravilih javnega naročanja, za kritje finančnega tveganja za EKSRP pa bodo uvedeni finančni popravki.

  Javno naročanje je tudi eden od osrednjih elementov akcijskih načrtov iz točke 4.11.


  Vendar je treba opozoriti, da nespoštovanje pravil javnega naročanja ne pomeni nujno, da je bilo neupravičenih 100 % zadevnih odhodkov, saj lahko projekt kot tak še vedno doseže svoj cilj in zagotovi dodano vrednost.


  Službe Komisije si prizadevajo določiti skupne smernice za vse sklade EU, da se za primere nespoštovanja pravil za javna naročila določi stopnja finančnih popravkov – glej tudi točko 4.16.


  Glede Romunije je tudi Komisija v svojih revizijah odkrila znatne slabosti in postopek potrditve obračunov je v teku. Službe Komisije bodo na podlagi ugotovitev Sodišča ukrepale glede nacionalnih organov, da se zaščiti finančni interes EU in izterjajo morebitna neupravičena plačila. |
| --- | --- |

4.25

Javno naročanje je tudi eden od osrednjih elementov akcijskih načrtov iz točke 4.11.

Vendar je treba opozoriti, da nespoštovanje pravil javnega naročanja ne pomeni nujno, da je bilo neupravičenih 100 % zadevnih odhodkov, saj lahko projekt kot tak še vedno doseže svoj cilj in zagotovi dodano vrednost.

Službe Komisije si prizadevajo določiti skupne smernice za vse sklade EU, da se za primere nespoštovanja pravil za javna naročila določi stopnja finančnih popravkov – glej tudi točko 4.16.

Glede Romunije je tudi Komisija v svojih revizijah odkrila znatne slabosti in postopek potrditve obračunov je v teku. Službe Komisije bodo na podlagi ugotovitev Sodišča ukrepale glede nacionalnih organov, da se zaščiti finančni interes EU in izterjajo morebitna neupravičena plačila.

Okvir 4.6 –   Primer nezadostne kakovosti administrativnih pregledov, ki jih izvajajo države članice

Pri pregledu primera javnega naročanja v Nemčiji (Brandenburg in Berlin) je bila plačilna agencija sama upravičenec do več kot 2,2 milijona EUR pomoči iz EKSRP v okviru ukrepa „tehnična pomoč“ za sistem IT, ki ga je za obdobje od 2008 do 2012 najela pri zunanjem izvajalcu.

Sodišče je ugotovilo, da sta bila pogodba za sistem IT in kasnejši nalog za vzdrževanje IT oddana podjetju po postopku s pogajanji brez predhodne objave in ne na podlagi odprtega ali omejenega postopka, kot je zahtevano. Zaradi neizpolnjevanja zahtevanih postopkov odhodki niso upravičeni do financiranja EU. Isto je bilo v zvezi z oddajo naročil za sisteme IT ugotovljeno še v 11 drugih regijah v Nemčiji.

Sistemi Komisije, povezani s pravilnostjo transakcij

Postopka Komisije za potrjevanje obračunov

| 4.26 | Države članice in Komisija si delijo upravljanje večine odhodkov za kmetijstvo. Pomoč izplačujejo države članice, ki jim Komisija nato povrne sredstva (vsak mesec za EKJS in vsako četrtletje za EKSRP). Da lahko Komisija prevzame končno odgovornost za izvrševanje proračuna, izvede dva ločena postopka za potrditev obračunov (23):






  (a) | letni postopek finančne potrditve, ki zajema letne računovodske izkaze in sisteme notranjih kontrol za vsako od akreditiranih plačilnih agencij. Sprejeti sklep temelji na revizijah, ki jih v državah članicah izvedejo neodvisni certifikacijski organi in jih predložijo Komisiji; |
| --- | --- | --- |

4.26

Države članice in Komisija si delijo upravljanje večine odhodkov za kmetijstvo. Pomoč izplačujejo države članice, ki jim Komisija nato povrne sredstva (vsak mesec za EKJS in vsako četrtletje za EKSRP). Da lahko Komisija prevzame končno odgovornost za izvrševanje proračuna, izvede dva ločena postopka za potrditev obračunov (23):

(a)

letni postopek finančne potrditve, ki zajema letne računovodske izkaze in sisteme notranjih kontrol za vsako od akreditiranih plačilnih agencij. Sprejeti sklep temelji na revizijah, ki jih v državah članicah izvedejo neodvisni certifikacijski organi in jih predložijo Komisiji;

| (b) | večletni postopek potrditve skladnosti, ki lahko privede do finančnih popravkov za posamezne države članice, če odhodki v enem ali več proračunskih letih niso bili v skladu s pravili EU. Sprejeti sklepi temeljijo na revizijah, ki jih je opravila Komisija. |
| --- | --- |

(b)

večletni postopek potrditve skladnosti, ki lahko privede do finančnih popravkov za posamezne države članice, če odhodki v enem ali več proračunskih letih niso bili v skladu s pravili EU. Sprejeti sklepi temeljijo na revizijah, ki jih je opravila Komisija.

| 4.27 | Sodišče je ugotovilo, da so ključni elementi organizacije dela, ki ga Komisija opravi na področju revizije skladnosti, večinoma vzpostavljeni in skladni z glavnimi regulativnimi zahtevami. Znesek porabe, zajet v revizijo skladnosti, je leta 2008 dosegel 47 %, leta 2012 pa 42 % skupnih odhodkov. V letnem programu revizij za leto 2013 je načrtovana pokritost le v višini 19 %. Pri delu, ki je bilo opravljeno na področju revizije skladnosti, je Sodišče ugotovilo slabosti pri kontroli kakovosti, revizijski dokumentaciji ter načinu ocenjevanja dokazov in oblikovanja zaključkov (24). |
| --- | --- |

4.27

Sodišče je ugotovilo, da so ključni elementi organizacije dela, ki ga Komisija opravi na področju revizije skladnosti, večinoma vzpostavljeni in skladni z glavnimi regulativnimi zahtevami. Znesek porabe, zajet v revizijo skladnosti, je leta 2008 dosegel 47 %, leta 2012 pa 42 % skupnih odhodkov. V letnem programu revizij za leto 2013 je načrtovana pokritost le v višini 19 %. Pri delu, ki je bilo opravljeno na področju revizije skladnosti, je Sodišče ugotovilo slabosti pri kontroli kakovosti, revizijski dokumentaciji ter načinu ocenjevanja dokazov in oblikovanja zaključkov (24).

| 4.27 | V odstavkih 4.27 do 4.33 je analizirano izvajanje postopka potrditve skladnosti. Kar zadeva leto 2012:






  — | kot je Sodišče pravilno ugotovilo v odstavku 4.33, se je znesek pavšalnih popravkov kot del celotnega zneska finančnih popravkov zmanjšal z 68 % leta 2011 na 12 % leta 2012. Posledično vedno več finančnih popravkov temelji na natančnejši oceni finančnega tveganja za EU, |
| --- | --- | --- |

4.27

—

kot je Sodišče pravilno ugotovilo v odstavku 4.33, se je znesek pavšalnih popravkov kot del celotnega zneska finančnih popravkov zmanjšal z 68 % leta 2011 na 12 % leta 2012. Posledično vedno več finančnih popravkov temelji na natančnejši oceni finančnega tveganja za EU,

| — | kot je tudi ugotovilo Sodišče v odstavku 4.29, se je celotni znesek finančnih popravkov v zadnjih letih povečal. |
| --- | --- |

—

kot je tudi ugotovilo Sodišče v odstavku 4.29, se je celotni znesek finančnih popravkov v zadnjih letih povečal.

Slabša revizijska pokritost za leto 2013, na katero se sklicuje Sodišče, izraža upravljavsko odločitev GD AGRI, saj mora uporabiti svoje omejene vire za pospešitev obravnave odprtih primerov, ki je zaradi večje uporabe izračunanih finančnih popravkov namesto pavšalnih bolj zapletena in zahteva več virov, ter za spremljanje akcijskih načrtov, uvedenih v državah članicah. Vendar je bilo ugotovljeno, da je dejanska pokritost veliko večja, saj revizije skladnosti pokrivajo vsaj odhodke, izvršene v zadnjih 24 mesecih (pravilo 24 mesecev); podatek za leto 2013, ki ni pomemben za to poročilo, bo znan šele po prejemu letnih izjav o odhodkih spomladi 2014. Treba je poudariti, da je revizijska pokritost v načrtovanju revizij za leto 2013 okvirna in je ni mogoče primerjati z dejansko pokritostjo v preteklih letih. Poleg tega so pokriti odhodki, pri katerih je tveganje največje.

Ugotovljeno je bilo, da se je za EKSRP število revizijskih obiskov povečalo s 23 leta 2012 na 35 leta 2013.

Ta tri glavna merila kažejo uspešnost izvajanja postopka potrditve skladnosti pri zmanjševanju tveganja za napake. Vendar pa Komisija predvsem v okviru reforme SKP razmišlja o nadaljnjih izboljšavah.

Kakovost revizijskega dela Komisije zagotavlja načelo „štirih oči“, vse revizijske načrte in poročila pa pregleda in obravnava tudi hierarhija revizorjev. Revizijsko delo je dokumentirano s kontrolnimi seznami in poročili, po pripombah Računskega sodišča v njegovem letnem poročilu leta 2011 pa se revizijska dokumentacija izboljšuje in usklajuje.

| 4.28 | Revizije Komisije zajemajo sisteme in niso namenjene preverjanju pravilnosti z izkazi povezanih transakcij. Vzorci se izberejo na podlagi presoje ali naključno in zajemajo odhodke, ki se nanašajo na več proračunskih let. Revizijsko delo Komisije tako ni namenjeno izračunavanju letne stopnje napake. |
| --- | --- |

4.28

Revizije Komisije zajemajo sisteme in niso namenjene preverjanju pravilnosti z izkazi povezanih transakcij. Vzorci se izberejo na podlagi presoje ali naključno in zajemajo odhodke, ki se nanašajo na več proračunskih let. Revizijsko delo Komisije tako ni namenjeno izračunavanju letne stopnje napake.

| 4.28 | Revizije Komisije temeljijo na osrednji analizi tveganja, s katero se ugotovijo tvegana področja, na katera bodo osredotočeni revizijske dejavnosti in viri za boljšo zaščito finančnih interesov EU. |
| --- | --- |

4.28

| 4.29 | Leta 2012 je Komisija sprejela tri sklepe o skladnosti, ki so privedli do finančnih popravkov v višini 651 milijonov EUR (503 milijonov EUR v zvezi z EKJS in 148 milijonov EUR v zvezi z EKSRP). Povprečen znesek finančnih popravkov v preteklih petih letih (2008–2012) je bil za 30 % večji kot v prejšnjem obdobju (2003–2007), pri čemer je bilo upoštevano povečanje proračuna med tema obdobjema. |
| --- | --- |

4.29

Leta 2012 je Komisija sprejela tri sklepe o skladnosti, ki so privedli do finančnih popravkov v višini 651 milijonov EUR (503 milijonov EUR v zvezi z EKJS in 148 milijonov EUR v zvezi z EKSRP). Povprečen znesek finančnih popravkov v preteklih petih letih (2008–2012) je bil za 30 % večji kot v prejšnjem obdobju (2003–2007), pri čemer je bilo upoštevano povečanje proračuna med tema obdobjema.

| 4.29 | Komisija meni, da to 30-odstotno povečanje finančnih popravkov kaže, da se uspešnost postopka skladnosti ne zmanjšuje. |
| --- | --- |

4.29

| 4.30 | Uporaba pavšalnih popravkov ne upošteva dovolj vrste in teže kršitve (25), saj se enak 5-odstotni pavšalni popravek uporabi ne glede na to, ali so bile slabosti odkrite pri eni sami ali več ključnih kontrolah. Medtem ko so se pavšalni popravki v preteklosti pogosto uporabljali, je bil leta 2012 ugotovljen znaten upad. Kljub temu je Komisija leta 2012 po postopku usklajevanja v šestih od 54 primerov znižala prvotno predlagano 5-odstotno pavšalno znižanje na 2 %. |
| --- | --- |

4.30

Uporaba pavšalnih popravkov ne upošteva dovolj vrste in teže kršitve (25), saj se enak 5-odstotni pavšalni popravek uporabi ne glede na to, ali so bile slabosti odkrite pri eni sami ali več ključnih kontrolah. Medtem ko so se pavšalni popravki v preteklosti pogosto uporabljali, je bil leta 2012 ugotovljen znaten upad. Kljub temu je Komisija leta 2012 po postopku usklajevanja v šestih od 54 primerov znižala prvotno predlagano 5-odstotno pavšalno znižanje na 2 %.

| 4.30 | Komisija želi v zvezi s tem poudariti naslednje elemente: le 12 % finančnih popravkov leta 2012 je bilo pavšalnih popravkov. Metodologija za izračun finančnih popravkov, ki je v veljavi od leta 1997, je popolnoma združljiva in v celoti skladna s členom 31(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005, kar je potrdilo Sodišče, vključno s primeri po začetku veljavnosti navedene uredbe. Komisija ugotavlja, da Sodišče kritizira nekopičenje pavšalnih popravkov.

  Sodišče pravilno poudarja, da je Komisija po postopku usklajevanja zmanjšala popravke. Komisija je v šestih zadevnih primerih, tako kot v vseh takih primerih, skrbno proučila pojasnila in vse nove informacije, ki so jih zagotovile države članice v tem postopku, ter nato sprejela dobro premišljeno odločitev o zmanjšanju prvotno predlaganega pavšalnega popravka, da se lahko pokaže realno tveganje za proračun EU. Ugotovljeno je bilo, da sama narava kontradiktornega postopka Komisiji omogoča prehod na natančnejši izračun tveganja za proračun. |
| --- | --- |

4.30

Sodišče pravilno poudarja, da je Komisija po postopku usklajevanja zmanjšala popravke. Komisija je v šestih zadevnih primerih, tako kot v vseh takih primerih, skrbno proučila pojasnila in vse nove informacije, ki so jih zagotovile države članice v tem postopku, ter nato sprejela dobro premišljeno odločitev o zmanjšanju prvotno predlaganega pavšalnega popravka, da se lahko pokaže realno tveganje za proračun EU. Ugotovljeno je bilo, da sama narava kontradiktornega postopka Komisiji omogoča prehod na natančnejši izračun tveganja za proračun.

| 4.31 | Trajna težava v zvezi s sklepi o skladnosti je dolgotrajnost postopka. Sodišče je o tem že poročalo v svojem posebnem poročilu leta 2010 (26), vendar je ugotovilo, da se stanje ni izboljšalo. Vzorec postopkov preverjanja skladnosti je pokazal, da je leta 2012 dejansko porabljen čas (več kot štiri leta) znašal dvakrat toliko, kot določajo notranji roki Komisije, kar je privedlo do znatnega zaostanka. |
| --- | --- |

4.31

Trajna težava v zvezi s sklepi o skladnosti je dolgotrajnost postopka. Sodišče je o tem že poročalo v svojem posebnem poročilu leta 2010 (26), vendar je ugotovilo, da se stanje ni izboljšalo. Vzorec postopkov preverjanja skladnosti je pokazal, da je leta 2012 dejansko porabljen čas (več kot štiri leta) znašal dvakrat toliko, kot določajo notranji roki Komisije, kar je privedlo do znatnega zaostanka.

| 4.31 | Komisija bo nadaljevala svoja prizadevanja za izboljšanje in pospešitev postopka, predvsem v okviru priprav za izvajanje reforme SKP, ob upoštevanju, da je treba ohraniti standarde kakovosti in pravico držav članic do odgovora. |
| --- | --- |

4.31

| 4.32 | Sodišče je ugotovilo, da rezultati revizij skladnosti v sklepu o potrditvi obračunov niso bili dovolj upoštevani. To pomeni, da je zanesljivost potrditve obračunov manjša. |
| --- | --- |

4.32

Sodišče je ugotovilo, da rezultati revizij skladnosti v sklepu o potrditvi obračunov niso bili dovolj upoštevani. To pomeni, da je zanesljivost potrditve obračunov manjša.

| 4.32 | Člen 30 Uredbe (ES) št. 1290/2005 jasno navaja, da se odločitev o potrditvi obračunov nanaša na celovitost, točnost in verodostojnost letnih izkazov, ki so jih predložile plačilne agencije. Odločitev ne posega v naknadno sprejete odločitve v okviru postopkov potrditve skladnosti. Zato sta postopka različna in neodvisna drug od drugega, čeprav se očitno dopolnjujeta. Če se slednji postopek (postopek potrditve skladnosti) lahko začne za prvim postopkom, sklep o finančni potrditvi ne bi smel temeljiti ne na ugotovitvah revizij skladnosti ne na ugotovitvah Sodišča, povezanih s pravilnostjo odhodkov, saj obstajajo očitne razlike v časovnem razporejanju, naravi in obsegu različnih postopkov. |
| --- | --- |

4.32

| 4.33 | Čeprav je Komisija v zadnjih letih povečala skupni znesek finančnih popravkov in v letu 2012 znatno zmanjšala delež pavšalnih popravkov (27), pa sprejemanje sklepov o potrditvi obračunov še zmeraj ni ustrezno in pravočasno. |
| --- | --- |

4.33

Čeprav je Komisija v zadnjih letih povečala skupni znesek finančnih popravkov in v letu 2012 znatno zmanjšala delež pavšalnih popravkov (27), pa sprejemanje sklepov o potrditvi obračunov še zmeraj ni ustrezno in pravočasno.

| 4.33 | Povečanje skupnega zneska finančnih popravkov v zadnjih letih in precejšnje zmanjšanje deleža pavšalnih popravkov leta 2012, kot jih je ugotovilo Sodišče, jasno kažeta, da je sistem uspešen. Komisija vseeno razmišlja o izboljšavah, predvsem kot del izvajanja reforme SKP in z namenom boljšega upravljanja postopka z vidika natančnosti ocene finančnega tveganja za EU in časovnega razporejanja. |
| --- | --- |

4.33

Postopek okrepitve zagotovila

| 4.34 | Komisija je leta 2010 uvedla nov prostovoljni okvir kontrole, imenovan „okrepitev zagotovila o zakonitosti in pravilnosti transakcij na ravni končnih upravičencev z delom certifikacijskih organov“. Predlagani pravni okvir za SKP po letu 2013 vsebuje določbe, v skladu s katerimi bo ta postopek obvezen za vse države članice. |
| --- | --- |

4.34

Komisija je leta 2010 uvedla nov prostovoljni okvir kontrole, imenovan „okrepitev zagotovila o zakonitosti in pravilnosti transakcij na ravni končnih upravičencev z delom certifikacijskih organov“. Predlagani pravni okvir za SKP po letu 2013 vsebuje določbe, v skladu s katerimi bo ta postopek obvezen za vse države članice.

| 4.34 | Postopek okrepitve zagotovila je bil oblikovan kot prvi korak razvojnega procesa za večjo zanesljivost kontrol, ki jih izvajajo države članice. Na tej pripravljalni stopnji se je izkazal za uporaben postopek učenja za prostovoljne udeležence, da se razvijejo in natančneje oblikujejo postopki ter smernice za delo na področju zakonitosti in pravilnosti, kot to zahteva nova zakonodaja v zvezi z reformo SKP. |
| --- | --- |

4.34

| 4.35 | Postopek okrepitve zagotovila pomeni, da certifikacijski organi ponovno izvedejo pregled reprezentativnega vzorca transakcij, ki jih je plačilna agencija pregledala na kraju samem. Če Komisija meni, da so države članice ta postopek uporabile pravilno, so finančni popravki pri potrjevanju obračunov lahko omejeni na stopnjo napake, izpeljano iz potrjenih statističnih podatkov inšpekcijskih pregledov. Komisija doslej te možnosti še ni uporabila, saj pogoji za takšno omejitev še niso bili izpolnjeni. |
| --- | --- |

4.35

Postopek okrepitve zagotovila pomeni, da certifikacijski organi ponovno izvedejo pregled reprezentativnega vzorca transakcij, ki jih je plačilna agencija pregledala na kraju samem. Če Komisija meni, da so države članice ta postopek uporabile pravilno, so finančni popravki pri potrjevanju obračunov lahko omejeni na stopnjo napake, izpeljano iz potrjenih statističnih podatkov inšpekcijskih pregledov. Komisija doslej te možnosti še ni uporabila, saj pogoji za takšno omejitev še niso bili izpolnjeni.

| 4.35 | Takšna morebitna omejitev ravni finančnih popravkov na navedeno stopnjo napake se pod določenimi pogoji nanaša na postopke potrditve skladnosti obračunov. Če država članica dejansko izvaja zgoraj navedeni predlog in če certifikacijski organ potrdi zanesljivost statističnih podatkov o kontrolah za dano populacijo, bi bili vsi finančni popravki za pomanjkljivosti v upravljanju in kontroli sheme pomoči, ki ju izvaja država članica znotraj navedene populacije omejeni na stopnjo napake, ki izhaja iz zadevnih statističnih podatkov o kontrolah.

  Če certifikacijski organ ne potrdi stopnje napake, ki izhaja iz statističnih podatkov o kontrolah plačilne agencije, pogoji za omejitev finančnih popravkov na raven stopnje napake niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

4.35

Če certifikacijski organ ne potrdi stopnje napake, ki izhaja iz statističnih podatkov o kontrolah plačilne agencije, pogoji za omejitev finančnih popravkov na raven stopnje napake niso izpolnjeni.

| 4.36 | V letu 2012 je revizija Sodišča zajela štiri od petih držav članic, ki uporabljajo ta postopek: dve za EKSRP (Bolgarija in Romunija) in dve za EKJS (Luksemburg in Združeno kraljestvo (Severna Irska)). Sodišče je ugotovilo resne pomanjkljivosti pri izvedbi postopka. |
| --- | --- |

4.36

V letu 2012 je revizija Sodišča zajela štiri od petih držav članic, ki uporabljajo ta postopek: dve za EKSRP (Bolgarija in Romunija) in dve za EKJS (Luksemburg in Združeno kraljestvo (Severna Irska)). Sodišče je ugotovilo resne pomanjkljivosti pri izvedbi postopka.

| 4.36 | Za Severno Irsko se obisk zaradi preverjanja kakovosti dela certifikacijskega organa načrtuje po prejemu odgovora države na poročilo Evropskega računskega sodišča.

  Za Romunijo in Bolgarijo niso načrtovani nobeni obiski zaradi preverjanja, saj certifikacijski organ ni mogel potrditi odhodkov, vključenih v statistične podatke o kontrolah. Kljub temu poteka spremljanje držav, ki jih zadevajo ugotovitve Evropskega računskega sodišča, da se izboljša kakovost dela certifikacijskega organa v naslednjih letih. |
| --- | --- |

4.36

Za Romunijo in Bolgarijo niso načrtovani nobeni obiski zaradi preverjanja, saj certifikacijski organ ni mogel potrditi odhodkov, vključenih v statistične podatke o kontrolah. Kljub temu poteka spremljanje držav, ki jih zadevajo ugotovitve Evropskega računskega sodišča, da se izboljša kakovost dela certifikacijskega organa v naslednjih letih.

| — | V zvezi z EKSRP je Sodišče ugotovilo, da podatki, ki sta jih sporočili dve certifikacijski telesi, niso bili zanesljivi. V Romuniji je na primer Sodišče pri ponovitvi inšpekcijskih pregledov, ki jih je izvedel certifikacijski organ, v petih preizkušenih primerih od desetih odkrilo neupravičene elemente. |
| --- | --- |

—

V zvezi z EKSRP je Sodišče ugotovilo, da podatki, ki sta jih sporočili dve certifikacijski telesi, niso bili zanesljivi. V Romuniji je na primer Sodišče pri ponovitvi inšpekcijskih pregledov, ki jih je izvedel certifikacijski organ, v petih preizkušenih primerih od desetih odkrilo neupravičene elemente.

| — | Za obe zadevni državi članici potekajo postopki potrditve skladnosti, povezani z EKSRP, tveganje, ki izhaja iz ugotovljenih slabosti, pa bo zajeto s finančnimi popravki. |
| --- | --- |

—

| — | V zvezi z EKJS je Sodišče pri pregledu vzorca plačil, ki so jih revidirali ustrezni certifikacijski organi, in ponovitvi več meritev teh organov ugotovilo pomembne razlike. Na primer, pri 12 od 47 meritev, ki jih je Sodišče ponovilo v Združenem kraljestvu, so bile razlike med rezultati meritev in rezultati, ki so jih sporočili certifikacijski organi, večje od dovoljenih odstopanj (28). |
| --- | --- |

—

V zvezi z EKJS je Sodišče pri pregledu vzorca plačil, ki so jih revidirali ustrezni certifikacijski organi, in ponovitvi več meritev teh organov ugotovilo pomembne razlike. Na primer, pri 12 od 47 meritev, ki jih je Sodišče ponovilo v Združenem kraljestvu, so bile razlike med rezultati meritev in rezultati, ki so jih sporočili certifikacijski organi, večje od dovoljenih odstopanj (28).

| — | Glej zgoraj. |
| --- | --- |

—

Letno poročilo o dejavnostih GD AGRI

| 4.37 | Letno poročilo o dejavnostih GD AGRI vsebuje pridržek glede skupnih odhodkov EKSRP za leto 2012 (13,3 milijarde EUR). Pridržek je bil izražen zaradi pomislekov GD AGRI glede kakovosti kontrol v nekaterih državah članicah in stopnje napake, ki jo je sporočilo Sodišče. |
| --- | --- |

4.37

Letno poročilo o dejavnostih GD AGRI vsebuje pridržek glede skupnih odhodkov EKSRP za leto 2012 (13,3 milijarde EUR). Pridržek je bil izražen zaradi pomislekov GD AGRI glede kakovosti kontrol v nekaterih državah članicah in stopnje napake, ki jo je sporočilo Sodišče.

| 4.37 | Pridržek sicer izhaja iz leta 2011, vendar je njegova osnova, kot izhaja iz besedila pridržka, razširjena. Revizije Računskega sodišča in GD AGRI so razkrile, da je kakovost kontrol, ki jih izvajajo države članice, zaskrbljujoča. Pridržek se je zato prenesel v leto 2012, čeprav je bila stopnja preostalih napak pod 2 %. |
| --- | --- |

4.37

| 4.38 | Vendar ima pridržek GD AGRI glede EKSRP naslednje pomanjkljivosti: |
| --- | --- |

4.38

Vendar ima pridržek GD AGRI glede EKSRP naslednje pomanjkljivosti:

| 4.38 | Razlogi za pridržek o EKSRP so jasno pojasnjeni v letnem poročilu o dejavnostih GD AGRI za leto 2012. Glede na zaskrbljujočo kakovost kontrol v nekaterih državah članicah in ker novega integriranega pristopa, sprejetega za nevezano neposredno pomoč, ni bilo mogoče uporabiti, GD AGRI ni mogel izključiti, da je bila dejanska stopnja preostalih napak nad pragom pomembnosti. Vendar je bilo ob upoštevanju dejstva, da večina ukrepov, izvedenih leta 2012 v okviru celovitega akcijskega načrta za ukrepanje po pridržku iz leta 2011, ne bi mogla nikakor znatno vplivati na stopnjo preostalih napak pred letom 2014, odločeno, da se ohrani pridržek iz leta 2011. |
| --- | --- |

4.38

GD AGRI v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012 jasno razkrije (razdelek 3.1.1.1.7), da se novi pristop, sprejet za nevezane neposredne pomoči, predvsem zaradi časovnih razlogov, v tem poročilu za razvoj podeželja ne bo uporabil. Kot je navedeno v zbirnem poročilu Komisije za leto 2012, se bo nov integriran pristop še nadalje razvijal in se bo uporabljal za odhodke za razvoj podeželja v letnem poročilu o dejavnostih GD AGRI za leto 2013. To bo omogočilo natančnejše količinsko opredeljevanje zneskov, pri katerih obstaja tveganje.

| — | na podlagi kontrolnih statističnih podatkov, ki so jih države članice sporočile Komisiji, je znašala stopnja preostale napake (29) 1,62 % (Komisija jo je količinsko opredelila na 202,7 milijona EUR). GD AGRI je presodil, da je stopnja preostale napake verjetno višja od navedene in morda presega 2 %, vendar svoje ocene količinsko opredeljene stopnje preostale napake ni predložil, |
| --- | --- |

—

na podlagi kontrolnih statističnih podatkov, ki so jih države članice sporočile Komisiji, je znašala stopnja preostale napake (29) 1,62 % (Komisija jo je količinsko opredelila na 202,7 milijona EUR). GD AGRI je presodil, da je stopnja preostale napake verjetno višja od navedene in morda presega 2 %, vendar svoje ocene količinsko opredeljene stopnje preostale napake ni predložil,

| — | pri novem pristopu, ki se uporablja za nevezano pomoč na površino, GD AGRI za vsako plačilno agencijo na podlagi podatkov iz lastnih revizij oceni, ali bo uporabil višjo stopnjo napake ali ne (glej odstavek 3.31 poglavja 3). Na področju razvoja podeželja tega pristopa v letu 2012 ni uporabil. |
| --- | --- |

—

pri novem pristopu, ki se uporablja za nevezano pomoč na površino, GD AGRI za vsako plačilno agencijo na podlagi podatkov iz lastnih revizij oceni, ali bo uporabil višjo stopnjo napake ali ne (glej odstavek 3.31 poglavja 3). Na področju razvoja podeželja tega pristopa v letu 2012 ni uporabil.

| 4.39 | DG AGRI v svojem pridržku navaja, da kljub izvedbi številnih ukrepov za odpravo povečane stopnje napake, znatnega vpliva na stopnjo napake po najbolj optimističnih napovedih ne bo mogoče doseči pred letom 2014. Sodišče se strinja s to oceno. |
| --- | --- |

4.39

DG AGRI v svojem pridržku navaja, da kljub izvedbi številnih ukrepov za odpravo povečane stopnje napake, znatnega vpliva na stopnjo napake po najbolj optimističnih napovedih ne bo mogoče doseči pred letom 2014. Sodišče se strinja s to oceno.

Okolje, ribištvo in zdravje

| 4.40 | Področja okolje, ribištvo in zdravje upravlja Komisija s posebnimi kontrolnimi sistemi. Sodišče je revidiralo sisteme notranje kontrole GD SANCO v zvezi z javnim naročanjem, pravočasnostjo plačil in sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev. Revizija je pokazala, da so bili ti sistemi delno uspešni. Za pogodbe nizkih vrednosti ni bilo jasnih meril za ocenjevanje finančne in ekonomske sposobnosti kandidatov, dokumentacija za izbiro kandidatov v postopku s pogajanji in omejenem postopku javnega naročanja pa je bila nezadostna. Zaključevanje predhodnih preverjanj na kraju samem je bilo dolgotrajno, zaradi česar je prišlo do pretiranih zamud pri plačilih, nekatere zamude pri plačilih pa niso bile pravilno izračunane. V zvezi s sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev, ki jih upravlja Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike, ni bilo dokazov o preverjanju morebitnih nasprotij interesov pri zunanjih strokovnjakih. |
| --- | --- |

4.40

Področja okolje, ribištvo in zdravje upravlja Komisija s posebnimi kontrolnimi sistemi. Sodišče je revidiralo sisteme notranje kontrole GD SANCO v zvezi z javnim naročanjem, pravočasnostjo plačil in sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev. Revizija je pokazala, da so bili ti sistemi delno uspešni. Za pogodbe nizkih vrednosti ni bilo jasnih meril za ocenjevanje finančne in ekonomske sposobnosti kandidatov, dokumentacija za izbiro kandidatov v postopku s pogajanji in omejenem postopku javnega naročanja pa je bila nezadostna. Zaključevanje predhodnih preverjanj na kraju samem je bilo dolgotrajno, zaradi česar je prišlo do pretiranih zamud pri plačilih, nekatere zamude pri plačilih pa niso bile pravilno izračunane. V zvezi s sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev, ki jih upravlja Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike, ni bilo dokazov o preverjanju morebitnih nasprotij interesov pri zunanjih strokovnjakih.

| 4.40 | Ob upoštevanju majhnega finančnega tveganja pri pogodbah nizke vrednosti in kratkotrajnega značaja, ki ne predvidevajo plačil predhodnega financiranja, Komisija za navedene pogodbe uporablja splošna merila glede finančne sposobnosti namesto posebnih.

  Glede izbire kandidatov v omejenem postopku za oddajo javnih naročil in postopku s pogajanji se postopka trenutno posodabljata po uveljavitvi nove finančne uredbe.


  Dokončanje revizij na kraju samem, ki jih je izvedla Komisija v državah članicah pred izvedbo končnega plačila, je trajalo relativno dolgo, saj je bilo treba z revidirancem razjasniti veliko neodpravljenih težav. V tem obdobju so države članice prejele prvo in drugo tranšo ocenjenega zapadlega plačila. |
| --- | --- |

4.40

Glede izbire kandidatov v omejenem postopku za oddajo javnih naročil in postopku s pogajanji se postopka trenutno posodabljata po uveljavitvi nove finančne uredbe.

Dokončanje revizij na kraju samem, ki jih je izvedla Komisija v državah članicah pred izvedbo končnega plačila, je trajalo relativno dolgo, saj je bilo treba z revidirancem razjasniti veliko neodpravljenih težav. V tem obdobju so države članice prejele prvo in drugo tranšo ocenjenega zapadlega plačila.

Pregledi zunanjih strokovnjakov so del standardnih pisnih smernic glede delovnih postopkov Agencije. Navzkrižja interesov se rešujejo z izjavami strokovnjakov in takšno sestavo ocenjevalnih odborov, da so posamezni strokovnjaki v manjšini. Agencija bo dopolnila svoje dokaze o pregledih v skladu z zaključki revizorjev.

| 4.41 | Sodišče nima posebnih opažanj v zvezi s poročilom o dejavnostih GD MARE glede pravilnosti z izkazi povezanih transakcij. |
| --- | --- |

4.41

Sodišče nima posebnih opažanj v zvezi s poročilom o dejavnostih GD MARE glede pravilnosti z izkazi povezanih transakcij.

ZAKLJUČEK IN PRIPOROČILA

Zaključek za leto 2012

| 4.42 | Za to skupino politik: |
| --- | --- |

4.42

Za to skupino politik:

4.42

| — | preizkušanje transakcij kaže, da je najverjetnejša stopnja napake v populaciji 7,9 %, |
| --- | --- |

—

preizkušanje transakcij kaže, da je najverjetnejša stopnja napake v populaciji 7,9 %,

| — | Komisija je seznanjena z najverjetnejšo stopnjo napake, kakor jo je ocenilo Sodišče. Ne strinja se z oceno Sodišča glede zakonitosti in pravilnosti ene transakcije. Zato je po oceni Komisije stopnja neupravičenih plačil nižja.

  Preskušanje transakcij, kot ga je izvedlo Sodišče, kaže, da je ocenjena stopnja napake ostala ustaljena v primerjavi z lanskim letom. |
| --- | --- |

—

Preskušanje transakcij, kot ga je izvedlo Sodišče, kaže, da je ocenjena stopnja napake ostala ustaljena v primerjavi z lanskim letom.

| — | so preučeni nadzorni in kontrolni sistemi (30) ocenjeni kot delno uspešni. Od šestih revidiranih sistemov držav članic za razvoj podeželja eden ni bil uspešen (Romunija), drugih pet pa je bilo delno uspešnih (Bolgarija, Nemčija (Brandenburg in Berlin), Francija, Poljska in Švedska). |
| --- | --- |

—

so preučeni nadzorni in kontrolni sistemi (30) ocenjeni kot delno uspešni. Od šestih revidiranih sistemov držav članic za razvoj podeželja eden ni bil uspešen (Romunija), drugih pet pa je bilo delno uspešnih (Bolgarija, Nemčija (Brandenburg in Berlin), Francija, Poljska in Švedska).

| — | Komisija ugotavlja, da so predstavljeni rezultati podobni rezultatom iz lanskega leta.

  Predvsem glede Romunije je tudi Komisija s svojimi revizijami odkrila večje slabosti, prav tako se izvajajo postopki za potrditev obračunov. Tudi za Bolgarijo je Komisija s svojimi revizijami ugotovila slabosti, ki jih bo obravnavala v okviru postopka za potrditev obračunov. |
| --- | --- |

—

Predvsem glede Romunije je tudi Komisija s svojimi revizijami odkrila večje slabosti, prav tako se izvajajo postopki za potrditev obračunov. Tudi za Bolgarijo je Komisija s svojimi revizijami ugotovila slabosti, ki jih bo obravnavala v okviru postopka za potrditev obračunov.

Na splošno revizijski dokazi kažejo, da na sprejete odhodke vpliva pomembna stopnja napake.

Priporočila

| 4.43 | V
  Prilogi 4.3
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil. V letnih poročilih za leti 2009 in 2010 je dalo sedem priporočil, od katerih je bilo eno izvedeno večinoma, šest pa deloma. |
| --- | --- |

4.43

V
  Prilogi 4.3
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil. V letnih poročilih za leti 2009 in 2010 je dalo sedem priporočil, od katerih je bilo eno izvedeno večinoma, šest pa deloma.

| 4.43 | Komisija šteje, da so štiri priporočila, ki se nanašajo na kmetijstvo in ki jih je opredelilo Sodišče, izvedena. |
| --- | --- |

4.43

| 4.44 | Glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2012 Sodišče za področje razvoja podeželja priporoča: |
| --- | --- |

4.44

Glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2012 Sodišče za področje razvoja podeželja priporoča:

4.44

| — | priporočilo 1: naj države članice bolje izvajajo obstoječe administrativne preglede ob upoštevanju vseh pomembnih informacij, ki so na razpolago plačilnim agencijam, saj je tako mogoče odkriti in popraviti večino napak (glej odstavka 4.11 in 4.24), |
| --- | --- |

—

priporočilo 1: naj države članice bolje izvajajo obstoječe administrativne preglede ob upoštevanju vseh pomembnih informacij, ki so na razpolago plačilnim agencijam, saj je tako mogoče odkriti in popraviti večino napak (glej odstavka 4.11 in 4.24),

Komisija se strinja, da bi morale države članice bolje izvajati svoje administrativne preglede.

V zvezi z oblikovanjem svojih izvedbenih pravil za reformo SKP Komisija obravnava možne načine krepitve upravnih in kontrolnih sistemov, ki jih bodo uporabljale države članice, in utrditve različnih instrumentov (vključno z odložitvijo plačil), ki jih bo Komisija uporabljala za boljšo zaščito finančnega interesa EU, kadar države članice ne bodo upoštevale pravil deljenega upravljanja.

| — | priporočilo 2: naj Komisija zagotovi ustrezno spremljanje vseh primerov, pri katerih je Sodišče odkrilo napake (navedeni v odstavkih 4.17, 4.24 in 4.25), |
| --- | --- |

—

priporočilo 2: naj Komisija zagotovi ustrezno spremljanje vseh primerov, pri katerih je Sodišče odkrilo napake (navedeni v odstavkih 4.17, 4.24 in 4.25),

Komisija bo zagotovila, da se bodo vse sistemske napake, ki jih odkrije Sodišče, ustrezno spremljale, vključno po potrebi s postopkom skladnosti.

| — | priporočilo 3: naj Komisija v letnem poročilu o dejavnostih GD AGRI za EKSRP uporabi podoben pristop kot za nevezano pomoč na površino, pri kateri za oceno stopnje napake posamezne plačilne agencije upošteva rezultate svojih revizij skladnosti (glej odstavek 4.38), |
| --- | --- |

—

priporočilo 3: naj Komisija v letnem poročilu o dejavnostih GD AGRI za EKSRP uporabi podoben pristop kot za nevezano pomoč na površino, pri kateri za oceno stopnje napake posamezne plačilne agencije upošteva rezultate svojih revizij skladnosti (glej odstavek 4.38),

Komisija je v svojem zbirnem poročilu za leto 2012 že navedla, da se bo nov integriran pristop še nadalje razvijal in od poročil za leto 2013 naprej uporabljal tudi za EKSRP. Prav tako opozarja, da integrirani pristop upošteva tudi ugotovitve revizije sistemov, ki jo je opravilo Sodišče, in ugotovitve certifikacijskih organov.

za SKP kot celoto pa:

| — | priporočilo 4: naj Komisija pri svojih revizijah skladnosti zagotovi ustrezno pokritost (glej odstavek 4.27), |
| --- | --- |

—

priporočilo 4: naj Komisija pri svojih revizijah skladnosti zagotovi ustrezno pokritost (glej odstavek 4.27),

Komisija bo sprejela ustrezne ukrepe v mejah razpoložljivih virov.

| — | priporočilo 5: naj Komisija obravnava slabosti, odkrite z revizijami skladnosti, ter trajni problem dolgih zamud pri postopku potrditve skladnosti kot celoti (glej odstavke 4.27, 4.31 in 4.33), |
| --- | --- |

—

priporočilo 5: naj Komisija obravnava slabosti, odkrite z revizijami skladnosti, ter trajni problem dolgih zamud pri postopku potrditve skladnosti kot celoti (glej odstavke 4.27, 4.31 in 4.33),

Komisija bo nadalje izboljševala svojo revizijsko metodologijo in postopke. Prav tako si bo še naprej prizadevala izboljšati in pospešiti postopek, predvsem v okviru priprav za izvajanje reforme SKP, ob upoštevanju, da je treba ohraniti standarde kakovosti in pravico držav članic do odgovora.

| — | priporočilo 6: naj Komisija še izboljša svojo metodo za določanje finančnih popravkov, tako da bo ta bolje upoštevala naravo in težo ugotovljenih kršitev (glej odstavek 4.30). |
| --- | --- |

—

priporočilo 6: naj Komisija še izboljša svojo metodo za določanje finančnih popravkov, tako da bo ta bolje upoštevala naravo in težo ugotovljenih kršitev (glej odstavek 4.30).

Kot kaže povečanje skupnega zneska finančnih popravkov v zadnjih letih in znatno zmanjšanje deleža pavšalnih popravkov leta 2012, kot jih je opazilo že Sodišče, je Komisija že izboljšala svoj način določanja finančnih popravkov.

Komisija si na splošno vedno prizadeva izboljšati svoj način določanja finančnih popravkov, predvsem v okviru izvajanja reforme SKP.

| 4.45 | Na področju politik zdravje in varstvo potrošnikov: |
| --- | --- |

4.45

Na področju politik zdravje in varstvo potrošnikov:

4.45

| — | priporočilo 7: naj Komisija obravnava slabosti, ugotovljene v sistemih za javno naročanje in sporazumih o dodelitvi nepovratnih sredstev (glej odstavek 4.40). |
| --- | --- |

—

priporočilo 7: naj Komisija obravnava slabosti, ugotovljene v sistemih za javno naročanje in sporazumih o dodelitvi nepovratnih sredstev (glej odstavek 4.40).

Slabosti bodo obravnavane z bolje dokumentiranimi pregledi in posodobljenimi postopki ob upoštevanju uveljavitve nove finančne uredbe.

---

(1)  Ta znesek vključuje plačila za dokončanje prejšnjih (2000–2006) programov (135 milijonov EUR) in za druge ukrepe (genski viri) (1,2 milijona EUR).

(2)  Uredba (ES) št. 614/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 9.6.2007, str. 1).

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 1198/2006 (UL L 223, 15.8.2006, str. 1).

(4)  Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni, Evropska agencija za varnost hrane, Evropska agencija za zdravila.

(5)  Češka, Nemčija (Brandenburg in Berlin, Schleswig-Holstein), Grčija, Španija (Andaluzija), Francija, Italija (Bazilikata, Bolzano, Sardinija), Litva, Avstrija, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija, Finska in Združeno kraljestvo (Anglija in Škotska).

(6)  Vzorec je vseboval 11 transakcij v okviru neposrednega upravljanja in 6 v okviru deljenega upravljanja na Češkem, v Grčiji, Španiji, na Poljskem in v Združenem kraljestvu.

(7)  Vse zahteve za predpisane zahteve ravnanja 6–8 (v zvezi z identifikacijo in registracijo živali) in očitna neskladnost s predpisanimi zahtevami ravnanja 1 (direktiva o pticah), 2 (direktiva o podzemni vodi), 4 (direktiva o nitratih) ter 16 in 18 (dobro počutje živali).

(8)  Členi 16, 17 in 30 Uredbe Komisije (EU) št. 65/2011 z dne 27. januarja 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 glede izvajanja kontrolnih postopkov in navzkrižne skladnosti v zvezi z ukrepi podpore za razvoj podeželja (UL L 25, 28.1.2011, str. 8).

(9)  Razen kadar so države članice že odkrile nepravilnost in niso uporabile ustreznih znižanj/izključitev.

(10)  Plačilne agencije in ključne kontrole so bile izbrane na podlagi analize tveganja.

(11)  Generalni direktorat Komisije za zdravje in varstvo potrošnikov (GD SANCO).

(12)  Generalni direktorat Komisije za kmetijstvo in razvoj podeželja (GD AGRI).

(13)  Generalni direktorat Komisije za pomorske zadeve in ribištvo (GD MARE).

(14)  Sodišče svojo oceno napake izračuna iz reprezentativnega vzorca. Navedena številka je najboljša ocena. Sodišče s 95-odstotno stopnjo zaupanja ugotavlja, da je stopnja napake v populaciji med 4,5 % in 11,3 % (spodnja oz. zgornja meja napake).

(15)  Kot je določeno v členu 50a Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (UL L 277, 21.10.2005, str. 1).

(16)  Ugotovljene kršitve znašajo 0,4 odstotne točke stopnje napake, ki jo Sodišče navaja v odstavku 4.9.

(17)  Pri ukrepih za razvoj podeželja, vezanih na površino, kot so kmetijsko-okoljski ukrepi, se nekateri ključni elementi, kot je upravičena površina, preverjajo z integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom (IAKS), opisanim v poglavju 3 (odstavek 3.18). Za druge zahteve za upravičenost se uporabljajo posebej zasnovani kontrolni postopki. Kot je opisano v poglavju 3 (
  Priloga 3.2
  ), je Sodišče ugotovilo, da so bili sistemi IAKS v eni plačilni agenciji delno uspešni, v dveh drugih pa neuspešni.

(18)  Člena 12 in 25 Uredbe (EU) št. 65/2011.

(19)  Letno poročilo za leto 2010, Priloga 3.2.2.

(20)  Pomanjkanje sistematičnega preverjanja administrativnih pregledov, slabosti v postopku za izbor upravičencev, pri katerih se izvede pregled na kraju samem, neizvajanje preverjanja razumnosti stroškov, nezadostni pregledi prijavljenih odhodkov.

(21)  Pomanjkanje pregledov izpolnjevanja pogoja za upravičenost za ukrep kompenzacijskih plačil kmetom na območjih z naravnimi omejitvami.

(22)  Letno poročilo za leto 2011, poglavje 4, odstavki od 4.24 do 4.32

(23)  V skladu s finančno uredbo in izvedbenimi pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Evropskih skupnosti.

(24)  Pomanjkanje kontrole kakovosti in dokumentacije je bilo omenjeno že v letnem poročilu za leto 2011 (odstavek 4.41 poglavja 4).

(25)  V členu 31(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (UL L 209, 11.8.2005, str. 1) je določeno, da „Komisija oceni zneske, ki se izločijo iz financiranja, zlasti na podlagi teže ugotovljene neskladnosti. Komisija upošteva vrsto in težo kršitve ter finančno škodo, povzročeno Skupnosti.“

(26)  Odstavki 68 do 73 ter 98 Posebnega poročila št. 7/2010 „Revizija postopka potrditve obračunov“.

(27)  Delež zneska pavšalnih popravkov v skupnem znesku finančnih popravkov se je z 68 % v letu 2011 zmanjšal na 12 % v letu 2012.

(28)  Člen 34(1) Uredbe (ES) št. 1122/2009.

(29)  Stopnja preostale napake je ocena napake, ki ostane, potem ko se popravijo napake, ki jih odkrijejo nadzorni in kontrolni sistemi držav članic.

(30)  Vsi preučeni sistemi so bili izbrani na podlagi analize tveganja.

(31)  Ugotovitve revizije upravnih odhodkov so navedene v poglavju 9.

(32)  V skladu z usklajeno opredelitvijo z izkazi povezanih transakcij (za podrobnejše informacije glej odstavek 6 Priloge 1.1).

Vir: Konsolidirani računovodski izkazi Evropske unije za leto 2012.

PRILOGA 4.1

REZULTATI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ ZA RAZVOJ PODEŽELJA, OKOLJE, RIBIŠTVO IN ZDRAVJE

| | 2012 | 2011 | 2010 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Razvoj podeželja | Okolje, ribištvo in zdravje | Skupaj |
| VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA |
| Transakcije skupaj | 160 | 17 | 177 | 178 | 92 | 93 |
| REZULTATI PREIZKUŠANJA
   (1)
   (2) |
| Delež preizkušenih transakcij, za katere je bilo ugotovljeno, da |
| da so brez napak | 37 % | (59) | 41 % | (7) | 37 % | (66) | 43 % | 48 % | 67 % |
| da je nanje vplivala vsaj ena napaka | 63 % | (101) | 59 % | (10) | 63 % | (111) | 57 % | 52 % | 33 % |
| Analiza transakcij, na katere so vplivale napake |
| Analiza po vrsti napake |
| Količinsko neopredeljive napake | 42 % | (42) | 60 % | (6) | 43 % | (48) | 38 % | 48 % | 42 % |
| Količinsko opredeljive napake | 58 % | (59) | 40 % | (4) | 57 % | (63) | 62 % | 52 % | 58 % |
| upravičenost | 71 % | (42) | 100 % | (4) | 73 % | (46) | 68 % | 56 % | 22 % |
| nastanek | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 2 % | 0 % | 6 % |
| točnost | 29 % | (17) | 0 % | (0) | 27 % | (17) | 30 % | 44 % | 72 % |
| OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK |
| Najverjetnejša stopnja napake | 7,9 % | | | |
| Zgornja meja napake | 11,3 % | | | |
| Spodnja meja napake | 4,5 % | | | |

2012

2011

2010

2009

Razvoj podeželja

Okolje, ribištvo in zdravje

Skupaj

VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA

Transakcije skupaj

160

17

177

178

92

93

REZULTATI PREIZKUŠANJA
   (1)
   (2)

Delež preizkušenih transakcij, za katere je bilo ugotovljeno, da

da so brez napak

37 %

(59)

41 %

(7)

37 %

(66)

43 %

48 %

67 %

da je nanje vplivala vsaj ena napaka

63 %

(101)

59 %

(10)

63 %

(111)

57 %

52 %

33 %

Analiza transakcij, na katere so vplivale napake

Analiza po vrsti napake

Količinsko neopredeljive napake

42 %

(42)

60 %

(6)

43 %

(48)

38 %

48 %

42 %

Količinsko opredeljive napake

58 %

(59)

40 %

(4)

57 %

(63)

62 %

52 %

58 %

upravičenost

71 %

(42)

100 %

(4)

73 %

(46)

68 %

56 %

22 %

nastanek

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

2 %

0 %

6 %

točnost

29 %

(17)

0 %

(0)

27 %

(17)

30 %

44 %

72 %

OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK

Najverjetnejša stopnja napake

7,9 %

Zgornja meja napake

11,3 %

Spodnja meja napake

4,5 %

---

(1)  Vzorec je bil razdeljen v segmente zaradi boljšega uvida v področja z različnimi profili tveganja v tej skupini politik.

(2)  Številke v oklepajih pomenijo dejansko število transakcij.

PRILOGA 4.2

REZULTATI PREUČEVANJA SISTEMOV ZA RAZVOJ PODEŽELJA

Ocena izbranih nadzornih in kontrolnih sistemov

| Država članica


  (plačilna agencija) | Administrativni in kontrolni postopki | Metodologija za inšpekcijske preglede na kraju samem, izbiranje, izvajanje, nadzor kakovosti in poročanje o rezultatih | Izvajanje in kontroliranje navzkrižne skladnosti | Skupna ocena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Francija

  (zgolj spremljanje prejšnjih opažanj) | delno uspešno | delno uspešno | N/R | delno uspešno |
| Švedska | delno uspešno | uspešno | delno uspešno | delno uspešno |
| Nemčija

  (Brandenburg in Berlin) | delno uspešno | delno uspešno | delno uspešno | delno uspešno |
| Poljska | delno uspešno | uspešno | uspešno | delno uspešno |
| Bolgarija | delno uspešno | delno uspešno | delno uspešno | delno uspešno |
| Romunija

  (Agencija za plačila in intervencije v kmetijstvu in Plačilna agencija za razvoj podeželja in ribištvo) | neuspešno | neuspešno | neuspešno | neuspešno |

Država članica

(plačilna agencija)

Administrativni in kontrolni postopki

Metodologija za inšpekcijske preglede na kraju samem, izbiranje, izvajanje, nadzor kakovosti in poročanje o rezultatih

Izvajanje in kontroliranje navzkrižne skladnosti

Skupna ocena

Francija

(zgolj spremljanje prejšnjih opažanj)

delno uspešno

delno uspešno

N/R

delno uspešno

Švedska

delno uspešno

uspešno

delno uspešno

delno uspešno

Nemčija

(Brandenburg in Berlin)

delno uspešno

delno uspešno

delno uspešno

delno uspešno

Poljska

delno uspešno

uspešno

uspešno

delno uspešno

Bolgarija

delno uspešno

delno uspešno

delno uspešno

delno uspešno

Romunija

(Agencija za plačila in intervencije v kmetijstvu in Plačilna agencija za razvoj podeželja in ribištvo)

neuspešno

neuspešno

neuspešno

neuspešno

PRILOGA 4.3

SPREMLJANJE IZVAJANJA PREJŠNJIH PRIPOROČIL ZA RAZVOJ PODEŽELJA, OKOLJE, RIBIŠTVO IN ZDRAVJE

| Leto | Priporočilo Sodišča | Dosežen napredek po analizi Sodišča | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| izvedeno v celoti | se izvaja | ni izvedeno | ni več relevantno | nezadostni dokazi |
| večinoma | deloma |
| 2010 | 3.58 (d) da bodo certifikacijski organi ustrezno preverjali kakovost inšpekcijskih pregledov in poročali o njej. | | | X | | | | |
| 3.59 Sodišče za področje razvoja podeželja priporoča, naj Komisija in države članice odpravijo ugotovljene slabosti, zlasti z izboljšanjem uspešnosti pregledov, ki se izvajajo za ne-IAKS ukrepe. | | | X | | | | |
| 3.60 Komisija in države članice morajo sprejeti uspešne ukrepe, da se rešijo vprašanja, ugotovljena na področjih politik okolje, ribištvo ter zdravje in varstvo potrošnikov. | | | X | | | | |
| 2009 | 3.74 Sodišče prav tako ponavlja, da so na področju razvoja podeželja potrebna dodatna prizadevanja za nadaljnjo poenostavitev pravil in pogojev. | | | X | | | | |
| 3.75 Poleg tega Sodišče meni, da je treba posodobiti smernice Komisije v zvezi z delom, ki ga morajo opraviti certifikacijski organi, in sicer glede značilnosti in obsega dela ter obveznosti poročanja, predvsem v zvezi z delom, povezanim s potrjevanjem statističnih podatkov inšpekcijskih pregledov in kontrol držav članic. | | | X | | | | |
| 3.76 Kot zadnje je treba z ustreznimi nacionalnimi organi sprejeti učinkovite ukrepe za preprečevanje plačil neupravičenih odhodkov za projekte ribolova. | | | X | | | | |
| 3.76 Notranje kontrole plačil državam članicam za programe za izkoreninjenje in spremljanje živalskih bolezni zahtevajo jasno ločevanje nalog med službami Komisije in razvoj ustreznih formalnih kontrolnih postopkov. | | X | | | | | |

Leto

Priporočilo Sodišča

Dosežen napredek po analizi Sodišča

Odgovor Komisije

izvedeno v celoti

se izvaja

ni izvedeno

ni več relevantno

nezadostni dokazi

večinoma

deloma

2010

3.58 (d) da bodo certifikacijski organi ustrezno preverjali kakovost inšpekcijskih pregledov in poročali o njej.

X

3.59 Sodišče za področje razvoja podeželja priporoča, naj Komisija in države članice odpravijo ugotovljene slabosti, zlasti z izboljšanjem uspešnosti pregledov, ki se izvajajo za ne-IAKS ukrepe.

X

3.60 Komisija in države članice morajo sprejeti uspešne ukrepe, da se rešijo vprašanja, ugotovljena na področjih politik okolje, ribištvo ter zdravje in varstvo potrošnikov.

X

2009

3.74 Sodišče prav tako ponavlja, da so na področju razvoja podeželja potrebna dodatna prizadevanja za nadaljnjo poenostavitev pravil in pogojev.

X

3.75 Poleg tega Sodišče meni, da je treba posodobiti smernice Komisije v zvezi z delom, ki ga morajo opraviti certifikacijski organi, in sicer glede značilnosti in obsega dela ter obveznosti poročanja, predvsem v zvezi z delom, povezanim s potrjevanjem statističnih podatkov inšpekcijskih pregledov in kontrol držav članic.

X

3.76 Kot zadnje je treba z ustreznimi nacionalnimi organi sprejeti učinkovite ukrepe za preprečevanje plačil neupravičenih odhodkov za projekte ribolova.

X

3.76 Notranje kontrole plačil državam članicam za programe za izkoreninjenje in spremljanje živalskih bolezni zahtevajo jasno ločevanje nalog med službami Komisije in razvoj ustreznih formalnih kontrolnih postopkov.

X

---

POGLAVJE 5

Regionalna politika, energetika in promet

KAZALO

Uvod

Posebne značilnosti področij politik

Cilji politike

Instrumenti politike

Tveganja za pravilnost

Obseg revizije in revizijski pristop

Pravilnost transakcij

Uspešnost sistemov

Revizijski organi

Preučitev štirih revizijskih organov, ki jo je izvedlo Sodišče

Ocena nadzora Komisije nad revizijskimi organi

Pregled letnih poročil Komisije o dejavnostih

Generalni direktorat za regionalno in mestno politiko

Generalni direktorat za mobilnost in promet ter Generalni direktorat za energetiko

Zaključek in priporočila

Zaključek za leto 2012

Priporočila

| Priloga 5.1 – | Rezultati preizkušanja transakcij za regionalno politiko, energetiko in promet |
| --- | --- |

Priloga 5.1 –

| Priloga 5.2 – | Rezultati preučevanja sistemov za sklade kohezijske politike (ESRR, KS in ESS) |
| --- | --- |

Priloga 5.2 –

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVOR KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| 5.1 | V tem poglavju je predstavljena posebna ocena regionalne politike, energetike in prometa, ki zajema področja politike regionalna politika, mobilnost in promet ter energetika. Ključne informacije o vključenih dejavnostih in porabi v letu 2012 so v
  tabeli 5.1. |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVOR KOMISIJE

UVOD

5.1

V tem poglavju je predstavljena posebna ocena regionalne politike, energetike in prometa, ki zajema področja politike regionalna politika, mobilnost in promet ter energetika. Ključne informacije o vključenih dejavnostih in porabi v letu 2012 so v
  tabeli 5.1.

Tabela 5.1 –   Regionalna politika, promet in energetika – ključne informacije za leto 2012

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Področje politike | Opis | Plačila | Način upravljanja |
| Regionalna politika | Evropski sklad za regionalni razvoj in druge regionalne operacije | 27 466 | deljeno |
| Kohezijski sklad | 9 622 | deljeno |
| Solidarnostni sklad | 726 | deljeno |
| predpristopne intervencije, povezane s strukturnimi politikami | 354 | decentralizirano |
| upravni odhodki | 86 | neposredno centralizirano |
| | 38 254 | |
| Mobilnost in promet | vseevropska omrežja (TEN) | 819 | neposredno/posredno centralizirano |
| notranji, zračni in pomorski promet | 158 | neposredno/posredno centralizirano |
| upravni odhodki | 65 | neposredno centralizirano |
| raziskave na področju prometa | 63 | neposredno centralizirano |
| | 1 105 | |
| Energetika | konvencionalne in obnovljive energije | 285 | neposredno / posredno centralizirano / skupno |
| jedrska energija | 197 | neposredno / posredno centralizirano / skupno |
| raziskave na področju energetike | 152 | neposredno centralizirano |
| upravni odhodki | 78 | neposredno centralizirano |
| vseevropska omrežja (TEN) | 11 | neposredno centralizirano |
| | 723 | |
| Plačila za leto skupaj | 40 082 | |
| – upravni odhodki skupaj
   (43) | 229 | |
| Operativni odhodki skupaj | 39 853 | |
| – predplačila
   (44) | 1 871 | |
| + obračunana predplačila
   (44) | 2 753 | |
| Revidirana populacija skupaj | 40 735 | |
| Obveznosti za leto skupaj | 45 091 | |
| Vir: Konsolidirani računovodski izkazi Evropske unije za leto 2012. |

(v milijonih EUR)

Področje politike

Opis

Plačila

Način upravljanja

Regionalna politika

Evropski sklad za regionalni razvoj in druge regionalne operacije

27 466

deljeno

Kohezijski sklad

9 622

deljeno

Solidarnostni sklad

726

deljeno

predpristopne intervencije, povezane s strukturnimi politikami

354

decentralizirano

upravni odhodki

86

neposredno centralizirano

38 254

Mobilnost in promet

vseevropska omrežja (TEN)

819

neposredno/posredno centralizirano

notranji, zračni in pomorski promet

158

neposredno/posredno centralizirano

upravni odhodki

65

neposredno centralizirano

raziskave na področju prometa

63

neposredno centralizirano

1 105

Energetika

konvencionalne in obnovljive energije

285

neposredno / posredno centralizirano / skupno

jedrska energija

197

neposredno / posredno centralizirano / skupno

raziskave na področju energetike

152

neposredno centralizirano

upravni odhodki

78

neposredno centralizirano

vseevropska omrežja (TEN)

11

neposredno centralizirano

723

Plačila za leto skupaj

40 082

– upravni odhodki skupaj
   (43)

229

Operativni odhodki skupaj

39 853

– predplačila
   (44)

1 871

- obračunana predplačila
   (44)

2 753

Revidirana populacija skupaj

40 735

Obveznosti za leto skupaj

45 091

Vir: Konsolidirani računovodski izkazi Evropske unije za leto 2012.

| 5.2 | Regionalna politika, ki se v največji meri izvaja v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijskega sklada (KS), predstavlja 96 % porabe za področja politik, ki so zajeta v tem poglavju, področji energetike in prometa pa preostale 4 %. |
| --- | --- |

5.2

Regionalna politika, ki se v največji meri izvaja v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijskega sklada (KS), predstavlja 96 % porabe za področja politik, ki so zajeta v tem poglavju, področji energetike in prometa pa preostale 4 %.

| 5.3 | ESRR (s plačili v višini 27,5 milijarde EUR) in KS (s plačili v višini 9,6 milijarde EUR) sta v letu 2012 predstavljala 97 % odhodkov regionalne politike (1). Plačila na področjih prometa in energetike so v letu 2012 znašala 1,8 milijarde EUR. Približno 45 % odhodkov za promet in energetiko je bilo namenjenih programom vseevropskih omrežij (TEN), 16 % pa projektom v zvezi s konvencionalnimi in obnovljivimi energijami (2). |
| --- | --- |

5.3

ESRR (s plačili v višini 27,5 milijarde EUR) in KS (s plačili v višini 9,6 milijarde EUR) sta v letu 2012 predstavljala 97 % odhodkov regionalne politike (1). Plačila na področjih prometa in energetike so v letu 2012 znašala 1,8 milijarde EUR. Približno 45 % odhodkov za promet in energetiko je bilo namenjenih programom vseevropskih omrežij (TEN), 16 % pa projektom v zvezi s konvencionalnimi in obnovljivimi energijami (2).

Posebne značilnosti področij politik

Cilji politike

Regionalna politika

| 5.4 | Cilj regionalne politike je okrepiti gospodarsko, socialno in teritorialno kohezijo v Evropski uniji z zmanjševanjem razlik v stopnjah razvoja različnih regij. |
| --- | --- |

5.4

Cilj regionalne politike je okrepiti gospodarsko, socialno in teritorialno kohezijo v Evropski uniji z zmanjševanjem razlik v stopnjah razvoja različnih regij.

Promet in energetika

| 5.5 | Cilj prometne in energetske politike je evropskim državljanom in podjetjem zagotoviti varne, trajnostne in konkurenčne prometne in energetske sisteme in storitve ter razvijati inovativne rešitve, ki prispevajo k oblikovanju in izvajanju teh politik. |
| --- | --- |

5.5

Cilj prometne in energetske politike je evropskim državljanom in podjetjem zagotoviti varne, trajnostne in konkurenčne prometne in energetske sisteme in storitve ter razvijati inovativne rešitve, ki prispevajo k oblikovanju in izvajanju teh politik.

Instrumenti politike

Regionalna politika

| 5.6 | ESRR financira gradnjo infrastrukture, ustvarjanje ali ohranjanje delovnih mest, pobude za regionalni gospodarski razvoj ter dejavnosti v podporo malim in srednje velikim podjetjem. |
| --- | --- |

5.6

ESRR financira gradnjo infrastrukture, ustvarjanje ali ohranjanje delovnih mest, pobude za regionalni gospodarski razvoj ter dejavnosti v podporo malim in srednje velikim podjetjem.

| 5.7 | KS financira naložbe v infrastrukturo na področju okolja in prometa v državah članicah, katerih bruto nacionalni dohodek na prebivalca je nižji od 90 % povprečja EU. |
| --- | --- |

5.7

KS financira naložbe v infrastrukturo na področju okolja in prometa v državah članicah, katerih bruto nacionalni dohodek na prebivalca je nižji od 90 % povprečja EU.

| 5.8 | Med instrumente regionalne politike spadata tudi Solidarnostni sklad EU, ki nudi pomoč v primeru naravnih nesreč v državah članicah, ter Instrument za predpristopno pomoč, namenjen pomoči državam kandidatkam pri pripravah na izvajanje regionalne porabe EU. |
| --- | --- |

5.8

Med instrumente regionalne politike spadata tudi Solidarnostni sklad EU, ki nudi pomoč v primeru naravnih nesreč v državah članicah, ter Instrument za predpristopno pomoč, namenjen pomoči državam kandidatkam pri pripravah na izvajanje regionalne porabe EU.

Upravljanje in kontrola porabe v skladih kohezijske politike v okviru deljenega upravljanja

| 5.9 | ESRR in KS tvorita skupaj z Evropskim socialnim skladom (ESS) sklade kohezijske politike. Za te sklade veljajo enaka pravila, ob upoštevanju izjem, določenih v uredbah za posamezen sklad. Pravila o upravičenosti so določena na nacionalni, včasih pa tudi na regionalni ravni. Skladi kohezijske politike se izvajajo v okviru večletnih programov, na podlagi ureditev deljenega upravljanja med Komisijo in državami članicami. Isti nacionalni organi so pogosto odgovorni za upravljanje vseh skladov kohezijske politike. ESS, ki je obravnavan v poglavju 6, se v tem poglavju omenja pri zadevah, ki so skupne vsem trem skladom. |
| --- | --- |

5.9

ESRR in KS tvorita skupaj z Evropskim socialnim skladom (ESS) sklade kohezijske politike. Za te sklade veljajo enaka pravila, ob upoštevanju izjem, določenih v uredbah za posamezen sklad. Pravila o upravičenosti so določena na nacionalni, včasih pa tudi na regionalni ravni. Skladi kohezijske politike se izvajajo v okviru večletnih programov, na podlagi ureditev deljenega upravljanja med Komisijo in državami članicami. Isti nacionalni organi so pogosto odgovorni za upravljanje vseh skladov kohezijske politike. ESS, ki je obravnavan v poglavju 6, se v tem poglavju omenja pri zadevah, ki so skupne vsem trem skladom.

| 5.9 | Določitev pravil o upravičenosti na nacionalni ravni (člen 56 Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006) je bila eden glavnih elementov poenostavitve, uvedenih v programskem obdobju 2007–2013. Državam članicam naj bi zagotovila več prožnosti pri prilagoditvi pravil o upravičenosti posebnim potrebam regij ali programov ter njihovi uskladitvi z veljavnimi pravili za druge, nacionalne javne sheme. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Komisija za vsako programsko obdobje na podlagi predlogov držav članic odobri operativne programe (OP) skupaj z okvirnimi finančnimi načrti, ki vključujejo prispevek EU in nacionalne prispevke (3). Projekte, ki se financirajo v okviru operativnih programov, izvajajo zasebniki, združenja, zasebne ali javne družbe ali pa lokalni, regionalni in nacionalni javni organi. |
| --- | --- |

5.10

Komisija za vsako programsko obdobje na podlagi predlogov držav članic odobri operativne programe (OP) skupaj z okvirnimi finančnimi načrti, ki vključujejo prispevek EU in nacionalne prispevke (3). Projekte, ki se financirajo v okviru operativnih programov, izvajajo zasebniki, združenja, zasebne ali javne družbe ali pa lokalni, regionalni in nacionalni javni organi.

| 5.11 | Organi v državah članicah izberejo projekte za doseganje ciljev operativnega programa. Upravičenci prijavijo stroške, nastale v zvezi s projekti, nacionalnim organom. Te posamezne izjave se za vsak operativni program združijo v redne izjave o izdatkih, ki jih potrdijo organi držav članic, nato pa se predložijo Komisiji. Delež, ki ga sofinancira EU, se nato povrne iz proračuna EU. |
| --- | --- |

5.11

Organi v državah članicah izberejo projekte za doseganje ciljev operativnega programa. Upravičenci prijavijo stroške, nastale v zvezi s projekti, nacionalnim organom. Te posamezne izjave se za vsak operativni program združijo v redne izjave o izdatkih, ki jih potrdijo organi držav članic, nato pa se predložijo Komisiji. Delež, ki ga sofinancira EU, se nato povrne iz proračuna EU.

Raven držav članic in regij

| 5.12 | Za preprečevanje ali odkrivanje in popravljanje nepravilnih odhodkov so v prvi vrsti odgovorne države članice, ki o tem poročajo Komisiji. Za tekoče upravljanje so odgovorni pooblaščeni organi upravljanja in posredniška telesa (4). To vključuje izbiranje posameznih projektov, izvajanje postopkov in pregledov za preprečevanje, odkrivanje in popravljanje napak ter preverjanje, ali so projekti dejansko izvedeni („pregledi na prvi stopnji“). Organi za potrjevanje preverijo, ali so bili „pregledi na prvi stopnji“ uspešno izvedeni, in po potrebi opravijo dodatne preglede pred predložitvijo izjav o izdatkih Komisiji zaradi povračila. Organi upravljanja in organi za potrjevanje imajo zato ključno vlogo pri zagotavljanju, da so odhodki, ki jih povrne Komisija, pravilni. |
| --- | --- |

5.12

Za preprečevanje ali odkrivanje in popravljanje nepravilnih odhodkov so v prvi vrsti odgovorne države članice, ki o tem poročajo Komisiji. Za tekoče upravljanje so odgovorni pooblaščeni organi upravljanja in posredniška telesa (4). To vključuje izbiranje posameznih projektov, izvajanje postopkov in pregledov za preprečevanje, odkrivanje in popravljanje napak ter preverjanje, ali so projekti dejansko izvedeni („pregledi na prvi stopnji“). Organi za potrjevanje preverijo, ali so bili „pregledi na prvi stopnji“ uspešno izvedeni, in po potrebi opravijo dodatne preglede pred predložitvijo izjav o izdatkih Komisiji zaradi povračila. Organi upravljanja in organi za potrjevanje imajo zato ključno vlogo pri zagotavljanju, da so odhodki, ki jih povrne Komisija, pravilni.

| 5.13 | Revizijski organi v državah članicah so odgovorni za izvajanje revizij sistemov in operacij, da pridobijo razumno zagotovilo o uspešnem delovanju upravljavskih in kontrolnih sistemov v okviru programov ter o pravilnosti potrjenih odhodkov za vsak operativni program. O teh revizijah poročajo Komisiji v letnih poročilih o nadzoru in letnih mnenjih. |
| --- | --- |

5.13

Revizijski organi v državah članicah so odgovorni za izvajanje revizij sistemov in operacij, da pridobijo razumno zagotovilo o uspešnem delovanju upravljavskih in kontrolnih sistemov v okviru programov ter o pravilnosti potrjenih odhodkov za vsak operativni program. O teh revizijah poročajo Komisiji v letnih poročilih o nadzoru in letnih mnenjih.

Raven Komisije

| 5.14 | Komisija mora pridobiti zagotovilo, da so države članice vzpostavile upravljavske in kontrolne sisteme, ki so skladni z zahtevami iz uredb, in da ti sistemi uspešno delujejo (5). Če Komisija ugotovi, da država članica ni popravila nepravilnih odhodkov, ki so bili potrjeni in prijavljeni, ali da so v upravljavskih in kontrolnih sistemih hujše pomanjkljivosti, lahko prekine ali začasno ustavi plačila (6). Če država članica ne umakne nepravilnih odhodkov (ki jih lahko nadomesti z upravičenimi odhodki za druge projekte istega operativnega programa) in/ali ne popravi napak, odkritih v sistemih, lahko Komisija izvede finančne popravke, s katerimi zmanjša neto financiranje EU (7). |
| --- | --- |

5.14

Komisija mora pridobiti zagotovilo, da so države članice vzpostavile upravljavske in kontrolne sisteme, ki so skladni z zahtevami iz uredb, in da ti sistemi uspešno delujejo (5). Če Komisija ugotovi, da država članica ni popravila nepravilnih odhodkov, ki so bili potrjeni in prijavljeni, ali da so v upravljavskih in kontrolnih sistemih hujše pomanjkljivosti, lahko prekine ali začasno ustavi plačila (6). Če država članica ne umakne nepravilnih odhodkov (ki jih lahko nadomesti z upravičenimi odhodki za druge projekte istega operativnega programa) in/ali ne popravi napak, odkritih v sistemih, lahko Komisija izvede finančne popravke, s katerimi zmanjša neto financiranje EU (7).

| 5.14 | Komisija je v letnih poročilih generalnih direktoratov za strukturne sklade o dejavnostih za leto 2012 podala podrobno oceno stopnje zagotovila glede vzpostavitve in poznejšega delovanja upravljavskih in kontrolnih sistemov za vsak program, ki se sofinancira, ter skupno oceno nacionalnih kontrolnih sistemov.

  Komisija v primeru sistemskih pomanjkljivosti v svoji nadzorni vlogi prekine in/ali začasno ustavi plačila. O izvajanju te odgovornosti poroča v letnem poročilu o dejavnostih (glej stran 45). GD za regionalno in mestno politiko za leto 2012 poroča o dveh začasnih ustavitvah plačil za programe Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), sproženju 66 postopkov pred ustavitvijo, 69 prekinitvah plačilnih rokov in 119 preventivnih zgodnjih opozorilih za države članice. |
| --- | --- |

5.14

Komisija v primeru sistemskih pomanjkljivosti v svoji nadzorni vlogi prekine in/ali začasno ustavi plačila. O izvajanju te odgovornosti poroča v letnem poročilu o dejavnostih (glej stran 45). GD za regionalno in mestno politiko za leto 2012 poroča o dveh začasnih ustavitvah plačil za programe Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), sproženju 66 postopkov pred ustavitvijo, 69 prekinitvah plačilnih rokov in 119 preventivnih zgodnjih opozorilih za države članice.

Promet in energetika

| 5.15 | Cilji prometnih politik Evropske unije so razvijanje notranjega trga, krepitev konkurence in inovacij ter povezovanje prometnih omrežij. Politike EU na tem področju spodbujajo mobilnost, trajnostni razvoj in prometno varnost. Program TEN-T je glavni finančni instrument, ki zagotavlja financiranje za velike infrastrukturne projekte. |
| --- | --- |

5.15

Cilji prometnih politik Evropske unije so razvijanje notranjega trga, krepitev konkurence in inovacij ter povezovanje prometnih omrežij. Politike EU na tem področju spodbujajo mobilnost, trajnostni razvoj in prometno varnost. Program TEN-T je glavni finančni instrument, ki zagotavlja financiranje za velike infrastrukturne projekte.

| 5.16 | Cilj energetskih politik je prispevati k zagotavljanju cenovno dostopne energije, konkurenčnih cen ter tehnološko naprednih energetskih storitev za državljane in podjetja. Spodbujajo trajnostno proizvodnjo energije, promet in porabo ter zanesljivo oskrbo z energijo v EU. Glavni finančni instrument je Evropski energetski program za oživitev (EEPO), ki zagotavlja financiranje za projekte, večinoma v obliki nepovratnih sredstev in subvencij. |
| --- | --- |

5.16

Cilj energetskih politik je prispevati k zagotavljanju cenovno dostopne energije, konkurenčnih cen ter tehnološko naprednih energetskih storitev za državljane in podjetja. Spodbujajo trajnostno proizvodnjo energije, promet in porabo ter zanesljivo oskrbo z energijo v EU. Glavni finančni instrument je Evropski energetski program za oživitev (EEPO), ki zagotavlja financiranje za projekte, večinoma v obliki nepovratnih sredstev in subvencij.

Upravljanje in kontrola porabe na področju prometa in energetike v okviru neposrednega, posrednega centraliziranega in skupnega upravljanja

| 5.17 | Komisija (Generalni direktorat za mobilnost in promet ter Generalni direktorat za energetiko) izvršuje odhodke za promet in energetiko v okviru neposrednega in posrednega centraliziranega upravljanja (prek dveh izvajalskih agencij in skupnega podjetja (8)) ter v okviru skupnega upravljanja (kot so skladi za jedrsko razgradnjo ali evropski finančni mehanizem za energetsko učinkovitost). |
| --- | --- |

5.17

Komisija (Generalni direktorat za mobilnost in promet ter Generalni direktorat za energetiko) izvršuje odhodke za promet in energetiko v okviru neposrednega in posrednega centraliziranega upravljanja (prek dveh izvajalskih agencij in skupnega podjetja (8)) ter v okviru skupnega upravljanja (kot so skladi za jedrsko razgradnjo ali evropski finančni mehanizem za energetsko učinkovitost).

| 5.18 | Komisija običajno financira projekte na podlagi uradnih razpisov za zbiranje predlogov za projekte. Plačila za odobrene projekte nakaže neposredno upravičencem, na podlagi sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev ali lastnih sklepov. Upravičenci so običajno organi držav članic, lahko pa so tudi javna ali zasebna podjetja. Skoraj vsa plačila se izvedejo v obrokih: s predplačilom ali izplačilom predfinanciranja ob podpisu sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev ali sklepa o financiranju, ki mu sledijo vmesna in končna plačila, s katerimi se povrnejo upravičeni odhodki, ki so jih sporočili upravičenci. |
| --- | --- |

5.18

Komisija običajno financira projekte na podlagi uradnih razpisov za zbiranje predlogov za projekte. Plačila za odobrene projekte nakaže neposredno upravičencem, na podlagi sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev ali lastnih sklepov. Upravičenci so običajno organi držav članic, lahko pa so tudi javna ali zasebna podjetja. Skoraj vsa plačila se izvedejo v obrokih: s predplačilom ali izplačilom predfinanciranja ob podpisu sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev ali sklepa o financiranju, ki mu sledijo vmesna in končna plačila, s katerimi se povrnejo upravičeni odhodki, ki so jih sporočili upravičenci.

| 5.19 | Komisija oceni predloge za projekte na podlagi podrobno določenih meril za izbiro in dodelitev, nudi informacije in navodila upravičencem ter spremlja in preverja izvajanje projektov na podlagi poročil o finančnem in tehničnem napredku, ki jih predložijo upravičenci. Izjave o izdatkih mora potrditi neodvisni zunanji revizor ali ustrezni nacionalni organ, če je tako določeno v sporazumih o dodelitvi nepovratnih sredstev ali sklepih Komisije. |
| --- | --- |

5.19

Komisija oceni predloge za projekte na podlagi podrobno določenih meril za izbiro in dodelitev, nudi informacije in navodila upravičencem ter spremlja in preverja izvajanje projektov na podlagi poročil o finančnem in tehničnem napredku, ki jih predložijo upravičenci. Izjave o izdatkih mora potrditi neodvisni zunanji revizor ali ustrezni nacionalni organ, če je tako določeno v sporazumih o dodelitvi nepovratnih sredstev ali sklepih Komisije.

| 5.20 | Poleg tega Komisija izvaja naknadne revizije za odkrivanje in popravljanje napak, ki morda niso bile odkrite pri prejšnjih pregledih. |
| --- | --- |

5.20

Poleg tega Komisija izvaja naknadne revizije za odkrivanje in popravljanje napak, ki morda niso bile odkrite pri prejšnjih pregledih.

Tveganja za pravilnost

Regionalna politika

| 5.21 | Glavna tveganja pri odhodkih ESRR in KS so povezana s financiranjem projektov, ki niso skladni s pravili javnega naročanja na ravni EU in/ali na nacionalni ravni ali ne izpolnjujejo pogojev za upravičenost. Poleg tega obstaja tveganje, da upravičenci prijavijo posamezne neupravičene stroške. |
| --- | --- |

5.21

Glavna tveganja pri odhodkih ESRR in KS so povezana s financiranjem projektov, ki niso skladni s pravili javnega naročanja na ravni EU in/ali na nacionalni ravni ali ne izpolnjujejo pogojev za upravičenost. Poleg tega obstaja tveganje, da upravičenci prijavijo posamezne neupravičene stroške.

| 5.21 | Kot je podrobneje navedeno v delovnem dokumentu njenih služb z naslovom „Analysis of errors in the Cohesion Policy for the years 2006-2009“ (Analiza napak v kohezijski politiki za obdobje 2006–2009) (SEC(2011) 1179 z dne 5. oktobra 2011), se Komisija s to oceno strinja. Komisija v tem dokumentu navaja specifične ukrepe, ki jih izvaja za ublažitev teh tveganj (zlasti dodatne smernice in usposabljanje za organe upravljanja glede ugotovljenih tveganj, pravočasne izvedbe finančnih popravkov, postopki prekinitev plačilnih rokov in začasne ustavitve plačil ter revizije, usmerjene v najbolj tvegana območja). |
| --- | --- |

5.21

| 5.22 | Organi držav članic se pri izvajanju operativnih programov soočajo s konkurenčnimi prednostnimi nalogami. Porabo je treba ustrezno pregledovati, da se zagotovi pravilnost in stroškovna učinkovitost. Hkrati pa obstaja interes po črpanju sredstev EU. To lahko v praksi ovira dosledno izvajanje uspešnih kontrol. |
| --- | --- |

5.22

Organi držav članic se pri izvajanju operativnih programov soočajo s konkurenčnimi prednostnimi nalogami. Porabo je treba ustrezno pregledovati, da se zagotovi pravilnost in stroškovna učinkovitost. Hkrati pa obstaja interes po črpanju sredstev EU. To lahko v praksi ovira dosledno izvajanje uspešnih kontrol.

| 5.22 | Komisija v okviru tega meni, da dober upravljavski in kontrolni sistem omogoča potrditev zakonitih in pravilnih odhodkov. |
| --- | --- |

5.22

| 5.23 | Obstaja tudi tveganje, da se primeri neskladnosti s pravili EU in/ali nacionalnimi pravili na različnih kontrolnih stopnjah v državi članici ali Komisiji ne odkrijejo in/ali ne popravijo, zaradi česar se na koncu iz proračuna EU povrnejo neupravičeni odhodki. |
| --- | --- |

5.23

Obstaja tudi tveganje, da se primeri neskladnosti s pravili EU in/ali nacionalnimi pravili na različnih kontrolnih stopnjah v državi članici ali Komisiji ne odkrijejo in/ali ne popravijo, zaradi česar se na koncu iz proračuna EU povrnejo neupravičeni odhodki.

| 5.23 | Zaradi večletne narave upravljavskega in kontrolnega sistema previsoko izplačilo, odkrito v enem od zahtevkov za plačila, ki jih povrne Komisija, v času potrditve morda še ni bilo obravnavano v celotni kontrolni verigi na nacionalni ravni in ravni EU. Komisija zato vsako leto oceni kumulativno preostalo tveganje nepravilnih odhodkov za vsak program od začetka programskega obdobja in z ukrepanjem zmanjšuje ugotovljena tveganja. Kadar so v upravljavskih in kontrolnih sistemih ugotovljene pomanjkljivosti, Komisija s primernimi ukrepi zagotovi, da so vsi zadevni kumulativni odhodki kriti s potrebnimi finančnimi popravki. |
| --- | --- |

5.23

Promet in energetika

| 5.24 | Pri odhodkih za promet in energetiko je glavno tveganje to, da lahko upravičenci prijavijo neupravičene stroške, ki jih Komisija pred povračilom ne odkrije. Pri ESRR in KS poleg tega obstajajo tudi tveganja, povezana z neupoštevanjem pravil javnega naročanja. |
| --- | --- |

5.24

Pri odhodkih za promet in energetiko je glavno tveganje to, da lahko upravičenci prijavijo neupravičene stroške, ki jih Komisija pred povračilom ne odkrije. Pri ESRR in KS poleg tega obstajajo tudi tveganja, povezana z neupoštevanjem pravil javnega naročanja.

Obseg revizije in revizijski pristop

| 5.25 | V
  delu 2 Priloge 1.1
  k poglavju 1 sta opisana splošni revizijski pristop in metodologija Sodišča. V zvezi z revizijo regionalne politike, prometa in energetike je treba omeniti naslednje posebnosti:






  (a) | pri reviziji je bil preučen vzorec 180 transakcij (9), kot je navedeno v odstavku 6
  Priloge 1.1
  . Vzorec je zasnovan tako, da je reprezentativen za vse transakcije znotraj področij politik. Leta 2012 je vzorec vseboval plačila za projekte v 17 državah članicah (10); |
| --- | --- | --- |

5.25

V
  delu 2 Priloge 1.1
  k poglavju 1 sta opisana splošni revizijski pristop in metodologija Sodišča. V zvezi z revizijo regionalne politike, prometa in energetike je treba omeniti naslednje posebnosti:

(a)

pri reviziji je bil preučen vzorec 180 transakcij (9), kot je navedeno v odstavku 6
  Priloge 1.1
  . Vzorec je zasnovan tako, da je reprezentativen za vse transakcije znotraj področij politik. Leta 2012 je vzorec vseboval plačila za projekte v 17 državah članicah (10);

| (b) | pri oceni sistemov so bili preučeni:






  (i) | štirje revizijski organi (in, če je ustrezno, pooblaščeni revizijski organi) za tri sklade kohezijske politike (tj. ESRR, KS in ESS) v programskem obdobju 2007–2013 v štirih državah članicah: Belgija (valonska regija), Malta, Slovaška in Združeno Kraljestvo (Anglija) (11); |
| --- | --- | --- |

(b)

pri oceni sistemov so bili preučeni:

(i)

štirje revizijski organi (in, če je ustrezno, pooblaščeni revizijski organi) za tri sklade kohezijske politike (tj. ESRR, KS in ESS) v programskem obdobju 2007–2013 v štirih državah članicah: Belgija (valonska regija), Malta, Slovaška in Združeno Kraljestvo (Anglija) (11);

| (ii) | nadzorne dejavnosti Komisije v zvezi z revizijskimi organi kot celoto; |
| --- | --- |

(ii)

nadzorne dejavnosti Komisije v zvezi z revizijskimi organi kot celoto;

| (iii) | letna poročila o dejavnostih Generalnega direktorata za regionalno in mestno politiko, Generalnega direktorata za mobilnost in promet ter Generalnega direktorata za energetiko. |
| --- | --- |

(iii)

letna poročila o dejavnostih Generalnega direktorata za regionalno in mestno politiko, Generalnega direktorata za mobilnost in promet ter Generalnega direktorata za energetiko.

PRAVILNOST TRANSAKCIJ

| 5.26 | Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v
  Prilogi 5.1
  . Od 180 transakcij, ki jih je revidiralo Sodišče, je na 88 (49 %) vplivala napaka. Sodišče na podlagi napak, ki jih je količinsko opredelilo, ocenjuje, da je najverjetnejša stopnja napake znašala 6,8 % (12). |
| --- | --- |

5.26

Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v
  Prilogi 5.1
  . Od 180 transakcij, ki jih je revidiralo Sodišče, je na 88 (49 %) vplivala napaka. Sodišče na podlagi napak, ki jih je količinsko opredelilo, ocenjuje, da je najverjetnejša stopnja napake znašala 6,8 % (12).

| 5.26 | Komisija ugotavlja, da je najverjetnejša stopnja napake za leto 2012 v skladu s stopnjami napake, ki jih je Sodišče predstavilo za zadnja tri leta v povezavi s sedanjim programskim obdobjem. To zmanjšanje stopnje napake v primerjavi s prejšnjimi obdobji izhaja iz okrepljenih določb o kontroli v programskem obdobju 2007–2013 in uporabe stroge politike prekinitev/začasnih ustavitev plačil pri Komisiji v primeru ugotovljenih pomanjkljivosti. Komisija bo še naprej osredotočala svoje ukrepe na najbolj tvegane programe in/ali države članice in v primerih ugotovljenih pomanjkljivosti uvajala hitre popravne ukrepe (glej tudi odgovora na odstavka 1.12 in 1.13).

  Poleg tega je Komisija v letu 2012 izvedla pavšalne popravke na kumulativni podlagi za vse odhodke v dveh programih na Češkem in Slovaškem. Komisija opozarja, da je storila vse, kar je bilo v njeni moči, in da je pri tem v celoti upoštevala veljavne uredbe, da bi zaščitila proračun EU v istem proračunskem letu, ki ga je revidiralo Sodišče, vendar navedenih pavšalnih popravkov Sodišče pri izračunu stopnje napake za leto 2012 ni upoštevalo.


  Komisija ugotavlja tudi, da je v letu 2012 prišlo do zmanjšanja pogostosti napak na 49 % v primerjavi z 59 % v letu 2011. |
| --- | --- |

5.26

Poleg tega je Komisija v letu 2012 izvedla pavšalne popravke na kumulativni podlagi za vse odhodke v dveh programih na Češkem in Slovaškem. Komisija opozarja, da je storila vse, kar je bilo v njeni moči, in da je pri tem v celoti upoštevala veljavne uredbe, da bi zaščitila proračun EU v istem proračunskem letu, ki ga je revidiralo Sodišče, vendar navedenih pavšalnih popravkov Sodišče pri izračunu stopnje napake za leto 2012 ni upoštevalo.

Komisija ugotavlja tudi, da je v letu 2012 prišlo do zmanjšanja pogostosti napak na 49 % v primerjavi z 59 % v letu 2011.

Pri več kot polovici transakcij na področju regionalne politike bi lahko nekatere izmed najdenih napak preprečili s pregledi na ravni držav članic

| 5.27 | Sodišče meni, da so imeli organi držav članic pri 56 % transakcij na področju regionalne politike, na katere so vplivale napake (količinsko opredeljive in/ali neopredeljive), na voljo dovolj informacij, da bi lahko pred potrditvijo odhodkov Komisiji eno ali več napak odkrili in popravili. |
| --- | --- |

5.27

Sodišče meni, da so imeli organi držav članic pri 56 % transakcij na področju regionalne politike, na katere so vplivale napake (količinsko opredeljive in/ali neopredeljive), na voljo dovolj informacij, da bi lahko pred potrditvijo odhodkov Komisiji eno ali več napak odkrili in popravili.

| 5.28 | Tako kot lani so bile pri ESRR in KS v preverjanjih, ki jih izvajajo nacionalni organi, ugotovljene slabosti, zlasti v „pregledih na prvi stopnji“, ki jih izvajajo organi upravljanja in posredniška telesa (13). |
| --- | --- |

5.28

Tako kot lani so bile pri ESRR in KS v preverjanjih, ki jih izvajajo nacionalni organi, ugotovljene slabosti, zlasti v „pregledih na prvi stopnji“, ki jih izvajajo organi upravljanja in posredniška telesa (13).

| 5.27 in 5.28 | Komisija te primere dosledno spremlja, da bi zagotovila, da bodo zadevni sistemi v prihodnosti bolje preprečevali napake še pred potrditvijo.

  Organi upravljanja morajo pred potrditvijo odhodkov izvesti dokumentacijske preglede vseh zahtevkov, ki jih predložijo upravičenci. Vendar pa se lahko preverjanja operacij na kraju samem izvedejo tudi v poznejši fazi izvajanja projekta, tj. v času po potrditvi in vse do zaključne faze, zato dela napak iz vzorca Sodišča ni bilo mogoče odkriti. Vpliv kontrolnega sistema na znižanje stopenj napak je običajno viden šele v naslednjih letih, ko so izvedene vse ravni kontrol.


  Ker se Komisija zaveda pomembnosti vloge upravnih pregledov, od leta 2010 izvaja ciljno usmerjene revizije upravnih pregledov pri programih z visokim tveganjem v primerih, v katerih je ugotovila, da bi pomanjkljivosti lahko ostale neopažene ali pa bi se jih opazilo prepozno. Rezultati teh revizij do konca leta 2012 so predstavljeni v letnem poročilu o dejavnostih GD za regionalno in mestno politiko (glej stran 39). |
| --- | --- |

5.27 in 5.28

Organi upravljanja morajo pred potrditvijo odhodkov izvesti dokumentacijske preglede vseh zahtevkov, ki jih predložijo upravičenci. Vendar pa se lahko preverjanja operacij na kraju samem izvedejo tudi v poznejši fazi izvajanja projekta, tj. v času po potrditvi in vse do zaključne faze, zato dela napak iz vzorca Sodišča ni bilo mogoče odkriti. Vpliv kontrolnega sistema na znižanje stopenj napak je običajno viden šele v naslednjih letih, ko so izvedene vse ravni kontrol.

Ker se Komisija zaveda pomembnosti vloge upravnih pregledov, od leta 2010 izvaja ciljno usmerjene revizije upravnih pregledov pri programih z visokim tveganjem v primerih, v katerih je ugotovila, da bi pomanjkljivosti lahko ostale neopažene ali pa bi se jih opazilo prepozno. Rezultati teh revizij do konca leta 2012 so predstavljeni v letnem poročilu o dejavnostih GD za regionalno in mestno politiko (glej stran 39).

| 5.29 | Napake, odkrite na področjih politik ESRR/KS, prometa in energetike, so se nanašale na:






  (a) | neupoštevanje pravil javnega naročanja ali |
| --- | --- | --- |

5.29

Napake, odkrite na področjih politik ESRR/KS, prometa in energetike, so se nanašale na:

(a)

neupoštevanje pravil javnega naročanja ali

| (b) | prijavljanje neupravičenih stroškov ali |
| --- | --- |

(b)

prijavljanje neupravičenih stroškov ali

| (c) | nepravilen izračun finančne vrzeli pri projektih, ki ustvarjajo prihodek, ali |
| --- | --- |

(c)

nepravilen izračun finančne vrzeli pri projektih, ki ustvarjajo prihodek, ali

| (d) | nespoštovanje pravil glede državnih pomoči. |
| --- | --- |

(d)

nespoštovanje pravil glede državnih pomoči.

Neupoštevanje pravil javnega naročanja predstavlja več kot polovico stopnje napake, ki jo je za ta področja ocenilo Sodišče

| 5.30 | Pravila javnega naročanja so ključni instrument za gospodarno in uspešno porabo javnih sredstev in za krepitev notranjega trga v EU. |
| --- | --- |

5.30

Pravila javnega naročanja so ključni instrument za gospodarno in uspešno porabo javnih sredstev in za krepitev notranjega trga v EU.

| 5.31 | Sodišče je za leto 2012 revidiralo 247 postopkov javnega naročanja v zvezi z naročili za dela in storitve, ki so bili osnova za odhodke za 180 transakcij, ki jih je preizkusilo Sodišče (14). Skupna ocenjena vrednost naročil pri revidiranih postopkih javnega naročanja znaša približno 6,3 milijarde EUR (15). |
| --- | --- |

5.31

Sodišče je za leto 2012 revidiralo 247 postopkov javnega naročanja v zvezi z naročili za dela in storitve, ki so bili osnova za odhodke za 180 transakcij, ki jih je preizkusilo Sodišče (14). Skupna ocenjena vrednost naročil pri revidiranih postopkih javnega naročanja znaša približno 6,3 milijarde EUR (15).

| 5.32 | Tako kot v prejšnjih letih je bilo zlasti veliko napak v postopkih javnega naročanja (16). Sodišče je v 31 % od 180 revidiranih transakcij odkrilo primere neskladnosti s pravili EU in/ali nacionalnimi pravili javnega naročanja. |
| --- | --- |

5.32

Tako kot v prejšnjih letih je bilo zlasti veliko napak v postopkih javnega naročanja (16). Sodišče je v 31 % od 180 revidiranih transakcij odkrilo primere neskladnosti s pravili EU in/ali nacionalnimi pravili javnega naročanja.

| 5.32 | Do napak pri javnem naročanju prihaja zaradi neupoštevanja pravil notranjega trga in, kot je prikazano v drugih poglavjih tega poročila, niso značilne samo za kohezijsko politiko. Komisija v vsakem primeru nadaljuje z izvajanjem ciljno usmerjenih ukrepov za preprečevanje in odkrivanje primerov neskladnosti s postopki javnega naročanja. Trenutno na področju deljenega upravljanja pregleduje in usklajuje svoja pravila za uporabo pavšalnih popravkov v takšnih primerih neskladnosti. |
| --- | --- |

5.32

| 5.33 | V 12 % revidiranih transakcij je bilo ugotovljeno resno neupoštevanje teh pravil (glej okvir 5.1). Te napake dosegajo 51 % vseh količinsko opredeljivih napak in približno 52 % ocenjene stopnje napake za ta področja politik. |
| --- | --- |

5.33

V 12 % revidiranih transakcij je bilo ugotovljeno resno neupoštevanje teh pravil (glej okvir 5.1). Te napake dosegajo 51 % vseh količinsko opredeljivih napak in približno 52 % ocenjene stopnje napake za ta področja politik.

| 5.33 | Komisija ugotavlja, da napake, ugotovljene v 22 od 180 revidiranih projektov, predstavljajo več kot polovico izračunane stopnje napake. Komisija poudarja, da sta med temi projekti dva primera, za katera meni, da je bila napaka, ki jo je ugotovilo Sodišče, že popravljena s pavšalnim finančnim popravkom, ki ga je na programski ravni leta 2012 opravila država članica (glej tudi odgovor na odstavek 5.26). |
| --- | --- |

5.33

Komisija opravi pavšalne popravke v kohezijski politiki na podlagi smernic Odbora za usklajevanje skladov (39) in tako ščiti proračun EU, pri čemer upošteva načelo sorazmernosti ter naravo in težo dejanskih ugotovljenih nepravilnosti.

Komisija in nacionalni organi uporabljajo te pavšalne stopnje pri uvedbi finančnih popravkov za kršenje pravil javnega naročanja, med drugim tudi pri spremljanju napak, ki jih sporoči Sodišče.

Okvir 5.1 –   Primeri resnega neupoštevanja pravil javnega naročanja

| (a) | Umetna razdelitev del na več razpisov: pri projektu ESRR za razširitev obmorskega pristanišča v Nemčiji so bila dela za obnovo trajektnega terminala razdeljena na tri razdelke, kljub temu da so vsi razdelki izpolnjevali isto tehnično in gospodarsko funkcijo. Dela so bila nato umetno razdeljena na šest naročil, od katerih je bilo pet oddanih z uporabo poenostavljenega postopka. Glede na naravo razpisanih del to omejevanje konkurence ni bilo upravičeno.
  Podoben primer je bil ugotovljen pri projektu ESRR na Poljskem. |
| --- | --- |

(a)

Umetna razdelitev del na več razpisov: pri projektu ESRR za razširitev obmorskega pristanišča v Nemčiji so bila dela za obnovo trajektnega terminala razdeljena na tri razdelke, kljub temu da so vsi razdelki izpolnjevali isto tehnično in gospodarsko funkcijo. Dela so bila nato umetno razdeljena na šest naročil, od katerih je bilo pet oddanih z uporabo poenostavljenega postopka. Glede na naravo razpisanih del to omejevanje konkurence ni bilo upravičeno.

Podoben primer je bil ugotovljen pri projektu ESRR na Poljskem.

| (b) | Neupravičena neposredna oddaja naročila: pri projektu TEN-T za gradnjo proge hitre železnice v Franciji sta bila gradbena projekta neposredno oddana istemu podjetju, ki je v preteklosti za upravljavca infrastrukture že izvajalo podobne storitve. Vendar takšna neposredna oddaja naročila ni bila v skladu z veljavnimi pravili javnega naročanja, naročilo pa bi moralo biti predmet javnega razpisa.
  Podobni primeri neupravičene neposredne oddaje naročila so bili ugotovljeni pri projektih ESRR na Poljskem. |
| --- | --- |

(b)

Neupravičena neposredna oddaja naročila: pri projektu TEN-T za gradnjo proge hitre železnice v Franciji sta bila gradbena projekta neposredno oddana istemu podjetju, ki je v preteklosti za upravljavca infrastrukture že izvajalo podobne storitve. Vendar takšna neposredna oddaja naročila ni bila v skladu z veljavnimi pravili javnega naročanja, naročilo pa bi moralo biti predmet javnega razpisa.

Podobni primeri neupravičene neposredne oddaje naročila so bili ugotovljeni pri projektih ESRR na Poljskem.

| (c) | Nepravilna oddaja naročila zaradi napačne uporabe meril za dodelitev: pri projektu ESRR za razširitev univerze in postavitev pilotnega obrata biorafinerije v Združenem kraljestvu je bilo naročilo razdeljeno na dva sklopa. Na stopnji ocenjevanja pa sta bila oba sklopa ocenjena skupaj, kar je spremenilo izid razpisa. Posledično je bila oddaja naročila nepravilna.
  Podoben primer je bil ugotovljen pri projektu ESRR na Madžarskem. |
| --- | --- |

(c)

Nepravilna oddaja naročila zaradi napačne uporabe meril za dodelitev: pri projektu ESRR za razširitev univerze in postavitev pilotnega obrata biorafinerije v Združenem kraljestvu je bilo naročilo razdeljeno na dva sklopa. Na stopnji ocenjevanja pa sta bila oba sklopa ocenjena skupaj, kar je spremenilo izid razpisa. Posledično je bila oddaja naročila nepravilna.

Podoben primer je bil ugotovljen pri projektu ESRR na Madžarskem.

| 5.34 | Sodišče je v dodatnih 19 % od 180 preučenih transakcij odkrilo druge napake v zvezi z razpisnimi postopki in postopki oddaje javnih naročil. Med temi napakami so bili primeri neskladnosti z zahtevami za obveščanje in objave, pomanjkljivosti v razpisni dokumentaciji in postopkovne slabosti pri ocenjevanju ponudb. Te napake ne prispevajo k stopnji napake, ki jo je ocenilo Sodišče (glej odstavek 5.26) (17). |
| --- | --- |

5.34

Sodišče je v dodatnih 19 % od 180 preučenih transakcij odkrilo druge napake v zvezi z razpisnimi postopki in postopki oddaje javnih naročil. Med temi napakami so bili primeri neskladnosti z zahtevami za obveščanje in objave, pomanjkljivosti v razpisni dokumentaciji in postopkovne slabosti pri ocenjevanju ponudb. Te napake ne prispevajo k stopnji napake, ki jo je ocenilo Sodišče (glej odstavek 5.26) (17).

| 5.34 | Komisija bo spremljala vse napake, o katerih poroča Sodišče, in v skladu s svojimi smernicami uvedla finančne popravke povsod, kjer bo to primerno in pravno mogoče (glej odgovor na odstavek 5.33). |
| --- | --- |

5.34

Neupravičeni stroški so bili prijavljeni v 9 % vseh projektov, ki jih je revidiralo Sodišče

| 5.35 | Ob prijavi stroškov Komisiji nacionalni organi potrdijo, da so ti nastali v skladu z vrsto posebnih določb iz uredb EU, nacionalnih pravil za upravičenost, posebnih pravil operativnih programov, javnih razpisov, sklepov o odobritvi sofinanciranja ali sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev. |
| --- | --- |

5.35

Ob prijavi stroškov Komisiji nacionalni organi potrdijo, da so ti nastali v skladu z vrsto posebnih določb iz uredb EU, nacionalnih pravil za upravičenost, posebnih pravil operativnih programov, javnih razpisov, sklepov o odobritvi sofinanciranja ali sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev.

| 5.36 | Sodišče je ugotovilo, da so bili v 9 % preučenih transakcij prijavljeni neupravičeni stroški. To predstavlja 39 % vseh količinsko opredeljivih napak in približno 19 % ocenjene stopnje napake za ta področja politik (glej okvir 5.2). |
| --- | --- |

5.36

Sodišče je ugotovilo, da so bili v 9 % preučenih transakcij prijavljeni neupravičeni stroški. To predstavlja 39 % vseh količinsko opredeljivih napak in približno 19 % ocenjene stopnje napake za ta področja politik (glej okvir 5.2).

| 5.36 | Komisija poudarja, da je pomembno, da upravičenci in organi upravljanja programov dosledno upoštevajo pravila o upravičenosti. To se lahko stori prek usposabljanja in navodil, za regionalno politiko pa bi organi upravljanja morali prenesti to znanje, pridobljeno prek usposabljanja in navodil, na vse organe, ki upravljajo sklade. Če Komisija pri regionalni politiki na programski ravni odkrije zapletena pravila, zadevnim državam članicam tudi priporoči, naj jih poenostavijo.

  Kjer bodo ugotovljena tveganja, bo Komisija še naprej osredotočala svoje ukrepe na organe, pristojne za programe. Komisija bo glede programov za obdobje 2014–2020 državi članici priporočila, naj poenostavi pravila o upravičenosti za programe in učinkovito uporabi poenostavljeno obračunavanje stroškov, predvidenih v uredbah. |
| --- | --- |

5.36

Kjer bodo ugotovljena tveganja, bo Komisija še naprej osredotočala svoje ukrepe na organe, pristojne za programe. Komisija bo glede programov za obdobje 2014–2020 državi članici priporočila, naj poenostavi pravila o upravičenosti za programe in učinkovito uporabi poenostavljeno obračunavanje stroškov, predvidenih v uredbah.

Okvir 5.2 –   Primeri prijavljenih neupravičenih stroškov

| (a) | Prijavljeni odhodki, nastali zunaj obdobja upravičenosti: pri projektu TEN-T za izdelavo gradbenega načrta za avtocestno obvoznico je bilo šest računov, izdanih pred začetkom obdobja upravičenosti, vključenih v izjavo o odhodkih, ki so bili nato Komisiji nepravilno potrjeni kot upravičeni.
  Podobni primeri odhodkov, ki so bili neupravičeni zaradi neupoštevanja obdobja upravičenosti, so bili odkriti pri projektih ESRR v Franciji in Avstriji. |
| --- | --- |

(a)

Prijavljeni odhodki, nastali zunaj obdobja upravičenosti: pri projektu TEN-T za izdelavo gradbenega načrta za avtocestno obvoznico je bilo šest računov, izdanih pred začetkom obdobja upravičenosti, vključenih v izjavo o odhodkih, ki so bili nato Komisiji nepravilno potrjeni kot upravičeni.

Podobni primeri odhodkov, ki so bili neupravičeni zaradi neupoštevanja obdobja upravičenosti, so bili odkriti pri projektih ESRR v Franciji in Avstriji.

| (b) | Prekomerne provizije za upravljanje: pri projektu ESRR v zvezi s skladom za nepovratna sredstva in posojila za socialna podjetja z omejenimi finančnimi zmožnostmi v Združenem kraljestvu so bile v zahtevku za povračilo stroškov plače in drugi stroški napačno navedeni kot stroški dela, zahtevati pa bi se morala provizija za upravljanje (ki se izračuna kot odstotek neposrednih stroškov), kot je določeno v uredbah EU. Zaradi tega so bili v zahtevku navedeni previsoki odhodki. |
| --- | --- |

(b)

Prekomerne provizije za upravljanje: pri projektu ESRR v zvezi s skladom za nepovratna sredstva in posojila za socialna podjetja z omejenimi finančnimi zmožnostmi v Združenem kraljestvu so bile v zahtevku za povračilo stroškov plače in drugi stroški napačno navedeni kot stroški dela, zahtevati pa bi se morala provizija za upravljanje (ki se izračuna kot odstotek neposrednih stroškov), kot je določeno v uredbah EU. Zaradi tega so bili v zahtevku navedeni previsoki odhodki.

Nepravilen izračun finančne vrzeli je bil odkrit v skoraj 8 % transakcij, ki jih je preučilo Sodišče

| 5.37 | V okviru ESRR in KS je znesek pomoči EU, ki se odobri za projekt, odvisen od naložbenih stroškov projekta in ocenjenih čistih prihodkov, ki jih bo ustvaril. Zato je treba pri projektih, ki ustvarjajo prihodke (18), pred potrditvijo projekta analizirati bodoče prihodke in naložbene stroške: naložbeni stroški, od katerih se odštejejo čisti prihodki, ki jih bo projekt po pričakovanjih ustvaril v določenem referenčnem obdobju, in preostala vrednost projekta, so opredeljeni kot „finančna vrzel“. |
| --- | --- |

5.37

V okviru ESRR in KS je znesek pomoči EU, ki se odobri za projekt, odvisen od naložbenih stroškov projekta in ocenjenih čistih prihodkov, ki jih bo ustvaril. Zato je treba pri projektih, ki ustvarjajo prihodke (18), pred potrditvijo projekta analizirati bodoče prihodke in naložbene stroške: naložbeni stroški, od katerih se odštejejo čisti prihodki, ki jih bo projekt po pričakovanjih ustvaril v določenem referenčnem obdobju, in preostala vrednost projekta, so opredeljeni kot „finančna vrzel“.

| 5.38 | Sodišče je odkrilo primere projektov, ki ustvarjajo prihodek, pri katerih finančna vrzel ni bila pravilno ocenjena. V teh primerih niso bili upoštevani potencialni prihodki iz naložbe ali pa so bile uporabljene nerealno visoke ocene stroškov. Tudi preostale vrednosti morda niso bile upoštevane. Teh težav organi upravljanja pri potrditvi sofinanciranja projekta in/ali odobritvi plačil zanj niso odkrili. |
| --- | --- |

5.38

Sodišče je odkrilo primere projektov, ki ustvarjajo prihodek, pri katerih finančna vrzel ni bila pravilno ocenjena. V teh primerih niso bili upoštevani potencialni prihodki iz naložbe ali pa so bile uporabljene nerealno visoke ocene stroškov. Tudi preostale vrednosti morda niso bile upoštevane. Teh težav organi upravljanja pri potrditvi sofinanciranja projekta in/ali odobritvi plačil zanj niso odkrili.

| 5.39 | Prijave previsokih stroškov zaradi nepravilnega izračuna finančne vrzeli so bile odkrite pri 1 % revidiranih transakcij. To predstavlja 5 % vseh količinsko opredeljivih napak in približno 5 % ocenjene stopnje napake za ta področja politik (glej okvir 5.3). Za nadaljnjih 7 % projektov Sodišče ni količinsko opredelilo napak, ker navodila Komisije na dan odobritve projekta niso bila jasna ali ker projekti še niso bili zaključeni. |
| --- | --- |

5.39

Prijave previsokih stroškov zaradi nepravilnega izračuna finančne vrzeli so bile odkrite pri 1 % revidiranih transakcij. To predstavlja 5 % vseh količinsko opredeljivih napak in približno 5 % ocenjene stopnje napake za ta področja politik (glej okvir 5.3). Za nadaljnjih 7 % projektov Sodišče ni količinsko opredelilo napak, ker navodila Komisije na dan odobritve projekta niso bila jasna ali ker projekti še niso bili zaključeni.

| 5.38 in 5.39 | Za količinsko neopredeljive napake Komisija poudarja, da:






  — | pri enem primeru meni, da povračilo iz nacionalnega zdravstvenega sistema ne predstavlja prihodka za izračun finančne vrzeli, |
| --- | --- | --- |

5.38 in 5.39

—

pri enem primeru meni, da povračilo iz nacionalnega zdravstvenega sistema ne predstavlja prihodka za izračun finančne vrzeli,

| — | se je za projekte v okviru Kohezijskega sklada iz obdobja 2000–2006, sofinancirane pred letom 2003, v skladu z uredbo zahtevalo, da se prihodki upoštevajo, pri čemer ni bila za ta namen navedena nobena določena metoda, je pa bila kot enako pomembna navedena potreba po spodbujanju načela „povzročitelj plača“, kar je pomenilo povečane prihodke za zadevne projekte. Poleg tega se je uredba sklicevala na potrebo po razvoju takšnih metod v sodelovanju z vsako zadevno državo članico. Zato se lahko metode, ki so se pred letom 2003 uporabljale za upoštevanje dohodkov in hkrati spodbujale načelo „povzročitelj plača“, razlikujejo od metod, ki se uporabljajo zdaj, ne da bi to pomenilo kršitev veljavnih pravil. |
| --- | --- |

—

se je za projekte v okviru Kohezijskega sklada iz obdobja 2000–2006, sofinancirane pred letom 2003, v skladu z uredbo zahtevalo, da se prihodki upoštevajo, pri čemer ni bila za ta namen navedena nobena določena metoda, je pa bila kot enako pomembna navedena potreba po spodbujanju načela „povzročitelj plača“, kar je pomenilo povečane prihodke za zadevne projekte. Poleg tega se je uredba sklicevala na potrebo po razvoju takšnih metod v sodelovanju z vsako zadevno državo članico. Zato se lahko metode, ki so se pred letom 2003 uporabljale za upoštevanje dohodkov in hkrati spodbujale načelo „povzročitelj plača“, razlikujejo od metod, ki se uporabljajo zdaj, ne da bi to pomenilo kršitev veljavnih pravil.

Okvir 5.3 –   Primeri nepravilnih izračunov finančne vrzeli za projekte, ki ustvarjajo prihodek

Uporaba nerealnih ocen stroškov: pri projektu KS za obnovo mestnega omrežja za pitno vodo na Portugalskem je upravičenec v analizi stroškov in koristi prijavil previsoke predvidene stroške dela. Zaradi tega je prišlo do previsoko prijavljene finančne vrzeli.

Podobni primeri, pri katerih so bili v analizi stroškov in koristi upoštevani previsoki stroški, so bili odkriti pri projektih ESRR in KS v Španiji, na Poljskem in v Združenem kraljestvu.

Nespoštovanje pravil glede državnih pomoči pri 3 % projektov

| 5.40 | Pravila glede državnih pomoči zagotavljajo, da države članice s svojim posredovanjem ne izkrivljajo konkurence in trgovine znotraj EU. Projekti morajo izpolnjevati določbe teh pravil glede državnih pomoči (19). |
| --- | --- |

5.40

Pravila glede državnih pomoči zagotavljajo, da države članice s svojim posredovanjem ne izkrivljajo konkurence in trgovine znotraj EU. Projekti morajo izpolnjevati določbe teh pravil glede državnih pomoči (19).

| 5.41 | Pri 3 % od 180 revidiranih transakcij sofinancirani projekti niso izpolnjevali pravil glede državnih pomoči. V primerih, v katerih je Sodišče lahko ugotovilo, da je to prispevalo k nepravilnemu financiranju EU, so bile napake količinsko opredeljene. Te količinsko opredeljene napake predstavljajo 5 % vseh količinsko opredeljivih napak in približno 9 % ocenjene stopnje napake za ta področja politik. Drugi primeri neupoštevanja pravil glede državnih pomoči, pri katerih na tej stopnji učinka na financiranje EU ni bilo mogoče količinsko opredeliti, niso upoštevani v stopnji napake, ki jo je izračunalo Sodišče (glej okvir 5.4). V letu 2011 je bilo s sodbo Sodišča Evropske unije potrjeno, da pravila glede državnih pomoči veljajo tudi za infrastrukturne projekte, ki se bodo uporabljali v komercialne namene (20). |
| --- | --- |

5.41

Pri 3 % od 180 revidiranih transakcij sofinancirani projekti niso izpolnjevali pravil glede državnih pomoči. V primerih, v katerih je Sodišče lahko ugotovilo, da je to prispevalo k nepravilnemu financiranju EU, so bile napake količinsko opredeljene. Te količinsko opredeljene napake predstavljajo 5 % vseh količinsko opredeljivih napak in približno 9 % ocenjene stopnje napake za ta področja politik. Drugi primeri neupoštevanja pravil glede državnih pomoči, pri katerih na tej stopnji učinka na financiranje EU ni bilo mogoče količinsko opredeliti, niso upoštevani v stopnji napake, ki jo je izračunalo Sodišče (glej okvir 5.4). V letu 2011 je bilo s sodbo Sodišča Evropske unije potrjeno, da pravila glede državnih pomoči veljajo tudi za infrastrukturne projekte, ki se bodo uporabljali v komercialne namene (20).

| 5.41 | Komisija se strinja, da je skladnost s pravili o državni pomoči pogoj za upravičenost programov. Vendar je bila tako kot v grškem primeru, navedenem v okviru 5.4, obveznost prijave infrastrukturnih projektov pravno nejasna do sodne zadeve Leipzig/Halle na Sodišču Evropske unije v letu 2011 (ki se je izpodbila s končno sodbo šele leta 2013). Da bi Komisija državam članicam in upravičencem zagotovila pojasnilo o praktičnih posledicah sodbe, je novembra 2012 izdala navodilo in ga predstavila Odboru za usklajevanje skladov. Komisija meni, da v skladu s tem navodilom odsotnost prijave infrastrukturnih projektov pred novembrom 2012 ni bila nepravilnost. |
| --- | --- |

5.41

Okvir 5.4 –   Primeri projektov, ki niso v skladu s pravili glede državnih pomoči

Državna pomoč, o kateri Komisija ni bila obveščena: pri projektu ESRR za gradnjo pristaniške infrastrukture v Grčiji je pomoč predstavljala državno pomoč (21). Komisija o projektu ni bila obveščena, kot določa člen 108 PDEU, zato njegova skladnost z notranjim trgom ni bila ocenjena.

Podobni primeri so bili ugotovljen pri projektih ESRR v Nemčiji in v Združenem kraljestvu.

Napake, odkrite pri zaključnih plačilih Komisije

| 5.42 | V preteklih letih je Sodišče ugotovilo, da lahko zaradi nezanesljive zaključne dokumentacije (kot je npr. izjava ob zaključku pomoči) pride do neupravičenega povračila nepravilnih odhodkov, če Komisija ne izvede primernih ukrepov za odkrivanje in popravljanje zadevnih napak (22). |
| --- | --- |

5.42

V preteklih letih je Sodišče ugotovilo, da lahko zaradi nezanesljive zaključne dokumentacije (kot je npr. izjava ob zaključku pomoči) pride do neupravičenega povračila nepravilnih odhodkov, če Komisija ne izvede primernih ukrepov za odkrivanje in popravljanje zadevnih napak (22).

| 5.42 | Slabosti v izjavah o zaključku pomoči je Komisija ugotovila in analizirala pred revizijo Sodišča, ki je potekala na začetni stopnji procesa zaključevanja (40). Te slabosti je Komisija obravnavala v poznejših fazah procesa zaključevanja, po začetni oceni zaključnih dokumentov pa so se izvedla tudi dodatna revizijska dela. Kjer je bilo primerno, so bili opravljeni finančni popravki. |
| --- | --- |

5.42

| 5.43 | Letošnji vzorec je zajemal zaključna plačila za dva operativna programa (Avstrija in Poljska) in sedem projektov KS (Španija) iz obdobja 2000–2006, v okviru katerih je bilo skupaj revidiranih 22 projektov ESRR in KS. Sodišče je ugotovilo napake pri 12 od omenjenih 22 projektov. Pri enem operativnem programu ESRR je Sodišče ugotovilo, da pri zaključnih plačilih niso bili pravilni vsi odhodki (Avstrija). Kljub temu je Komisija ta operativni program leta 2012 zaključila brez finančnih popravkov. Pri sedmih projektih KS v Španiji za napake, ki jih je odkrilo Sodišče, ni bilo naloženih finančnih popravkov. |
| --- | --- |

5.43

Letošnji vzorec je zajemal zaključna plačila za dva operativna programa (Avstrija in Poljska) in sedem projektov KS (Španija) iz obdobja 2000–2006, v okviru katerih je bilo skupaj revidiranih 22 projektov ESRR in KS. Sodišče je ugotovilo napake pri 12 od omenjenih 22 projektov. Pri enem operativnem programu ESRR je Sodišče ugotovilo, da pri zaključnih plačilih niso bili pravilni vsi odhodki (Avstrija). Kljub temu je Komisija ta operativni program leta 2012 zaključila brez finančnih popravkov. Pri sedmih projektih KS v Španiji za napake, ki jih je odkrilo Sodišče, ni bilo naloženih finančnih popravkov.

| 5.43 | Komisija bo ukrepala glede napak, ugotovljenih v zaključenem programu, in opozarja, da lahko v primeru odkritih preostalih napak naloži finančne popravke do tri leta po uradnem zaključku programa.

  Komisija je aprila 2013 Evropskemu parlamentu predložila pregledno poročilo o finančnih popravkih za programe iz obdobja 2000–2006, ki jih je opravila sama in ki so jih sporočile države članice. V poročilu je navedeno, da so popravki dosegli vsaj 5,6 % (7,3 milijarde EUR) dodelitev ESRR za programsko obdobje do 31. decembra 2012 (in 6,2 % ali 8,1 milijarde EUR do 31. marca 2013) (41).


  V povezavi s sedmimi projekti v okviru Kohezijskega sklada, navedenimi v opažanju Sodišča, se Komisija sklicuje na svoj odgovor 5.39 in ponovno poudarja, da ni prišlo do kršitev veljavnega pravnega okvira, ki bi upravičevale finančne popravke. |
| --- | --- |

5.43

Komisija je aprila 2013 Evropskemu parlamentu predložila pregledno poročilo o finančnih popravkih za programe iz obdobja 2000–2006, ki jih je opravila sama in ki so jih sporočile države članice. V poročilu je navedeno, da so popravki dosegli vsaj 5,6 % (7,3 milijarde EUR) dodelitev ESRR za programsko obdobje do 31. decembra 2012 (in 6,2 % ali 8,1 milijarde EUR do 31. marca 2013) (41).

V povezavi s sedmimi projekti v okviru Kohezijskega sklada, navedenimi v opažanju Sodišča, se Komisija sklicuje na svoj odgovor 5.39 in ponovno poudarja, da ni prišlo do kršitev veljavnega pravnega okvira, ki bi upravičevale finančne popravke.

USPEŠNOST SISTEMOV

Revizijski organi

| 5.44 | V 27 državah članicah je bilo ustanovljenih 112 revizijskih organov za 434 operativnih programov v okviru ESRR/KS in ESS v programskem obdobju 2007–2013 (glej odstavka 5.10 in 5.13) (23). |
| --- | --- |

5.44

V 27 državah članicah je bilo ustanovljenih 112 revizijskih organov za 434 operativnih programov v okviru ESRR/KS in ESS v programskem obdobju 2007–2013 (glej odstavka 5.10 in 5.13) (23).

| 5.45 | Na področju kohezije letna poročila o nadzoru in letna mnenja revizijskih organov zagotavljajo informacije o pravilnosti porabe EU v okviru ESRR/KS in ESS v programskem obdobju 2007–2013 (24). V letu 2012 je Komisija skupaj prejela 198 letnih poročil o nadzoru in letnih mnenj (25) za 317 operativnih programov ESRR/KS ter 117 operativnih programov ESS (26). |
| --- | --- |

5.45

Na področju kohezije letna poročila o nadzoru in letna mnenja revizijskih organov zagotavljajo informacije o pravilnosti porabe EU v okviru ESRR/KS in ESS v programskem obdobju 2007–2013 (24). V letu 2012 je Komisija skupaj prejela 198 letnih poročil o nadzoru in letnih mnenj (25) za 317 operativnih programov ESRR/KS ter 117 operativnih programov ESS (26).

| 5.45 | Revizijski organi imajo osrednjo vlogo v postopku oblikovanja zagotovila, in sicer od začetka programskega obdobja in vzpostavitve sistemov. Zatem vsako leto predložijo Komisiji revizijsko mnenje o delovanju upravljavskih in kontrolnih sistemov, ki ga oblikujejo na podlagi revizij upravljavskih in kontrolnih sistemov ter vzorcev operacij, ki so praviloma izvedene v skladu z revizijsko strategijo. Uredba Komisiji omogoča, da se pri oblikovanju svojega zagotovila pod določenimi pogoji zanaša na delo revizijskega organa (člen 73 Uredbe (ES) št. 1083/2006).

  Komisija tesno sodeluje in se usklajuje z revizijskimi organi ter že od leta 2009 pregleduje njihove metodologije in rezultate revizij. Komisija je tako na podlagi ponovno izvedenih revizij revizijskim organom posredovala nasvete, navodila in priporočila, kar je prispevalo h krepitvi zmogljivosti.


  V svojih letnih poročilih o dejavnostih za leto 2012 sta GD za regionalno in mestno politiko ter GD za zaposlovanje podrobno analizirala informacije in rezultate revizij, ki so jih v svojih letnih poročilih o nadzoru za leto 2012 navedli revizijski organi (glej strani 33–37 letnega poročila o dejavnostih GD za regionalno in mestno politiko za leto 2012 ter strani 35–39 letnega poročila o dejavnostih GD za zaposlovanje za leto 2012). |
| --- | --- |

5.45

Komisija tesno sodeluje in se usklajuje z revizijskimi organi ter že od leta 2009 pregleduje njihove metodologije in rezultate revizij. Komisija je tako na podlagi ponovno izvedenih revizij revizijskim organom posredovala nasvete, navodila in priporočila, kar je prispevalo h krepitvi zmogljivosti.

V svojih letnih poročilih o dejavnostih za leto 2012 sta GD za regionalno in mestno politiko ter GD za zaposlovanje podrobno analizirala informacije in rezultate revizij, ki so jih v svojih letnih poročilih o nadzoru za leto 2012 navedli revizijski organi (glej strani 33–37 letnega poročila o dejavnostih GD za regionalno in mestno politiko za leto 2012 ter strani 35–39 letnega poročila o dejavnostih GD za zaposlovanje za leto 2012).

Preučitev štirih revizijskih organov, ki jo je izvedlo Sodišče

| 5.46 | V
  Prilogi 5.2
  so rezultati preizkušanja posameznih ključnih zahtev in skupna ocena štirih preučenih revizijskih organov: Belgije (valonska regija), Malte, Slovaške in Združenega kraljestva (Anglija). Sodišče je posebno pozornost namenilo letnim poročilom o nadzoru in letnim mnenjem ter tistim področjem dela revizijskih organov, ki so neposredno in pomembno vplivala na njihove zaključke. |
| --- | --- |

5.46

V
  Prilogi 5.2
  so rezultati preizkušanja posameznih ključnih zahtev in skupna ocena štirih preučenih revizijskih organov: Belgije (valonska regija), Malte, Slovaške in Združenega kraljestva (Anglija). Sodišče je posebno pozornost namenilo letnim poročilom o nadzoru in letnim mnenjem ter tistim področjem dela revizijskih organov, ki so neposredno in pomembno vplivala na njihove zaključke.

| 5.46 | Od začetka sedanjega programskega obdobja je Komisija izvedla 269 revizijskih obiskov, da bi deloma ali v celoti pregledala delo 41 revizijskih organov za področje ESRR/Kohezijskega sklada (KS), ki pokrivajo 96 % vseh dodeljenih sredstev iz ESRR/KS, in 84 revizijskih organov za področje Evropskega socialnega sklada (ESS), ki pokrivajo 99 % vseh dodeljenih sredstev ESS. Ta sklop dela je vključeval štiri revizijske organe, ki jih je revidiralo Sodišče. Komisija je večino revizijskih organov za revizijo izbrala na podlagi letno posodobljene ocene tveganja, ki med več merili tveganja, ki se redno pregledujejo, vključuje tudi programske dodelitve. |
| --- | --- |

5.46

| 5.47 | Sodišče je pri vsakem od preučenih revizijskih organov pregledalo:






  (a) | njegovo organizacijsko ureditev in revizijsko metodologijo; |
| --- | --- | --- |

5.47

Sodišče je pri vsakem od preučenih revizijskih organov pregledalo:

(a)

njegovo organizacijsko ureditev in revizijsko metodologijo;

| (b) | njegove delovne dokumente za dve reviziji sistemov; |
| --- | --- |

(b)

njegove delovne dokumente za dve reviziji sistemov;

| (c) | njegove delovne dokumente za vzorec 20 revizij operacij, vključno s ponovitvijo vsaj petih od omenjenih 20 revizij, in |
| --- | --- |

(c)

njegove delovne dokumente za vzorec 20 revizij operacij, vključno s ponovitvijo vsaj petih od omenjenih 20 revizij, in

| (d) | njegova letna poročila o nadzoru in letna mnenja za leto 2012 ter z njimi povezane delovne dokumente. |
| --- | --- |

(d)

njegova letna poročila o nadzoru in letna mnenja za leto 2012 ter z njimi povezane delovne dokumente.

| 5.48 | Sodišče je tako kot v preteklih letih ugotovilo, da so bile organizacijske ureditve vseh štirih preučenih revizijskih organov v glavnem skladne z uredbami EU. Enako velja za revizijsko metodologijo za revizijo sistemov. Vendar je Sodišče odkrilo slabosti pri načinu, kako revizijski organi izvajajo revizije operacij in revizije sistemov in/ali kako o rezultatih poročajo Komisiji (27). |
| --- | --- |

5.48

Sodišče je tako kot v preteklih letih ugotovilo, da so bile organizacijske ureditve vseh štirih preučenih revizijskih organov v glavnem skladne z uredbami EU. Enako velja za revizijsko metodologijo za revizijo sistemov. Vendar je Sodišče odkrilo slabosti pri načinu, kako revizijski organi izvajajo revizije operacij in revizije sistemov in/ali kako o rezultatih poročajo Komisiji (27).

| 5.49 | Sodišče je tri revizijske organe od štirih ocenilo kot „delno uspešne“, enega pa kot „uspešnega“. Za revizijske organe, ki so bili ocenjeni kot „delno uspešni“, Sodišče meni, da letna poročila o nadzoru niso v celoti skladna s pravili, in/ali pa je Sodišče pri ponovitvi revizije operacij ugotovilo težave, ki jih revizijski organi predhodno niso zaznali. |
| --- | --- |

5.49

Sodišče je tri revizijske organe od štirih ocenilo kot „delno uspešne“, enega pa kot „uspešnega“. Za revizijske organe, ki so bili ocenjeni kot „delno uspešni“, Sodišče meni, da letna poročila o nadzoru niso v celoti skladna s pravili, in/ali pa je Sodišče pri ponovitvi revizije operacij ugotovilo težave, ki jih revizijski organi predhodno niso zaznali.

| 5.49 | Na podlagi revizijskih dokazov, zbranih v več letih, Komisija meni, da se lahko pri svojem postopku oblikovanja zagotovila zanese na delo teh štirih dobro delujočih revizijskih organov (glej tudi odgovora Komisije na odstavka 6.30 in 6.31). |
| --- | --- |

5.49

Ocena nadzora Komisije nad revizijskimi organi

| 5.50 | Leta 2012 je Komisija nadaljevala poizvedbo o zanesljivosti dela revizijskih organov in njihovi skladnosti z uredbami EU (28). Komisija je pri delu teh organov odkrila podobne pomanjkljivosti, kot jih je ugotovilo Sodišče (glej odstavka 5.48 in 5.49) ali kot so bile ugotovljene v preteklih letih (29). |
| --- | --- |

5.50

Leta 2012 je Komisija nadaljevala poizvedbo o zanesljivosti dela revizijskih organov in njihovi skladnosti z uredbami EU (28). Komisija je pri delu teh organov odkrila podobne pomanjkljivosti, kot jih je ugotovilo Sodišče (glej odstavka 5.48 in 5.49) ali kot so bile ugotovljene v preteklih letih (29).

| 5.50 | Komisija se sklicuje na svoj odgovor na odstavek 5.46, v katerem navaja informacije o revizijskih obiskih, izvedenih na področju kohezijske politike od leta 2009. Preiskava revizijskih organov ostaja glavna preiskava v okviru veljavne revizijske strategije Komisije. GD za regionalno in mestno politiko ter GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje nadaljujeta s svojimi revizijami, pri čemer do sredine leta 2014 načrtujeta še 102 revizijska obiska. |
| --- | --- |

5.50

| 5.51 | Poleg tega je za vsak operativni program ESRR/KS in ESS s pomočjo dokumentacijskega pregleda preverila informacije, ki so jih navedli revizijski organi v svojih letnih poročilih o nadzoru in letnih mnenjih (30). Če je po mnenju Komisije stopnja napake, ki jo sporoči revizijski organ, zanesljiva in reprezentativna za operativni program (ali skupino operativnih programov), jo lahko sprejme ali jo ponovno izračuna na podlagi dodatnih informacij. Če je po mnenju Komisije sporočena stopnja napake nezanesljiva, uporabi pavšalno stopnjo napake (od 2 % do 25 %) na podlagi svoje ocene tveganja za operativni program. |
| --- | --- |

5.51

Poleg tega je za vsak operativni program ESRR/KS in ESS s pomočjo dokumentacijskega pregleda preverila informacije, ki so jih navedli revizijski organi v svojih letnih poročilih o nadzoru in letnih mnenjih (30). Če je po mnenju Komisije stopnja napake, ki jo sporoči revizijski organ, zanesljiva in reprezentativna za operativni program (ali skupino operativnih programov), jo lahko sprejme ali jo ponovno izračuna na podlagi dodatnih informacij. Če je po mnenju Komisije sporočena stopnja napake nezanesljiva, uporabi pavšalno stopnjo napake (od 2 % do 25 %) na podlagi svoje ocene tveganja za operativni program.

| 5.51 | Komisija poudarja, da analiza letnih poročil o nadzoru in revizijskih mnenj predstavlja glavni del postopka oblikovanja zagotovila, ki podpira izjavo o notranji kontroli v letnem poročilu o dejavnostih, v katerem poroča o rezultatih svoje analize (glej na primer letno poročilo o dejavnostih GD za regionalno in mestno politiko za leto 2012, strani 33–35, in Prilogo 9 ter letno poročilo o dejavnostih GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje za leto 2012, strani 35–38, in Prilogo 8).

  V zvezi z zanesljivostjo in reprezentativnostjo sporočenih stopenj napake glej drugo alineo v odgovoru na odstavek 5.52. |
| --- | --- |

5.51

V zvezi z zanesljivostjo in reprezentativnostjo sporočenih stopenj napake glej drugo alineo v odgovoru na odstavek 5.52.

| 5.52 | Ugotovitve Sodišča na podlagi informacij, ki jih ima na voljo Komisija, in dodatnih informacij, ki so bile zahtevane od revizijskih organov, za vse tri sklade (ESRR/KS in ESS) so bile naslednje (31): |
| --- | --- |

5.52

Ugotovitve Sodišča na podlagi informacij, ki jih ima na voljo Komisija, in dodatnih informacij, ki so bile zahtevane od revizijskih organov, za vse tri sklade (ESRR/KS in ESS) so bile naslednje (31):

5.52

| — | Možnost Komisije, da potrdi in po potrebi prilagodi stopnje napake, ki so jih nacionalni revizijski organi navedli v svojih letnih poročilih o nadzoru, je omejena, saj se od revizijskih organov ne zahteva, da Komisiji sporočijo informacije o svojih revizijah operacij (32). |
| --- | --- |

—

Možnost Komisije, da potrdi in po potrebi prilagodi stopnje napake, ki so jih nacionalni revizijski organi navedli v svojih letnih poročilih o nadzoru, je omejena, saj se od revizijskih organov ne zahteva, da Komisiji sporočijo informacije o svojih revizijah operacij (32).

| — | Komisija na začetku vsakega leta analizira vsa letna poročila o nadzoru in revizijska mnenja, ki jih predložijo revizijski organi. Poleg tega upošteva vse rezultate nacionalnih revizij, ki jih med letom prejme od revizijskih organov, ter rezultate ostalih svojih revizij in revizij Sodišča. Na podlagi ugotovljenih dvomov ali tveganj ter za dodatno izboljšanje zanesljivosti sporočenih stopenj napake so službe Komisije leta 2013 izvedle obiske za ugotavljanje dejstev za ESRR/KS (11 obiskov v 9 državah članicah) in za ESS (15 držav članic), da bi zbrale dodatne dokaze in pridobile pojasnila o predloženih letnih poročilih o nadzoru, zlasti o metodologiji za izračun stopenj napake. V nekaterih primerih so rezultati obiskov ponudili dobro podlago za ponoven izračun stopenj napake. Komisija je tudi pisno zahtevala dodatne informacije od nekaterih revizijskih organov, ki so jih nato tudi posredovali.

  Rezultat te analize je glavni vir v postopku oblikovanja zagotovila, kot je pojasnjeno v letnih poročilih o dejavnostih.


  S tem je Komisija pridobila obsežno znanje o tveganjih, povezanih z vsakim revizijskim organom. |
| --- | --- |

—

Rezultat te analize je glavni vir v postopku oblikovanja zagotovila, kot je pojasnjeno v letnih poročilih o dejavnostih.

S tem je Komisija pridobila obsežno znanje o tveganjih, povezanih z vsakim revizijskim organom.

| — | Pri 51 pregledanih operativnih programih od 138 je Sodišče ugotovilo, da Komisija pri pregledu letnih poročil o nadzoru ni imela na voljo dovolj informacij, da bi sprejela (ali ponovno izračunala) stopnje napake, o katerih so poročali revizijski organi. Tukaj so zajeti tudi primeri, ko se revidirani odhodki v letnih poročilih o nadzoru niso povsem skladali s porabo operativnega programa za tekoče leto ali ko revizijski organi stopenj napake, navedenih v letnih poročilih o nadzoru, niso pravilno izračunali. |
| --- | --- |

—

Pri 51 pregledanih operativnih programih od 138 je Sodišče ugotovilo, da Komisija pri pregledu letnih poročil o nadzoru ni imela na voljo dovolj informacij, da bi sprejela (ali ponovno izračunala) stopnje napake, o katerih so poročali revizijski organi. Tukaj so zajeti tudi primeri, ko se revidirani odhodki v letnih poročilih o nadzoru niso povsem skladali s porabo operativnega programa za tekoče leto ali ko revizijski organi stopenj napake, navedenih v letnih poročilih o nadzoru, niso pravilno izračunali.

| — | Komisija ugotavlja, da 51 programov, ki jih navaja Sodišče, ustreza delu, ki ga je opravilo 9 od skupaj 112 revizijskih organov, ki so zadolženi za ESRR, ESS in KS. Ugotavlja tudi, da tehnično vprašanje, ki se je pojavilo v primeru 31 francoskih programov, ne spremeni ocene revizijskega organa in Komisije.

  Komisija poudarja, da so bile pavšalne stopnje po potrebi uporabljene, ko je sporočene stopnje napake ocenila kot nezanesljive. Za 14 programov, pri katerih ni bila uporabljena pavšalna stopnja, je Komisija sporočene stopnje napake ocenila kot zanesljive in ugotavlja, da je uporaba vzorčnih stopenj napake, ki temeljijo na nestatističnih vzorcih, predvidena v uredbi v primeru majhnih populacij dejavnosti.


  To so edini kazalniki, ki so na voljo za oceno skupnega tveganja za zadevne programe, zato jih Komisija uporablja za namene postopka oblikovanja zagotovila. V takšnih primerih Komisija prav tako upošteva značilnosti populacije in revizijsko pokritost. Komisija je v letih 2012/2013 dejavno spodbujala uporabo statističnega vzorčenja in je aprila 2013 posodobila navodila o vzorčenju, da bi omogočila uporabo statističnega vzorčenja tudi v primeru majhnih populacij dejavnosti in tako dobila reprezentativne rezultate.


  Glede na navedeno je treba poudariti, da Komisija ob potrditvi stopenj, ki jih sporočijo revizijski organi, uporabi vse razpoložljive revizijske postopke, ko se pojavijo dvomi o točnosti in/ali zanesljivosti sporočenih stopenj napake, in sicer pisna in ustna vprašanja za revizijske organe, obiske za ugotavljanje dejstev in/ali analizo dodatnih informacij revizijskih organov, vključno z rezultati posameznih revizij, če je to potrebno. Na podlagi teh informacij so se stopnje napake, navedene v letnih poročilih o nadzoru, prilagodile za 21 % programov ESRR/KS in 15,4 % programov ESS. Poleg tega je Komisija sporočene stopnje napake za 11 % programov ESRR/KS in ESS štela za nezanesljive in jih zamenjala s pavšalnimi stopnjami (glej letno poročilo o dejavnostih GD za regionalno in mestno politiko za leto 2012, stran 35, ter letno poročilo o dejavnostih GD za zaposlovanje za leto 2012, stran 37).


  Za dodatna pojasnila glede stopenj napake, o katerih so poročali revizijski organi v zvezi z ESS, se Komisija sklicuje na svoj odgovor na odstavek 6.40(a). |
| --- | --- |

—

Komisija poudarja, da so bile pavšalne stopnje po potrebi uporabljene, ko je sporočene stopnje napake ocenila kot nezanesljive. Za 14 programov, pri katerih ni bila uporabljena pavšalna stopnja, je Komisija sporočene stopnje napake ocenila kot zanesljive in ugotavlja, da je uporaba vzorčnih stopenj napake, ki temeljijo na nestatističnih vzorcih, predvidena v uredbi v primeru majhnih populacij dejavnosti.

To so edini kazalniki, ki so na voljo za oceno skupnega tveganja za zadevne programe, zato jih Komisija uporablja za namene postopka oblikovanja zagotovila. V takšnih primerih Komisija prav tako upošteva značilnosti populacije in revizijsko pokritost. Komisija je v letih 2012/2013 dejavno spodbujala uporabo statističnega vzorčenja in je aprila 2013 posodobila navodila o vzorčenju, da bi omogočila uporabo statističnega vzorčenja tudi v primeru majhnih populacij dejavnosti in tako dobila reprezentativne rezultate.

Glede na navedeno je treba poudariti, da Komisija ob potrditvi stopenj, ki jih sporočijo revizijski organi, uporabi vse razpoložljive revizijske postopke, ko se pojavijo dvomi o točnosti in/ali zanesljivosti sporočenih stopenj napake, in sicer pisna in ustna vprašanja za revizijske organe, obiske za ugotavljanje dejstev in/ali analizo dodatnih informacij revizijskih organov, vključno z rezultati posameznih revizij, če je to potrebno. Na podlagi teh informacij so se stopnje napake, navedene v letnih poročilih o nadzoru, prilagodile za 21 % programov ESRR/KS in 15,4 % programov ESS. Poleg tega je Komisija sporočene stopnje napake za 11 % programov ESRR/KS in ESS štela za nezanesljive in jih zamenjala s pavšalnimi stopnjami (glej letno poročilo o dejavnostih GD za regionalno in mestno politiko za leto 2012, stran 35, ter letno poročilo o dejavnostih GD za zaposlovanje za leto 2012, stran 37).

Za dodatna pojasnila glede stopenj napake, o katerih so poročali revizijski organi v zvezi z ESS, se Komisija sklicuje na svoj odgovor na odstavek 6.40(a).

| — | Pri 16 operativnih programih od 138 so revizijski organi sporočili nereprezentativne stopnje napake (tj. stopnje, ki ne temeljijo niti na statističnem niti na formalnem nestatističnem pristopu k vzorčenju v skladu z navodili Komisije). Takšnih stopenj Komisija pri postopku dajanja zagotovil ne bi smela uporabljati za projiciranje stopnje napake na operativni program kot celoto. Sodišče je ugotovilo, da je Komisija samo pri dveh od teh 16 operativnih programov uporabila pavšalno stopnjo, kakor je zahtevano. |
| --- | --- |

—

Pri 16 operativnih programih od 138 so revizijski organi sporočili nereprezentativne stopnje napake (tj. stopnje, ki ne temeljijo niti na statističnem niti na formalnem nestatističnem pristopu k vzorčenju v skladu z navodili Komisije). Takšnih stopenj Komisija pri postopku dajanja zagotovil ne bi smela uporabljati za projiciranje stopnje napake na operativni program kot celoto. Sodišče je ugotovilo, da je Komisija samo pri dveh od teh 16 operativnih programov uporabila pavšalno stopnjo, kakor je zahtevano.

| — | Pri petih operativnih programih od 138 je bila stopnja napake, ki jo je ponovno izračunalo Sodišče (ob upoštevanju večletnih finančnih popravkov) nad 2 %. |
| --- | --- |

—

Pri petih operativnih programih od 138 je bila stopnja napake, ki jo je ponovno izračunalo Sodišče (ob upoštevanju večletnih finančnih popravkov) nad 2 %.

| — | Komisija pozdravlja dejstvo, da je Sodišče prišlo do enakih zaključkov, za vse razen petih od 138 pregledanih primerov. Ti primeri zadevajo dva revizijska organa. Glede teh petih primerov se Komisija po podrobni analizi pojasnil, prejetih od zadevnih revizijskih organov, ne strinja in potrjuje svojo oceno, kot je navedena v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012.

  Zlasti v primeru štirih nizozemskih programov, zbranih v en vzorec, je bila Komisija mnenja, da je bil projekt, v katerem sta v letu 2012 napako ugotovila tako revizijski organ kot tudi Komisija pri svoji reviziji, izredne narave in ne bi smel biti izbran za financiranje. Nacionalni organi so privolili v umik odhodkov, povezanih s celotnim projektom, in posledično tudi s tem povezanih nepravilnih odhodkov proti koncu leta 2012. Komisija zato meni, da teh odhodkov ni treba vključiti v izračun načrtovane stopnje napake. Glede nemškega programa Komisija meni, da bi imelo upoštevanje tistega dela odhodkov, ki je bil izključen iz populacije za revizijo, zelo omejen učinek na stopnjo napake.


  Komisija zato meni, da je pravilno izvajala svojo nadzorno vlogo glede stopenj napake, o katerih so poročali revizijski organi. |
| --- | --- |

—

Zlasti v primeru štirih nizozemskih programov, zbranih v en vzorec, je bila Komisija mnenja, da je bil projekt, v katerem sta v letu 2012 napako ugotovila tako revizijski organ kot tudi Komisija pri svoji reviziji, izredne narave in ne bi smel biti izbran za financiranje. Nacionalni organi so privolili v umik odhodkov, povezanih s celotnim projektom, in posledično tudi s tem povezanih nepravilnih odhodkov proti koncu leta 2012. Komisija zato meni, da teh odhodkov ni treba vključiti v izračun načrtovane stopnje napake. Glede nemškega programa Komisija meni, da bi imelo upoštevanje tistega dela odhodkov, ki je bil izključen iz populacije za revizijo, zelo omejen učinek na stopnjo napake.

Komisija zato meni, da je pravilno izvajala svojo nadzorno vlogo glede stopenj napake, o katerih so poročali revizijski organi.

Pregled letnih poročil Komisije o dejavnostih

| 5.53 | Sodišče je ocenilo letna poročila o dejavnostih za leto 2012 in spremne izjave generalnih direktoratov za regionalno in mestno politiko, za mobilnost in promet ter za energetiko. Glede pravilnosti plačil, odobrenih v letu 2011, je zlasti:






  (a) | ocenilo pridržke, izražene za leto 2012, in |
| --- | --- | --- |

5.53

Sodišče je ocenilo letna poročila o dejavnostih za leto 2012 in spremne izjave generalnih direktoratov za regionalno in mestno politiko, za mobilnost in promet ter za energetiko. Glede pravilnosti plačil, odobrenih v letu 2011, je zlasti:

(a)

ocenilo pridržke, izražene za leto 2012, in

| (b) | preverilo doslednost in točnost izračunov tveganih zneskov, ki jih je pripravila Komisija. |
| --- | --- |

(b)

preverilo doslednost in točnost izračunov tveganih zneskov, ki jih je pripravila Komisija.

Generalni direktorat za regionalno in mestno politiko

| 5.54 | Generalni direktorat za regionalno in mestno politiko je v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012 ocenil, da obstaja tveganje napake pri 2,2 % do 5,0 % vmesnih in končnih plačil za ESRR in KS za programsko obdobje 2007–2013, ki so bila odobrena v letu 2012 (33). |
| --- | --- |

5.54

Generalni direktorat za regionalno in mestno politiko je v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012 ocenil, da obstaja tveganje napake pri 2,2 % do 5,0 % vmesnih in končnih plačil za ESRR in KS za programsko obdobje 2007–2013, ki so bila odobrena v letu 2012 (33).

| 5.55 | Ta ocena, ki jo je Generalni direktorat za regionalno in mestno politiko izračunal v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012, temelji na stopnjah napake, ki so jih navedli revizijski organi v zvezi z odhodki za leto 2011 (34). Stopnja napake je nad 2-odstotnim pragom pomembnosti, ki ga je določila Komisija, in je skladna z oceno Sodišča za to področje politik za leto 2011 (35). |
| --- | --- |

5.55

Ta ocena, ki jo je Generalni direktorat za regionalno in mestno politiko izračunal v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012, temelji na stopnjah napake, ki so jih navedli revizijski organi v zvezi z odhodki za leto 2011 (34). Stopnja napake je nad 2-odstotnim pragom pomembnosti, ki ga je določila Komisija, in je skladna z oceno Sodišča za to področje politik za leto 2011 (35).

| 5.55 | Komisija se strinja, da je stopnja tveganja, navedena v letnem poročilu o dejavnostih GD za regionalni razvoj za leto 2012, primerljiva z rezultati Sodišča v njegovem letnem poročilu za leto 2011. |
| --- | --- |

5.55

| 5.56 | Število operativnih programov, za katere je Generalni direktorat za regionalno in mestno politiko izrekel pridržek, in njihov ocenjeni finančni učinek sta se v letu 2012 v primerjavi z letom 2011 (36) zmanjšala, v glavnem zato, ker je Komisija na podlagi stopenj napake, o katerih so v svojih letnih poročilih o nadzoru za leto 2012 poročali revizijski organi, ocenila, da je tvegani znesek nižji. |
| --- | --- |

5.56

Število operativnih programov, za katere je Generalni direktorat za regionalno in mestno politiko izrekel pridržek, in njihov ocenjeni finančni učinek sta se v letu 2012 v primerjavi z letom 2011 (36) zmanjšala, v glavnem zato, ker je Komisija na podlagi stopenj napake, o katerih so v svojih letnih poročilih o nadzoru za leto 2012 poročali revizijski organi, ocenila, da je tvegani znesek nižji.

| 5.56 | Kot je navedeno v povzetku letnega poročila o dejavnostih GD za regionalno in mestno politiko za leto 2012, je zmanjšanje števila pridržkov predvsem posledica popravnih ukrepov, ki so jih izvedle države članice, in finančnih popravkov, ki jih je izvedla Komisija (glej letno poročilo o dejavnostih za leto 2012, strani 46–49). Stroga politika opozoril, prekinitev in začasnih ustavitev plačil ter finančnih popravkov, ki jo izvaja GD za regionalni in mestni razvoj, je spodbudila izboljšanje upravljavskih in kontrolnih sistemov. |
| --- | --- |

5.56

| 5.57 | Sodišče meni, da bi moral Generalni direktorat za regionalno in mestno politiko izreči pridržek za pet dodatnih operativnih programov (glej odstavek 5.52 zgoraj). |
| --- | --- |

5.57

Sodišče meni, da bi moral Generalni direktorat za regionalno in mestno politiko izreči pridržek za pet dodatnih operativnih programov (glej odstavek 5.52 zgoraj).

| 5.57 | Komisija se sklicuje na svoj odgovor na odstavek 5.52, ki potrjuje, da v nobenem od petih primerov ni bilo razloga za zadržek. Pri štirih od teh programov, vključenih v en vzorec, je bila napaka popravljena leta 2012 in je zato ni treba vključiti v izračun načrtovane stopnje napake. Glede petega programa Komisija meni, da bi imelo upoštevanje tistega dela odhodkov, ki je bil izključen iz populacije za revizijo, zelo omejen učinek na stopnjo napake. |
| --- | --- |

5.57

| 5.58 | Pri oceni operativnih programov Generalni direktorat za regionalno in mestno politiko upošteva tudi številčne podatke o večletnem kumulativnem preostalem tveganju (ki ga izračuna Komisija in pri katerem se upoštevajo finančni popravki, ki so bili izvedeni na ravni EU in nacionalnih ravneh od začetka programskega obdobja). Vendar ima Komisija na voljo samo omejene informacije o uspešnosti sistemov za uvedbo finančnih popravkov, ki so jih vzpostavile države članice. Zato obstaja tveganje, da ocena, ki jo je Komisija za posamezne operativne programe pripravila v letnih poročilih o dejavnostih, ni dovolj zanesljiva. |
| --- | --- |

5.58

Pri oceni operativnih programov Generalni direktorat za regionalno in mestno politiko upošteva tudi številčne podatke o večletnem kumulativnem preostalem tveganju (ki ga izračuna Komisija in pri katerem se upoštevajo finančni popravki, ki so bili izvedeni na ravni EU in nacionalnih ravneh od začetka programskega obdobja). Vendar ima Komisija na voljo samo omejene informacije o uspešnosti sistemov za uvedbo finančnih popravkov, ki so jih vzpostavile države članice. Zato obstaja tveganje, da ocena, ki jo je Komisija za posamezne operativne programe pripravila v letnih poročilih o dejavnostih, ni dovolj zanesljiva.

| 5.58 | Od leta 2011 službe Komisije na zahtevo organa, pristojnega za podelitev razrešnice, na podlagi tveganja revidirajo sisteme za evidentiranje finančnih popravkov in poročanje o njih. Posledično ima Komisija vsako leto več informacij o delovanju sistemov v državah članicah in zahteva izboljšanje ustreznih sistemov, kjer je to potrebno (glej zbirno poročilo, poslano organu, pristojnemu za podelitev razrešnice, in Evropskemu računskemu sodišču leta 2013) (42). Poleg tega revizijski organi sami izvajajo revizije dejavnosti organov za potrjevanje in o rezultatih poročajo Komisiji, ki te informacije upošteva pri svoji oceni. |
| --- | --- |

5.58

| 5.59 | Pristop, ki ga za upoštevanje finančnih popravkov pri svojih revizijah uporablja Sodišče, je opisan v odstavkih 1.19 do 1.35 poglavja 1. |
| --- | --- |

5.59

Pristop, ki ga za upoštevanje finančnih popravkov pri svojih revizijah uporablja Sodišče, je opisan v odstavkih 1.19 do 1.35 poglavja 1.

| 5.59 | Komisija je sprejela vse potrebne ukrepe v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije in ki so predvideni v uredbah, da bi zaščitila proračun EU.

  Komisija opozarja, da je storila vse, kar je bilo v njeni moči, in da je pri tem v celoti upoštevala veljavne uredbe v istem proračunskem letu, ki ga je revidiralo Sodišče, vendar se pavšalni popravki, ki so se uporabili pri čeških in slovaških programih, pri določanju stopnje napake za leto 2012 niso upoštevali.


  Glej odgovor Komisije na odstavek 5.26 in okvir 1.2. |
| --- | --- |

5.59

Komisija opozarja, da je storila vse, kar je bilo v njeni moči, in da je pri tem v celoti upoštevala veljavne uredbe v istem proračunskem letu, ki ga je revidiralo Sodišče, vendar se pavšalni popravki, ki so se uporabili pri čeških in slovaških programih, pri določanju stopnje napake za leto 2012 niso upoštevali.

Glej odgovor Komisije na odstavek 5.26 in okvir 1.2.

Generalni direktorat za mobilnost in promet ter Generalni direktorat za energetiko

| 5.60 | Generalni direktorat za mobilnost in promet ter Generalni direktorat za energetiko sta:






  — | izrekla pridržke za 23 % oz. 57 % vseh odobritev plačil, odobrenih med letom, |
| --- | --- | --- |

5.60

Generalni direktorat za mobilnost in promet ter Generalni direktorat za energetiko sta:

—

izrekla pridržke za 23 % oz. 57 % vseh odobritev plačil, odobrenih med letom,

| — | ocenila, da so napake vplivale na približno 4,6 % plačil, odobrenih v letu 2012 v zvezi s šestim in sedmim okvirnim programom za raziskave in tehnološki razvoj, in |
| --- | --- |

—

ocenila, da so napake vplivale na približno 4,6 % plačil, odobrenih v letu 2012 v zvezi s šestim in sedmim okvirnim programom za raziskave in tehnološki razvoj, in

| — | na podlagi stopnje preostale napake ocenila, da njuni pridržki vplivajo na 2,5 % plačil v okviru okvirnih programov za raziskave, izvršenih v letu 2012. |
| --- | --- |

—

na podlagi stopnje preostale napake ocenila, da njuni pridržki vplivajo na 2,5 % plačil v okviru okvirnih programov za raziskave, izvršenih v letu 2012.

| 5.61 | V letu 2012 je Sodišče ugotovilo količinsko opredeljive napake v šestih od osmih revidiranih projektov TEN-T (75 %). Kljub temu Generalni direktorat za mobilnost in promet zaradi neupoštevanja pravil javnega naročanja, ki veljajo na ravni EU in na nacionalni ravni, za program TEN-T ni izrekel pridržka. Sodišče ugotavlja tudi, da je takšen pridržek izrekel Generalni direktorat za energetiko za Evropski energetski program za oživitev, pri katerem je Sodišče ugotovilo podobne težave (37). |
| --- | --- |

5.61

V letu 2012 je Sodišče ugotovilo količinsko opredeljive napake v šestih od osmih revidiranih projektov TEN-T (75 %). Kljub temu Generalni direktorat za mobilnost in promet zaradi neupoštevanja pravil javnega naročanja, ki veljajo na ravni EU in na nacionalni ravni, za program TEN-T ni izrekel pridržka. Sodišče ugotavlja tudi, da je takšen pridržek izrekel Generalni direktorat za energetiko za Evropski energetski program za oživitev, pri katerem je Sodišče ugotovilo podobne težave (37).

| 5.61 | Komisija meni, da je v zvezi s tem Generalni direktorat za mobilnost in promet (GD MOVE) upošteval veljavna navodila za letna poročila o dejavnostih za leto 2012 (referenca Ares (2012) 1240233, točka 7.4) in da ni bilo razlogov za pridržek glede programov TEN-T. V okviru svojih nadzornih odgovornosti glede Izvajalske agencije za vseevropsko prometno omrežje je Generalni direktorat za mobilnost in promet upošteval vse informacije, ki so mu bile na razpolago, vključno s poročilom Računskega sodišča za leto 2011 in zagotovili, ki jih je dala Agencija.

  Za slednjo je vredno omeniti, da je stopnja napake, ugotovljena z zaključenimi naknadnimi kontrolami, 31. decembra 2012 znašala 1,7 %, kar je pod 2-odstotnim pragom pomembnosti. Poleg tega je agencija leta 2012 ob upoštevanju ugotovitev Sodišča izvedla niz ukrepov, da bi okrepila svoje kontrole in povečala ozaveščenost upravičencev o pravilih javnega naročanja.


  Do izreka pridržka, tj. 31. marca 2013, je GD MOVE od Sodišča prejel tri predhodne ugotovitve glede napak pri javnem naročanju v projektih TEN-T, od katerih je februarja 2013 analiziral in izpodbijal dve. |
| --- | --- |

5.61

Za slednjo je vredno omeniti, da je stopnja napake, ugotovljena z zaključenimi naknadnimi kontrolami, 31. decembra 2012 znašala 1,7 %, kar je pod 2-odstotnim pragom pomembnosti. Poleg tega je agencija leta 2012 ob upoštevanju ugotovitev Sodišča izvedla niz ukrepov, da bi okrepila svoje kontrole in povečala ozaveščenost upravičencev o pravilih javnega naročanja.

Do izreka pridržka, tj. 31. marca 2013, je GD MOVE od Sodišča prejel tri predhodne ugotovitve glede napak pri javnem naročanju v projektih TEN-T, od katerih je februarja 2013 analiziral in izpodbijal dve.

ZAKLJUČEK IN PRIPOROČILA

Zaključek za leto 2012

| 5.62 | Za področja politik, ki so zajeta v tem poglavju: |
| --- | --- |

5.62

Za področja politik, ki so zajeta v tem poglavju:

5.62

| — | preizkušanje transakcij kaže, da je najverjetnejša stopnja napake v populaciji 6,8 %, |
| --- | --- |

—

preizkušanje transakcij kaže, da je najverjetnejša stopnja napake v populaciji 6,8 %,

| — | Komisija ugotavlja, da je najverjetnejša stopnja napake na splošno v skladu s stopnjami napake, ki jih je v povezavi s sedanjim programskim obdobjem za zadnja tri leta predstavilo Sodišče.

  To zmanjšanje stopnje napake v primerjavi s prejšnjimi obdobji izhaja iz okrepljenih določb o kontroli v programskem obdobju 2007–2013 in uporabe stroge politike prekinitev/začasnih ustavitev plačil pri Komisiji v primeru ugotovljenih pomanjkljivosti. Komisija bo še naprej osredotočala svoje ukrepe na najbolj tvegane programe in/ali države članice in v primerih ugotovljenih pomanjkljivosti uvajala hitre popravne ukrepe (glej tudi odgovora na odstavka 1.12 in 1.13).


  V letu 2012 sta bila dva programa z napakami, ki jih je v svojem vzorcu za leto 2012 ugotovilo Sodišče (na Češkem in Slovaškem), popravljena na podlagi pavšalne stopnje. Komisija opozarja, da je storila vse, kar je bilo v njeni moči, in da je pri tem v celoti upoštevala veljavne uredbe, da bi zaščitila proračun EU v istem proračunskem letu, ki ga je revidiralo Sodišče, vendar navedenega pavšalnega popravka Sodišče pri izračunu stopnje napake za leto 2012 ni upoštevalo. |
| --- | --- |

—

To zmanjšanje stopnje napake v primerjavi s prejšnjimi obdobji izhaja iz okrepljenih določb o kontroli v programskem obdobju 2007–2013 in uporabe stroge politike prekinitev/začasnih ustavitev plačil pri Komisiji v primeru ugotovljenih pomanjkljivosti. Komisija bo še naprej osredotočala svoje ukrepe na najbolj tvegane programe in/ali države članice in v primerih ugotovljenih pomanjkljivosti uvajala hitre popravne ukrepe (glej tudi odgovora na odstavka 1.12 in 1.13).

V letu 2012 sta bila dva programa z napakami, ki jih je v svojem vzorcu za leto 2012 ugotovilo Sodišče (na Češkem in Slovaškem), popravljena na podlagi pavšalne stopnje. Komisija opozarja, da je storila vse, kar je bilo v njeni moči, in da je pri tem v celoti upoštevala veljavne uredbe, da bi zaščitila proračun EU v istem proračunskem letu, ki ga je revidiralo Sodišče, vendar navedenega pavšalnega popravka Sodišče pri izračunu stopnje napake za leto 2012 ni upoštevalo.

| — | so preučeni nadzorni in kontrolni sistemi ocenjeni kot delno uspešni (38). |
| --- | --- |

—

so preučeni nadzorni in kontrolni sistemi ocenjeni kot delno uspešni (38).

| — | Komisija meni, da ima vzpostavljen temeljit postopek nadzora za zagotovitev skupne zanesljivosti dela revizijskih organov za oblikovanje svojega zagotovila.

  Komisija je od začetka sedanjega programskega obdobja izvedla 269 revizijskih obiskov, da bi deloma ali v celoti pregledala delo 41 revizijskih organov za ESRR/KS, ki pokrivajo 96 % vseh dodeljenih sredstev ESRR/KS, in 84 revizijskih organov za ESS, ki pokrivajo 99 % vseh dodeljenih sredstev ESS.


  Komisija na podlagi svoje ocene poudarja, da se lahko uspešnost in skladnost z zahtevami razlikujeta od enega revizijskega organa do drugega. V skladu s členom 73 Uredbe (ES) št. 1083/2006 se Komisija od prve polovice leta 2012 uradno zanaša na delo 15 revizijskih organov za področje ESRR/KS (za 51 programov). Komisija bo še naprej pregledovala delo revizijskih organov. |
| --- | --- |

—

Komisija je od začetka sedanjega programskega obdobja izvedla 269 revizijskih obiskov, da bi deloma ali v celoti pregledala delo 41 revizijskih organov za ESRR/KS, ki pokrivajo 96 % vseh dodeljenih sredstev ESRR/KS, in 84 revizijskih organov za ESS, ki pokrivajo 99 % vseh dodeljenih sredstev ESS.

Komisija na podlagi svoje ocene poudarja, da se lahko uspešnost in skladnost z zahtevami razlikujeta od enega revizijskega organa do drugega. V skladu s členom 73 Uredbe (ES) št. 1083/2006 se Komisija od prve polovice leta 2012 uradno zanaša na delo 15 revizijskih organov za področje ESRR/KS (za 51 programov). Komisija bo še naprej pregledovala delo revizijskih organov.

| 5.63 | Splošni revizijski dokazi kažejo, da na sprejete odhodke vpliva pomembna stopnja napake. |
| --- | --- |

5.63

Splošni revizijski dokazi kažejo, da na sprejete odhodke vpliva pomembna stopnja napake.

| 5.63 | Da bi Komisija zmanjšala ugotovljena tveganja, je izvedla določene ukrepe, ki vključujejo zlasti preventivne in popravne ukrepe, kot so navodila, usposabljanje, poenostavitve, pa tudi stroga politika prekinitev/začasnih ustavitev plačil in finančnih popravkov. |
| --- | --- |

5.63

Priporočila

| 5.64 | Rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil, so prikazani v
  Prilogi 6.2
  kot del poglavja 6. |
| --- | --- |

5.64

Rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil, so prikazani v
  Prilogi 6.2
  kot del poglavja 6.

| 5.64 | Glej odgovor Komisije na odstavek 6.42 in Prilogo 6.2. |
| --- | --- |

5.64

| 5.65 | Sodišče glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2012 Komisiji priporoča, naj: |
| --- | --- |

5.65

Sodišče glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2012 Komisiji priporoča, naj:

5.65

| — | priporočilo 1: obravnava slabosti pri „pregledih na prvi stopnji“, ki jih izvajajo organi upravljanja in posredniška telesa za ESRR in KS, s specifičnimi navodili in, kadar je primerno, ukrepi usposabljanja, |
| --- | --- |

—

priporočilo 1: obravnava slabosti pri „pregledih na prvi stopnji“, ki jih izvajajo organi upravljanja in posredniška telesa za ESRR in KS, s specifičnimi navodili in, kadar je primerno, ukrepi usposabljanja,

Komisija se strinja o pomembnosti pregledov na „prvi stopnji“, ki jih izvedejo države članice, in da bi jih bilo treba še naprej krepiti. Komisija je državam članicam že dajala smernice o tem, kako naj bi organi upravljanja opredelili in izvajali svoje upravne preglede.

Poleg tega je Komisija v letu 2009 pripravila izčrpne smernice za preglede na prvi stopnji in orodje za samoocenjevanje za organe upravljanja, ki jih ti lahko uporabljajo za izboljšanje svojega delovanja. Komisija je leta 2011 revizijskim organom tudi poslala svoje kontrolne sezname za revizijo upravnih pregledov, ki jih lahko kot merilo uporabljajo tudi organi upravljanja. Organom upravljanja je bilo zagotovljeno posebno usposabljanje, ti pa ga morajo sedaj razširiti naprej na vse vključene ravni upravljanja projektov. V zvezi s tem bo Komisija še naprej izvajala ukrepe za krepitev zmogljivosti.

Nazadnje, Komisija od leta 2010 izvaja ciljno usmerjene revizije upravnih pregledov pri programih z visokim tveganjem v primerih, kjer ugotovi, da bi pomanjkljivosti lahko ostale neopažene ali pa bi se jih opazilo prepozno. Rezultati teh revizij do konca leta 2012 so predstavljeni v letnem poročilu o dejavnostih GD za regionalno in mestno politiko (glej stran 39).

| — | priporočilo 2: na podlagi izkušenj, ki jih je pridobila v programskem obdobju 2007–2013, izvede oceno uporabe nacionalnih pravil za upravičenost, da se ugotovijo možna področja za nadaljnjo poenostavitev in odpravijo nepotrebno kompleksna pravila („čezmerno prenašanje“), |
| --- | --- |

—

priporočilo 2: na podlagi izkušenj, ki jih je pridobila v programskem obdobju 2007–2013, izvede oceno uporabe nacionalnih pravil za upravičenost, da se ugotovijo možna področja za nadaljnjo poenostavitev in odpravijo nepotrebno kompleksna pravila („čezmerno prenašanje“),

Komisija v celoti podpira potrebo po nadaljnji poenostavitvi nacionalnih pravil za upravičenost in odpravi nepotrebnih zapletenih pravil, ki imajo škodljiv učinek v smislu bremena za upravičence in povišane stopnje napake. Vendar Komisija kljub temu le delno sprejema to priporočilo, saj sistematična ocena vseh nacionalnih pravil za upravičenost ni izvedljiva. Kadar koli Komisija ugotovi zapletena pravila na ravni držav članic, jih obravnava skupaj z zadevnimi državami članicami. Državam članicam bo posredovala priporočila za naslednje programsko obdobje in jih spodbujala, naj uporabljajo poenostavljeno obračunavanje stroškov iz osnutkov uredb.

| — | priporočilo 3: natančno določi jasna pravila in zagotovi stroga in jasna navodila za ocenjevanje upravičenosti projektov in izračun sofinanciranja za projekte ESRR in KS, ki ustvarjajo prihodke, v programskem obdobju 2014–2020, |
| --- | --- |

—

priporočilo 3: natančno določi jasna pravila in zagotovi stroga in jasna navodila za ocenjevanje upravičenosti projektov in izračun sofinanciranja za projekte ESRR in KS, ki ustvarjajo prihodke, v programskem obdobju 2014–2020,

Komisija je priznala, da je potrebno izboljšanje na tem področju, in primerno ukrepala. Regulativni okvir za programsko obdobje 2014–2020 vključuje poenostavitve glede pravil za upravičenost v številnih pogledih in določa poenostavljen mehanizem glede projektov, ki ustvarjajo prihodek.

| — | priporočilo 4: si še naprej prizadeva za izboljšanje dela revizijskih organov ter kakovosti in zanesljivosti informacij v letnih poročilih o nadzoru in revizijskih mnenjih. |
| --- | --- |

—

priporočilo 4: si še naprej prizadeva za izboljšanje dela revizijskih organov ter kakovosti in zanesljivosti informacij v letnih poročilih o nadzoru in revizijskih mnenjih.

Komisija se strinja, da je to vprašanje pomembno, in poudarja, da je delo revizijskih organov, kot se kaže v letnih poročilih o nadzoru, eden glavnih elementov, na podlagi katerih Komisija oblikuje svoje zagotovilo. V letu 2011 so se revizijskim organom že posredovala dodatna navodila glede obravnave napak in kontrolni seznami Komisije, ki je poleg tega v letih 2012 in 2013 organizirala številne seminarje, da bi še dodatno spodbudila metodologijo revizijskega vzorčenja, ki se uporablja pri pripravi letnih poročil o nadzoru. Komisija še naprej sodeluje z revizijskimi organi, da bi zagotovila dodatna navodila, med drugim tudi o sporočanju revizijskih ugotovitev (glej stran 87 letnega poročila o dejavnostih GD za regionalni in mestni razvoj za leto 2012).

---

(1)  Preostali večji kategoriji odhodkov za regionalno politiko so predstavljali projekti Solidarnostnega sklada EU (2 %) ter projekti v okviru Instrumenta za predpristopno pomoč (1 %).

(2)  Preostale tri večje kategorije odhodkov so predstavljali raziskovalni projekti, ki so v največji meri financirani iz okvirnih programov za raziskave (12 %), projekti v zvezi z jedrsko energijo (11 %) ter projekti notranjega, zračnega in pomorskega prometa (9 %).

(3)  Komisija je za programsko obdobje 2007–2013 odobrila skupno 434 operativnih programov: 317 za ESRR/KS (24 izmed teh operativnih programov vključuje projekte KS) in 117 za ESS.

(4)  Posredniška telesa so javna ali zasebna telesa, ki delujejo pod odgovornostjo organa upravljanja in izvajajo naloge v njegovem imenu.

(5)  Člen 72 Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 210, 31.7.2006, str. 25).

(6)  Člen 39(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 (UL L 161, 26.6.1999, str. 1), člena 91 in 92 Uredbe (ES) št. 1083/2006.

(7)  Člen 99 Uredbe (ES) št. 1083/2006.

(8)  Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje, Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost ter Skupno podjetje SESAR (program raziskav o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba).

(9)  Ta vzorec zajema 180 transakcij, ki se nanašajo na 168 projektov regionalne politike (138 ESRR in 30 KS), 9 projektov na področju prometa in 3 projekte na področju energetike (glej
  Prilogo 5.1
  ). Od 168 transakcij s področja regionalne politike za projekte ESRR/KS se jih 145 nanaša na programsko obdobje 2007–2013, 23 pa na obdobje 2000–2006. Vzorec je bil izbran iz vseh plačil, razen predplačil, ki so v letu 2012 znašala 1,9 milijarde EUR.

(10)  Belgija, Češka, Nemčija, Grčija, Španija, Francija, Italija, Luksemburg, Madžarska, Nizozemska, Avstrija, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Finska in Združeno kraljestvo.

(11)  To je del preučevanja revizijskih organov, ki se je začelo leta 2010 (glej odstavke 4.37 do 4.44 letnega poročila za leto 2010) in nadaljevalo leta 2011 (glej odstavke 5.35 do 5.51 letnega poročila za leto 2011). Skupaj je bilo med letoma 2010 in 2012 revidiranih 19 revizijskih organov v 15 državah članicah.

(12)  Sodišče svojo oceno napake izračuna iz reprezentativnega vzorca. Navedena številka je najboljša ocena. Sodišče s 95-odstotno stopnjo zaupanja ugotavlja, da je stopnja napake v populaciji med 3,7 % in 9,9 % (spodnja oz. zgornja meja napake).

(13)  Glej odstavek 5.30 letnega poročila za leto 2011.

(14)  Pri več kot polovici od 247 postopkov javnega naročanja, ki jih je revidiralo Sodišče, je vrednost naročila presegala mejno vrednost, zaradi česar so zanje veljala pravila EU za javno naročanje, kakor so bila prenesena v nacionalno zakonodajo.

(15)  Znesek pomeni skupne odhodke za oddana naročila, katerih del je bil potrjen v okviru revidiranih izjav o izdatkih.

(16)  Glej odstavka 4.26 in 4.27 letnega poročila za leto 2010 ter odstavke 5.31 do 5.33 letnega poročila za leto 2011.

(17)  Dodatne informacije o pristopu Sodišča h količinskemu opredeljevanju napak pri javnem naročanju so v odstavkih 9 do 11 Priloge 1.1.

(18)  V skladu s členom 55 Uredbe (ES) št. 1083/2006 je: „projekt, ki ustvarja prihodek, vsak projekt, ki vključuje naložbo v infrastrukturo, za katere uporabo se plačujejo pristojbine, ki jih neposredno krijejo uporabniki, ali vsak projekt, ki vključuje prodajo ali oddajo zemlje ali zgradb, ali kakršne koli druge storitve proti plačilu“.

(19)  Člen 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) o državnih pomočeh.

(20)  Zadeva T-443/08 Freistaat Sachsen in Land Sachsen-Anhalt proti Komisiji in T-455/08 Mitteldeutsche Flughafen AG in Flughafen Leipzig-Halle GmbH proti Komisiji, sodba z dne 24. marca 2011, kot jo je potrdilo Sodišče Evropske unije 19. decembra 2012 v zadevi C-288/11P.

(21)  Kot je določeno v členu 107 PDEU.

(22)  Glej odstavke 5.52 do 5.64 letnega poročila za leto 2011.

(23)  Od omenjenih 112 revizijskih organov je 63 odgovornih za revidiranje operativnih programov ESRR/KS ter ESS v svoji državi članici ali določeni regiji. Ti revizijski organi za več skladov so zadolženi za 344 od 434 zadevnih operativnih programov in v finančnem smislu revidirajo 89 % celotnega proračuna (v smislu financiranja EU ter nacionalnega javnega in zasebnega financiranja).

(24)  Vsak revizijski organ lahko pripravi enega ali več letnih poročil o nadzoru, ki se lahko nanašajo na enega ali več operativnih programov.

(25)  Letna poročila o nadzoru in letna mnenja temeljijo na ugotovitvah revizij, ki jih opravijo revizijski organi, v zvezi z odhodki, potrjenimi Komisiji v prejšnjem proračunskem letu EU (glej člen 62(1)(d) Uredbe (ES) št. 1083/2006).

(26)  Za 13 operativnih programov ESRR revizijski organi do marca 2013 niso predložili nobenih letnih poročil o nadzoru in letnih mnenj za leto 2012.

(27)  Glej odstavek 5.43 letnega poročila za leto 2011.

(28)  Od leta 2009 je 62 od 112 revizijskih organov pregledal GD za regionalno in mestno politiko in GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje. Ti revizijski organi so zadolženi za 257 od 317 operativnih programov ESRR/KS in 48 od 117 operativnih programov ESS. Revizijski organi, preučeni v štirih letih, predstavljajo 95 % proračuna ESRR/KS in 55 % proračuna ESS (v smislu financiranja EU ter nacionalnega javnega in zasebnega financiranja) v programskem obdobju 2007–2013.

(29)  Glej odstavek 4.42 letnega poročila za leto 2010 in odstavek 5.45 letnega poročila za leto 2011.

(30)  V posebnih primerih se poleg dokumentacijskega pregleda za pridobitev dodatnih informacij izvede tudi obisk na kraju samem pri revizijskih organih.

(31)  Sodišče je pri 138 operativnih programih ESRR/KS in ESS preverilo, ali je Komisija pri potrjevanju stopenj napake, ki so jih sporočili revizijski organi, učinkovito preverila točnost in zanesljivost informacij, ki so jih navedli revizijski organi. Za te operativne programe je odgovornih 27 od 62 revizijskih organov, za katere je Komisija v preteklih treh letih opravila posebno poizvedbo (glej odstavek 5.50).

(32)  Glej tudi odstavek 5.50 letnega poročila za leto 2011.

(33)  Za leto 2011 je Generalni direktorat za regionalno in mestno politiko ocenil, da znaša tveganje pri vmesnih in končnih plačilih 3,1 % do 6,8 %.

(34)  V skladu s sektorskimi uredbami so revizijski organi stopnje napake Komisiji sporočili decembra 2012 na podlagi odhodkov, prijavljenih v letu 2011.

(35)  Glej odstavek 5.28 letnega poročila za leto 2011.

(36)  Število operativnih programov, za katere je bil izražen pridržek, se je s 146 v letu 2011 zmanjšalo na 85 v letu 2012. Ti podatki zajemajo v celoti ali delno količinsko opredeljene pridržke za operativne programe, za katere so bila tekom leta odobrena vmesna in/ali končna plačila (121 leta 2011 in 61 leta 2012), in za operativne programe, za katera takšna plačila niso bila izvedena (25 leta 2011 in 24 leta 2012). Poleg omenjenih 85 pridržkov je GD za regionalno in mestno politiko izrekel pridržke tudi za štiri operativne programe v okviru programa IPA. Leta 2011 sta bila izražena dva pridržka v zvezi s programom IPA.

(37)  Glej odstavek 5.69(b) letnega poročila za leto 2011.

(38)  Glej odstavek 17 Priloge 1.1.

(39)  Smernice za določanje finančnih popravkov pri izdatkih, ki jih sofinancirajo strukturni skladi in Kohezijski sklad, v primerih neupoštevanja pravil o javnih naročilih, obvestilo Odbora za usklajevanje skladov 07/0037/03 z dne 29. novembra 2007.

(40)  Glej odgovor Komisije na odstavka 5.57 in 5.58 iz letnega poročila za leto 2011.

(41)  ARES (2013)689652 z dne 12. aprila 2013 Evropskemu parlamentu in ARES (2013)1044808 z dne 14. maja 2013 Evropskemu računskemu sodišču.

(42)  ARES (2013)5521 z dne 4. januarja 2013.

(43)  Ugotovitve revizije upravnih odhodkov so navedene v poglavju 9.

(44)  V skladu z usklajeno opredelitvijo z izkazi povezanih transakcij (za podrobnejše informacije glej odstavek 6 Priloge 1.1).

Vir: Konsolidirani računovodski izkazi Evropske unije za leto 2012.

PRILOGA 5.1

REZULTATI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ ZA REGIONALNO POLITIKO, ENERGETIKO IN PROMET

| | 2012 | 2011 | 2010 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ESRR | KS | Energetika | Promet | Skupaj |
| VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA |
| Transakcije skupaj: | 138 | 30 | 3 | 9 | 180 | 180 | 177 | 145 |
| REZULTATI PREIZKUŠANJA
   (1)
   (2) |
| Delež preizkušenih transakcij, za katere je bilo ugotovljeno, da: |
| so brez napak | 54 % | (75) | 47 % | (14) | 33 % | (1) | 22 % | (2) | 51 % | (92) | 41 % | 43 % | 60 % |
| je nanje vplivala vsaj ena napaka | 46 % | (63) | 53 % | (16) | 67 % | (2) | 78 % | (7) | 49 % | (88) | 59 % | 57 % | 40 % |
| Analiza transakcij, na katere so vplivale napake |
| Analiza po vrsti napake |
| Količinsko neopredeljive napake: | 52 % | (33) | 75 % | (12) | 50 % | (1) | 14 % | (1) | 53 % | (47) | 64 % | 60 % | 60 % |
| Količinsko opredeljive napake: | 48 % | (30) | 25 % | (4) | 50 % | (1) | 86 % | (6) | 47 % | (41) | 36 % | 40 % | 40 % |
| upravičenost | 87 % | (26) | 75 % | (3) | 100 % | (1) | 100 % | (6) | 88 % | (36) | 94 % | 97 % | 78 % |
| nastanek | 3 % | (1) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 2 % | (1) | 3 % | 0 % | 0 % |
| točnost | 10 % | (3) | 25 % | (1) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 10 % | (4) | 3 % | 3 % | 22 % |
| OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK |
| Najverjetnejša stopnja napake | 6,8 % | | | |
| Zgornja meja napake | 9,9 % | | | |
| Spodnja meja napake | 3,7 % | | | |

2012

2011

2010

2009

ESRR

KS

Energetika

Promet

Skupaj

VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA

Transakcije skupaj:

138

30

3

9

180

180

177

145

REZULTATI PREIZKUŠANJA
   (1)
   (2)

Delež preizkušenih transakcij, za katere je bilo ugotovljeno, da:

so brez napak

54 %

(75)

47 %

(14)

33 %

(1)

22 %

(2)

51 %

(92)

41 %

43 %

60 %

je nanje vplivala vsaj ena napaka

46 %

(63)

53 %

(16)

67 %

(2)

78 %

(7)

49 %

(88)

59 %

57 %

40 %

Analiza transakcij, na katere so vplivale napake

Analiza po vrsti napake

Količinsko neopredeljive napake:

52 %

(33)

75 %

(12)

50 %

(1)

14 %

(1)

53 %

(47)

64 %

60 %

60 %

Količinsko opredeljive napake:

48 %

(30)

25 %

(4)

50 %

(1)

86 %

(6)

47 %

(41)

36 %

40 %

40 %

upravičenost

87 %

(26)

75 %

(3)

100 %

(1)

100 %

(6)

88 %

(36)

94 %

97 %

78 %

nastanek

3 %

(1)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

2 %

(1)

3 %

0 %

0 %

točnost

10 %

(3)

25 %

(1)

0 %

(0)

0 %

(0)

10 %

(4)

3 %

3 %

22 %

OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK

Najverjetnejša stopnja napake

6,8 %

Zgornja meja napake

9,9 %

Spodnja meja napake

3,7 %

---

(1)  Vzorec je bil razdeljen v segmente zaradi boljšega uvida v področja z različnimi profili tveganja v tej skupini politik.

(2)  Številke v oklepajih pomenijo dejansko število transakcij.

PRILOGA 5.2

REZULTATI PREUČEVANJA SISTEMOV ZA SKLADE KOHEZIJSKE POLITIKE (ESRR, KS IN ESS)

Ocena izbranih nadzornih in kontrolnih sistemov: Revizijski organi (RO) – skladnost s ključnimi zahtevami iz uredb in uspešnost pri zagotavljanju pravilnosti transakcij

| Ključne zahteve, ki jih je preizkusilo Sodišče | | Belgija (valonska regija) RO za ESRR/ESS | Malta RO za ESRR/KS/ESS | Slovaška RO za ESRR/KS/ESS | Združeno kraljestvo (Anglija) RO za ESS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Splošni vidiki | Struktura upravljavskih in kontrolnih sistemov za operativni program omogoča ustrezno opredelitev, dodelitev in ločitev funkcij v revizijskem organu ter med revizijskim organom in drugimi pristojnimi upravljavskimi in kontrolnimi telesi. | skladno | skladno | skladno | skladno |
| Revizijski priročnik | Revizijski organ ima revizijski priročnik (za revizije sistemov in revizije operacij), ki je skladen z mednarodno sprejetimi standardi revidiranja in v katerem so jasno opisani revizijski postopki. | skladno | skladno | skladno | skladno |
| Revizijska metodologija za revizije sistemov | Revizijsko delo, ki ga RO izvaja za ocenjevanje uspešnega delovanja upravljavskega in kontrolnega sistema, temelji na kontrolnem seznamu z vprašanji, s katerimi se preverjajo ključne zahteve iz veljavnih uredb (določene za organe upravljanja, posredniška telesa in organe za potrjevanje), in na ustreznih ocenjevalnih merilih za vsako ključno zahtevo. | skladno | skladno | skladno | skladno |
| Pregled revizij sistemov | Revizijski načrt RO je bil izveden v skladu z odobreno revizijsko strategijo za dano obdobje, revizije sistemov so bile opravljene v skladu z metodologijo, ki jo je določil RO, in vse faze revizij sistemov so bile pravilno dokumentirane. | uspešno | uspešno | uspešno | uspešno |
| Metodologija vzorčenja za revizije operacij | Za revizije operacij je bila določena ustrezna metodologija za izbiro vzorca operacij, ki se revidira za obdobje, ki se pregleduje. | skladno | skladno | skladno | skladno |
| Izbiranje vzorcev za revizije operacij | Metodologija vzorčenja za revizije operacij je bila pravilno uporabljena za izbiro vzorca operacij, ki se revidira za obdobje, ki se pregleduje. | delno uspešno | uspešno | uspešno | uspešno |
| Revizijska metodologija za revizije operacij | Revizijsko delo, opravljeno za preverjanje pravilnosti operacij, temelji na kontrolnem seznamu z vprašanji, s katerimi se dovolj podrobno preverijo zahteve iz veljavnih uredb, da so obravnavana s tem povezana tveganja. | skladno | skladno | skladno | delno skladno |
| Pregled revizij operacij | Revizije operacij so bile izvedene v skladu z vzorcem, izbranim za dano obdobje, opravljene v skladu z metodologijo, ki jo je določil RO, in vse faze revizij operacij so bile pravilno dokumentirane. | uspešno | delno uspešno | uspešno | uspešno |
| Ponovna izvedba revizij operacij | Sodišče je pri svoji ponovni izvedbi revizij operacij, ki so jih že izvedli RO, prišlo do podobnih ugotovitev kot RO, kakor so o njih poročali Komisiji. | uspešno | delno uspešno | uspešno | delno uspešno |
| Letno poročilo o nadzoru in letno revizijsko mnenje | Letno poročilo o nadzoru in letno revizijsko mnenje sta bila pripravljena v skladu z zahtevami iz uredb in smernicami, ki so jih sprejele Komisija in države članice, ter sta skladna z rezultati revizij sistemov in revizij operacij, ki jih je izvedel RO. | delno skladno | delno skladno | skladno | skladno |
| Skupna ocena
   (1) | | delno uspešno | delno uspešno | uspešno | delno uspešno |

Ključne zahteve, ki jih je preizkusilo Sodišče

Belgija (valonska regija) RO za ESRR/ESS

Malta RO za ESRR/KS/ESS

Slovaška RO za ESRR/KS/ESS

Združeno kraljestvo (Anglija) RO za ESS

Splošni vidiki

Struktura upravljavskih in kontrolnih sistemov za operativni program omogoča ustrezno opredelitev, dodelitev in ločitev funkcij v revizijskem organu ter med revizijskim organom in drugimi pristojnimi upravljavskimi in kontrolnimi telesi.

skladno

skladno

skladno

skladno

Revizijski priročnik

Revizijski organ ima revizijski priročnik (za revizije sistemov in revizije operacij), ki je skladen z mednarodno sprejetimi standardi revidiranja in v katerem so jasno opisani revizijski postopki.

skladno

skladno

skladno

skladno

Revizijska metodologija za revizije sistemov

Revizijsko delo, ki ga RO izvaja za ocenjevanje uspešnega delovanja upravljavskega in kontrolnega sistema, temelji na kontrolnem seznamu z vprašanji, s katerimi se preverjajo ključne zahteve iz veljavnih uredb (določene za organe upravljanja, posredniška telesa in organe za potrjevanje), in na ustreznih ocenjevalnih merilih za vsako ključno zahtevo.

skladno

skladno

skladno

skladno

Pregled revizij sistemov

Revizijski načrt RO je bil izveden v skladu z odobreno revizijsko strategijo za dano obdobje, revizije sistemov so bile opravljene v skladu z metodologijo, ki jo je določil RO, in vse faze revizij sistemov so bile pravilno dokumentirane.

uspešno

uspešno

uspešno

uspešno

Metodologija vzorčenja za revizije operacij

Za revizije operacij je bila določena ustrezna metodologija za izbiro vzorca operacij, ki se revidira za obdobje, ki se pregleduje.

skladno

skladno

skladno

skladno

Izbiranje vzorcev za revizije operacij

Metodologija vzorčenja za revizije operacij je bila pravilno uporabljena za izbiro vzorca operacij, ki se revidira za obdobje, ki se pregleduje.

delno uspešno

uspešno

uspešno

uspešno

Revizijska metodologija za revizije operacij

Revizijsko delo, opravljeno za preverjanje pravilnosti operacij, temelji na kontrolnem seznamu z vprašanji, s katerimi se dovolj podrobno preverijo zahteve iz veljavnih uredb, da so obravnavana s tem povezana tveganja.

skladno

skladno

skladno

delno skladno

Pregled revizij operacij

Revizije operacij so bile izvedene v skladu z vzorcem, izbranim za dano obdobje, opravljene v skladu z metodologijo, ki jo je določil RO, in vse faze revizij operacij so bile pravilno dokumentirane.

uspešno

delno uspešno

uspešno

uspešno

Ponovna izvedba revizij operacij

Sodišče je pri svoji ponovni izvedbi revizij operacij, ki so jih že izvedli RO, prišlo do podobnih ugotovitev kot RO, kakor so o njih poročali Komisiji.

uspešno

delno uspešno

uspešno

delno uspešno

Letno poročilo o nadzoru in letno revizijsko mnenje

Letno poročilo o nadzoru in letno revizijsko mnenje sta bila pripravljena v skladu z zahtevami iz uredb in smernicami, ki so jih sprejele Komisija in države članice, ter sta skladna z rezultati revizij sistemov in revizij operacij, ki jih je izvedel RO.

delno skladno

delno skladno

skladno

skladno

Skupna ocena
   (1)

delno uspešno

delno uspešno

uspešno

delno uspešno

---

(1)  Tako kot pri preverjanju RO v preteklih letih (glej Prilogo 4.2 k letnemu poročilu za leto 2010 in Prilogo 5.2 k letnemu poročilu za leto 2011) se za oblikovanje skupne ocene RO na podlagi ocene preizkušenih posameznih ključnih zahtev uporabljajo naslednja merila:

| (a) | „uspešno“: ključne zahteve „letno poročilo o nadzoru in letno revizijsko mnenje“ so ocenjene s „skladno“, ključne zahteve „pregled revizij sistemov“, „izbira vzorca“, „pregled revizij operacij“ in „ponovna izvedba revizij operacij“ pa z „uspešno“; |
| --- | --- |

(a)

„uspešno“: ključne zahteve „letno poročilo o nadzoru in letno revizijsko mnenje“ so ocenjene s „skladno“, ključne zahteve „pregled revizij sistemov“, „izbira vzorca“, „pregled revizij operacij“ in „ponovna izvedba revizij operacij“ pa z „uspešno“;

| (b) | „delno uspešno“: ključne zahteve „letno poročilo o nadzoru in letno revizijsko mnenje“ so ocenjene vsaj z „delno skladno“, ocene ključnih zahtev „pregled revizij sistemov“, „izbira vzorca“, „pregled revizij operacij“ in „ponovna izvedba revizij operacij“ pa z vsaj „delno uspešno“; |
| --- | --- |

(b)

„delno uspešno“: ključne zahteve „letno poročilo o nadzoru in letno revizijsko mnenje“ so ocenjene vsaj z „delno skladno“, ocene ključnih zahtev „pregled revizij sistemov“, „izbira vzorca“, „pregled revizij operacij“ in „ponovna izvedba revizij operacij“ pa z vsaj „delno uspešno“;

| (c) | „neuspešno“: ključne zahteve „letno poročilo o nadzoru in letno revizijsko mnenje“ so ocenjene z „neskladno“ ali pa je vsaj ena od ključnih zahtev „pregled revizij sistemov“, „izbira vzorca“, „pregled revizij operacij“ in „ponovna izvedba revizij operacij“ ocenjena z „neuspešno“. |
| --- | --- |

(c)

„neuspešno“: ključne zahteve „letno poročilo o nadzoru in letno revizijsko mnenje“ so ocenjene z „neskladno“ ali pa je vsaj ena od ključnih zahtev „pregled revizij sistemov“, „izbira vzorca“, „pregled revizij operacij“ in „ponovna izvedba revizij operacij“ ocenjena z „neuspešno“.

---

POGLAVJE 6

Zaposlovanje in socialne zadeve

KAZALO

Uvod

Posebne značilnosti tega področja politike

Cilji politike

Instrumenti politike

Tveganja za pravilnost

Obseg revizije in revizijski pristop

Pravilnost transakcij

Uspešnost sistemov

Pregled revizijskih organov, ki ga je opravilo Sodišče

Ocena nadzora Komisije nad revizijskimi organi

Pregled letnega poročila o dejavnostih GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje

Zaključek in priporočila

Zaključek za leto 2012

Priporočila

Priloga 6.1 – Rezultati preizkušanja transakcij za zaposlovanje in socialne zadeve

Priloga 6.2 – Spremljanje izvajanja prejšnjih priporočil za kohezijo, promet in energetiko

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| 6.1 | V tem poglavju je predstavljena posebna ocena področja politike zaposlovanja in socialnih zadev. Ključne informacije o vključenih dejavnostih in porabi v letu 2012 so v
  tabeli 6.1
  . |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

6.1

V tem poglavju je predstavljena posebna ocena področja politike zaposlovanja in socialnih zadev. Ključne informacije o vključenih dejavnostih in porabi v letu 2012 so v
  tabeli 6.1
  .

| 6.2 | Področje politike zaposlovanja in socialnih zadev se večinoma financira iz Evropskega socialnega sklada (ESS), ki tako kot Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijski sklad (KS) spada med sklade za financiranje kohezijske politike in za katerega veljajo enaka pravila kot za druga dva sklada. Dodatne določbe za Evropski socialni sklad so opredeljene v posebni uredbi (1). Zadeve, ki so skupne vsem trem skladom, so obravnavane v poglavju 5. |
| --- | --- |

6.2

Področje politike zaposlovanja in socialnih zadev se večinoma financira iz Evropskega socialnega sklada (ESS), ki tako kot Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijski sklad (KS) spada med sklade za financiranje kohezijske politike in za katerega veljajo enaka pravila kot za druga dva sklada. Dodatne določbe za Evropski socialni sklad so opredeljene v posebni uredbi (1). Zadeve, ki so skupne vsem trem skladom, so obravnavane v poglavju 5.

Tabela 6.1 –   Zaposlovanje in socialne zadeve – ključne informacije za leto 2012

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Področje politike | Opis | Plačila | Način upravljanja |
| Zaposlovanje in socialne zadeve | Evropski socialni sklad | 11 281 | deljeno |
| Zaposlovanje, socialna solidarnost in enakost med spoloma | 120 | neposredno centralizirano |
| Upravni odhodki | 93 | neposredno centralizirano |
| Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji | 83 | deljeno |
| Delo v Evropi – socialni dialog in mobilnost | 64 | neposredno centralizirano |
| Instrument za predpristopno pomoč | 58 | decentralizirano |
| | 11 699 | |
| Plačila za leto skupaj | 11 699 | |
| – | upravni odhodki skupaj
   (17) |

(v milijonih EUR)

Področje politike

Opis

Plačila

Način upravljanja

Zaposlovanje in socialne zadeve

Evropski socialni sklad

11 281

deljeno

Zaposlovanje, socialna solidarnost in enakost med spoloma

120

neposredno centralizirano

Upravni odhodki

93

neposredno centralizirano

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji

83

deljeno

Delo v Evropi – socialni dialog in mobilnost

64

neposredno centralizirano

Instrument za predpristopno pomoč

58

decentralizirano

11 699

Plačila za leto skupaj

11 699

–

93

Operativni odhodki skupaj

11 606

| – | predplačila
   (18) |
| --- | --- |

–

146

| + | obračunana predplačila
   (18) |
| --- | --- |

+

1 944

Revidirana populacija skupaj

13 404

Obveznosti za leto skupaj

11 782

Vir: konsolidirani računovodski izkazi Evropske unije za leto 2012.

Posebne značilnosti tega področja politike

Cilji politike

| 6.3 | Področje politike zaposlovanja in socialnih zadev je del kohezijske politike EU, ki je namenjena krepitvi ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v EU z zmanjševanjem razvojnih razlik med regijami. Glavni cilji politike zaposlovanja in socialnih zadev EU so zlasti boj proti brezposelnosti, razvoj kadrovskih virov in spodbujanje vključevanja v trg delovne sile. |
| --- | --- |

6.3

Področje politike zaposlovanja in socialnih zadev je del kohezijske politike EU, ki je namenjena krepitvi ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v EU z zmanjševanjem razvojnih razlik med regijami. Glavni cilji politike zaposlovanja in socialnih zadev EU so zlasti boj proti brezposelnosti, razvoj kadrovskih virov in spodbujanje vključevanja v trg delovne sile.

Instrumenti politike

| 6.4 | Evropski socialni sklad je glavno sredstvo za izvajanje politike zaposlovanja in socialnih zadev. Leta 2012 je poraba zanj znašala približno 97 % porabe za to področje politike. Iz tega sklada se financirajo naložbe v človeški kapital kot usposabljanje za boljši dostop do zaposlitve, vključno s pomočjo posameznikom iz prikrajšanih skupin pri iskanju zaposlitve in drugimi ukrepi za zaposlovanje (npr. subvencije za plače in/ali stroške socialnega zavarovanja za brezposelne). |
| --- | --- |

6.4

Evropski socialni sklad je glavno sredstvo za izvajanje politike zaposlovanja in socialnih zadev. Leta 2012 je poraba zanj znašala približno 97 % porabe za to področje politike. Iz tega sklada se financirajo naložbe v človeški kapital kot usposabljanje za boljši dostop do zaposlitve, vključno s pomočjo posameznikom iz prikrajšanih skupin pri iskanju zaposlitve in drugimi ukrepi za zaposlovanje (npr. subvencije za plače in/ali stroške socialnega zavarovanja za brezposelne).

| 6.5 | Drugi odhodki na tem področju so subvencije in nepovratna sredstva za organizacije, ki izvajajo in usklajujejo socialne in zaposlitvene ukrepe. Mednje spada financiranje agencij EU (2), Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) (3), instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (4) in prispevkov za finančne instrumente, kot je evropski mikrofinančni instrument Progress (5). |
| --- | --- |

6.5

Drugi odhodki na tem področju so subvencije in nepovratna sredstva za organizacije, ki izvajajo in usklajujejo socialne in zaposlitvene ukrepe. Mednje spada financiranje agencij EU (2), Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) (3), instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (4) in prispevkov za finančne instrumente, kot je evropski mikrofinančni instrument Progress (5).

Upravljanje in kontrola porabe

| 6.6 | Za odhodke Evropskega socialnega sklada se uporablja deljeno upravljanje Komisije in držav članic. Za ta sklad se uporabljajo upravljavski in kontrolni sistemi, ki se uporabljajo za celotno kohezijsko porabo, kot je opisano v poglavju 5 (glej odstavke 5.9 do 5.14). |
| --- | --- |

6.6

Za odhodke Evropskega socialnega sklada se uporablja deljeno upravljanje Komisije in držav članic. Za ta sklad se uporabljajo upravljavski in kontrolni sistemi, ki se uporabljajo za celotno kohezijsko porabo, kot je opisano v poglavju 5 (glej odstavke 5.9 do 5.14).

| 6.7 | Tudi za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji se uporablja deljeno upravljanje. Pri tem skladu proračunski organ odloča o odobrenih proračunskih sredstvih, Komisija pa pregleda vloge držav članic za financiranje in odobri plačila. Za instrument za predpristopno pomoč se uporablja decentralizirano upravljanje, za druge odhodke za socialne in zaposlitvene ukrepe pa neposredno centralizirano upravljanje. |
| --- | --- |

6.7

Tudi za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji se uporablja deljeno upravljanje. Pri tem skladu proračunski organ odloča o odobrenih proračunskih sredstvih, Komisija pa pregleda vloge držav članic za financiranje in odobri plačila. Za instrument za predpristopno pomoč se uporablja decentralizirano upravljanje, za druge odhodke za socialne in zaposlitvene ukrepe pa neposredno centralizirano upravljanje.

Tveganja za pravilnost

| 6.8 | Glavna tveganja za odhodke Evropskega socialnega sklada so povezana z neopredmeteno naravo naložb v človeški kapital (kot so tečaji usposabljanja), raznolikostjo sofinanciranih dejavnosti in sodelovanjem več pogosto majhnih partnerjev pri izvajanju projektov. Ti dejavniki prispevajo k neskladnosti s pravili za upravičenost in zakonodajo na ravni EU in/ali nacionalni ravni, zaradi česar so odobreni neupravičeni stroški ali prihaja do napak pri izračunu, ki vplivajo na točnost zahtevkov, česar vzpostavljeni sistemi ne zaznajo. |
| --- | --- |

6.8

Glavna tveganja za odhodke Evropskega socialnega sklada so povezana z neopredmeteno naravo naložb v človeški kapital (kot so tečaji usposabljanja), raznolikostjo sofinanciranih dejavnosti in sodelovanjem več pogosto majhnih partnerjev pri izvajanju projektov. Ti dejavniki prispevajo k neskladnosti s pravili za upravičenost in zakonodajo na ravni EU in/ali nacionalni ravni, zaradi česar so odobreni neupravičeni stroški ali prihaja do napak pri izračunu, ki vplivajo na točnost zahtevkov, česar vzpostavljeni sistemi ne zaznajo.

| 6.8 | Komisija je sprejela posebne ukrepe za zmanjšanje prepoznanih tveganj, ki po potrebi vključujejo zlasti preventivne in popravne ukrepe, kot so usmerjanje, usposabljanje, poenostavitve in po potrebi stroga politika glede prekinitev in začasnih ustavitev plačil. Komisija to tveganje obravnava tudi z dejavnim spodbujanjem uporabe poenostavljenih obračunavanj stroškov v državah članicah (glej odgovore Komisije na odstavke 6.22–6.25). |
| --- | --- |

6.8

Obseg revizije in revizijski pristop

| 6.9 | V
  delu 2 Priloge 1.1
  k poglavju 1 sta opisana splošni revizijski pristop in metodologija Sodišča. V zvezi z revizijo področja zaposlovanja in socialnih zadev je treba upoštevati naslednje posebne zadeve: |
| --- | --- |

6.9

V
  delu 2 Priloge 1.1
  k poglavju 1 sta opisana splošni revizijski pristop in metodologija Sodišča. V zvezi z revizijo področja zaposlovanja in socialnih zadev je treba upoštevati naslednje posebne zadeve:

| (a) | pri reviziji je bil preučen vzorec 180 transakcij (6), kot je navedeno v odstavku 6
  Priloge 1.1
  . Vzorec je zasnovan tako, da je reprezentativen za vse transakcije v tej skupini politik. Leta 2012 so transakcije v vzorcu vključevale plačila (ali obračune) za projekte Evropskega socialnega sklada v okviru 21 operativnih programov v 15 državah članicah (7) in v treh agencijah EU ter druge projekte ali ukrepe, ki jih je Komisija neposredno upravljala; |
| --- | --- |

(a)

pri reviziji je bil preučen vzorec 180 transakcij (6), kot je navedeno v odstavku 6
  Priloge 1.1
  . Vzorec je zasnovan tako, da je reprezentativen za vse transakcije v tej skupini politik. Leta 2012 so transakcije v vzorcu vključevale plačila (ali obračune) za projekte Evropskega socialnega sklada v okviru 21 operativnih programov v 15 državah članicah (7) in v treh agencijah EU ter druge projekte ali ukrepe, ki jih je Komisija neposredno upravljala;

| (b) | pri oceni sistemov so bili preučeni: |
| --- | --- |

(b)

pri oceni sistemov so bili preučeni:

| (i) | dva revizijska organa, zadolžena za upravljanje odhodkov Evropskega socialnega sklada za programsko obdobje 2007–2013: v Združenem kraljestvu (Angliji) in na Slovaškem. To je bilo del preučevanja skupno štirih revizijskih organov za tri sklade kohezijske politike (ESRR, KS in ESS), kot je prikazano v poglavju 5 (glej odstavek 5.25); |
| --- | --- |

(i)

dva revizijska organa, zadolžena za upravljanje odhodkov Evropskega socialnega sklada za programsko obdobje 2007–2013: v Združenem kraljestvu (Angliji) in na Slovaškem. To je bilo del preučevanja skupno štirih revizijskih organov za tri sklade kohezijske politike (ESRR, KS in ESS), kot je prikazano v poglavju 5 (glej odstavek 5.25);

| (ii) | nadzor revizijskih organov, ki ga izvaja Komisija, zlasti ocena GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje v zvezi z zanesljivostjo informacij in zaključkov v letnih poročilih o nadzoru ter revizijskih mnenj, ki so jih pripravili revizijski organi; |
| --- | --- |

(ii)

nadzor revizijskih organov, ki ga izvaja Komisija, zlasti ocena GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje v zvezi z zanesljivostjo informacij in zaključkov v letnih poročilih o nadzoru ter revizijskih mnenj, ki so jih pripravili revizijski organi;

| (iii) | letno poročilo o dejavnostih GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje. |
| --- | --- |

(iii)

letno poročilo o dejavnostih GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje.

PRAVILNOST TRANSAKCIJ

| 6.10 | Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v
  Prilogi 6.1
  . Na 63 (35 %) od 180 transakcij, ki jih je revidiralo Sodišče, je vplivala napaka. Sodišče na podlagi napak, ki jih je količinsko opredelilo v 31 transakcijah, ocenjuje, da je najverjetnejša stopnja napake znašala 3,2 % (8). |
| --- | --- |

6.10

Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v
  Prilogi 6.1
  . Na 63 (35 %) od 180 transakcij, ki jih je revidiralo Sodišče, je vplivala napaka. Sodišče na podlagi napak, ki jih je količinsko opredelilo v 31 transakcijah, ocenjuje, da je najverjetnejša stopnja napake znašala 3,2 % (8).

| 6.10 | Komisija se sklicuje na svoj odgovor na odstavek 1.12, v katerem pojasnjuje posledice večletnega okvira na izvajanje operativnih programov. Komisija je zaradi delovanja svojega sistema notranjih kontrol leta 2012 izvedla finančne popravke in izterjave v znesku 442 milijonov EUR za področje zaposlovanja in socialnih zadev (glej zlasti tudi položaj Romunije, opisan v odgovoru Komisije na odstavek 6.39(a) in okvir 1.2). Komisija opozarja na zmanjšanje pogostosti napak, ki jih je odkrilo Sodišče na področju zaposlovanja in socialnih zadev za leto 2012 (35 %), v primerjavi z letom 2011 (40 %). |
| --- | --- |

6.10

| 6.11 | Rezultati revizije Sodišča kažejo slabosti zlasti pri prvostopenjskih kontrolah odhodkov, katerih namen je preprečevanje, odkrivanje in poprava nepravilnosti ter preverjanje dejanskega izvajanja projektov. Za te kontrole so odgovorni organi upravljanja in posredniška telesa v državah članicah. |
| --- | --- |

6.11

Rezultati revizije Sodišča kažejo slabosti zlasti pri prvostopenjskih kontrolah odhodkov, katerih namen je preprečevanje, odkrivanje in poprava nepravilnosti ter preverjanje dejanskega izvajanja projektov. Za te kontrole so odgovorni organi upravljanja in posredniška telesa v državah članicah.

| 6.11 | Organi upravljanja morajo pred potrditvijo odhodkov izvesti dokumentacijske preglede vseh zahtevkov, ki jih predložijo upravičenci. Vendar se lahko preverjanja na kraju samem izvedejo tudi v poznejši fazi izvajanja projekta, tj. v času po potrditvi in vse do zaključka, zato dela napak iz vzorca Sodišča upravljavski in kontrolni sistemi še niso uspeli odkriti. Vpliv teh sistemov na zmanjšanje stopnje napake je običajno viden šele v naslednjih letih, ko so izvedene vse ravni kontrole. |
| --- | --- |

6.11

| 6.12 | Kot prejšnja leta Sodišče tudi letos meni, da so imeli organi držav članic za 67 % transakcij z napakami (količinsko opredeljivimi in količinsko neopredeljivimi) dovolj informacij, da bi lahko vsaj nekatere odkrili in popravili, preden so Komisiji potrdili odhodke. |
| --- | --- |

6.12

Kot prejšnja leta Sodišče tudi letos meni, da so imeli organi držav članic za 67 % transakcij z napakami (količinsko opredeljivimi in količinsko neopredeljivimi) dovolj informacij, da bi lahko vsaj nekatere odkrili in popravili, preden so Komisiji potrdili odhodke.

| 6.12 | Komisija te primere dosledno spremlja za zagotovitev, da zadevne države članice izvajajo ustrezne akcijske načrte, da bi se v prihodnje napake preprečile pred potrditvijo odhodkov. Ker se GD EMPL zaveda ključne vloge upravnih preverjanj in potrebe po njihovem izboljšanju, je novembra 2012 vsem organom upravljanja poslal obvestilo, v katerem je opozoril na potrebo po nadaljnji krepitvi zanesljivosti in temeljitosti upravnih preverjanj ter za leto 2013 napovedal njihovo tematsko revizijo, in sicer pri sedmih izbranih operativnih programih v šestih državah članicah. Ta tematska revizija se trenutno izvaja. Komisija bo po zaključku pripravila pregledno poročilo s povzetkom rezultatov in pridobljenih izkušenj, ki ga bo delila z vsemi državami članicami. |
| --- | --- |

6.12

| 6.13 | Večina napak, odkritih na tem področju politike, se je nanašala na neupravičene projekte in odhodke, nespoštovanje pravil javnega naročanja ali vključitev neupravičenih udeležencev v projekte, sofinancirane iz Evropskega socialnega sklada. |
| --- | --- |

6.13

Večina napak, odkritih na tem področju politike, se je nanašala na neupravičene projekte in odhodke, nespoštovanje pravil javnega naročanja ali vključitev neupravičenih udeležencev v projekte, sofinancirane iz Evropskega socialnega sklada.

Neupravičeni projekti in odhodki

| 6.14 | Sodišče je pri 20 transakcijah – 11 % od 180 revidiranih transakcij – ugotovilo, da so bili projekti neupravičeni ali da so bili povrnjeni neupravičeni in napačno izračunani stroški. 17 od teh transakcij se je nanašalo na projekte Evropskega socialnega sklada. Te napake so enake 65 % vseh količinsko opredeljivih napak in dosegajo približno 72 % ocenjene stopnje napake za to področje politike (glej okvir 6.1). |
| --- | --- |

6.14

Sodišče je pri 20 transakcijah – 11 % od 180 revidiranih transakcij – ugotovilo, da so bili projekti neupravičeni ali da so bili povrnjeni neupravičeni in napačno izračunani stroški. 17 od teh transakcij se je nanašalo na projekte Evropskega socialnega sklada. Te napake so enake 65 % vseh količinsko opredeljivih napak in dosegajo približno 72 % ocenjene stopnje napake za to področje politike (glej okvir 6.1).

| 6.14 | Napake, ki jih je Sodišče ugotovilo v Romuniji, predstavljajo znaten del skupne stopnje napake na področju zaposlovanja in socialnih zadev. Komisija je podobne napake ugotovila že v preteklosti. Zato je Komisija leta 2012 uvedla 25-odstotni pavšalni finančni popravek na ravni operativnega programa. Glej odgovor na odstavek 6.39(a) in okvir 1.2. |
| --- | --- |

6.14

Okvir 6.1 –   Primeri neupravičenih projektov in odhodkov

| (a) | Upravičenec ni bil upravičen do financiranja iz Evropskega socialnega sklada: V skladu z zahtevami romunske zakonodaje smejo strokovno usposabljanje izvajati samo pooblaščeni izvajalci. Projekt, namenjen vključevanju neaktivnih žensk s podeželja v trg dela, je izvajal upravičenec, ki ni imel takega pooblastila, zato je bil cel zahtevani znesek neupravičen. |
| --- | --- |

(a)

Upravičenec ni bil upravičen do financiranja iz Evropskega socialnega sklada: V skladu z zahtevami romunske zakonodaje smejo strokovno usposabljanje izvajati samo pooblaščeni izvajalci. Projekt, namenjen vključevanju neaktivnih žensk s podeželja v trg dela, je izvajal upravičenec, ki ni imel takega pooblastila, zato je bil cel zahtevani znesek neupravičen.

| (b) | Napačno izračunani stroški dela: Projekt, ki ga je sofinancirala neposredno Komisija, je bil namenjen krepitvi sindikalnega usklajevanja evropskih svetov delavcev. Sodišče je odkrilo računske napake pri stroških dela v višini 3,2 % revidiranega zneska. |
| --- | --- |

(b)

Napačno izračunani stroški dela: Projekt, ki ga je sofinancirala neposredno Komisija, je bil namenjen krepitvi sindikalnega usklajevanja evropskih svetov delavcev. Sodišče je odkrilo računske napake pri stroških dela v višini 3,2 % revidiranega zneska.

| (c) | Nepravilno dodeljeni režijski stroški: V skladu s pravili EU o upravičenosti (9) je treba režijske stroške dodeljevati „[...] sorazmerno z aktivnostjo v skladu z utemeljeno pravično in nepristransko metodo.“ V Španiji so režijske stroške za projekt usposabljanja dodeljevali po metodi, ki ni izpolnjevala teh zahtev. Sodišče meni, da so previsoko obračunani režijski stroški znašali 2,3 % revidiranega zneska. |
| --- | --- |

(c)

Nepravilno dodeljeni režijski stroški: V skladu s pravili EU o upravičenosti (9) je treba režijske stroške dodeljevati „[...] sorazmerno z aktivnostjo v skladu z utemeljeno pravično in nepristransko metodo.“ V Španiji so režijske stroške za projekt usposabljanja dodeljevali po metodi, ki ni izpolnjevala teh zahtev. Sodišče meni, da so previsoko obračunani režijski stroški znašali 2,3 % revidiranega zneska.

Kršitev pravil za javno naročanje

| 6.15 | Čeprav je za področje politike zaposlovanja in socialnih zadev delež transakcij v okviru postopkov javnega naročanja nižji kot na področju regionalne politike, prometa in energetike, je Sodišče pri 24 od 180 revidiranih transakcij ugotovilo kršitve pravil za javno naročanje na ravni EU in/ali nacionalni ravni. Hude kršitve teh pravil so bile ugotovljene v devetih primerih (5 % revidiranih transakcij); privedle so do količinsko opredeljivih napak. Takšne napake dosegajo 29 % vseh količinsko opredeljivih napak in približno 26 % ocenjene stopnje napake za to področje politike. |
| --- | --- |

6.15

Čeprav je za področje politike zaposlovanja in socialnih zadev delež transakcij v okviru postopkov javnega naročanja nižji kot na področju regionalne politike, prometa in energetike, je Sodišče pri 24 od 180 revidiranih transakcij ugotovilo kršitve pravil za javno naročanje na ravni EU in/ali nacionalni ravni. Hude kršitve teh pravil so bile ugotovljene v devetih primerih (5 % revidiranih transakcij); privedle so do količinsko opredeljivih napak. Takšne napake dosegajo 29 % vseh količinsko opredeljivih napak in približno 26 % ocenjene stopnje napake za to področje politike.

| 6.15 | Za zaščito proračuna EU Komisija v skladu s smernicami Odbora za usklajevanje skladov v kohezijski politiki uporablja sorazmerne pavšalne popravke, pri čemer upošteva načelo sorazmernosti ter naravo in težo prepoznanih nepravilnosti.

  Komisija in nacionalni organi uporabljajo te pavšalne popravke pri uvedbi finančnih popravkov za kršenje pravil za javna naročila, med drugim pri spremljanju vseh napak v javnih naročilih, o katerih poroča Sodišče. |
| --- | --- |

6.15

Komisija in nacionalni organi uporabljajo te pavšalne popravke pri uvedbi finančnih popravkov za kršenje pravil za javna naročila, med drugim pri spremljanju vseh napak v javnih naročilih, o katerih poroča Sodišče.

| 6.16 | V vseh primerih so bili zneski pod ravnijo, za katero veljajo neposredno pravila EU za javno naročanje (10). Kršena so bila torej nacionalna pravila (glej okvir 6.2). |
| --- | --- |

6.16

V vseh primerih so bili zneski pod ravnijo, za katero veljajo neposredno pravila EU za javno naročanje (10). Kršena so bila torej nacionalna pravila (glej okvir 6.2).

| 6.16 | Komisija bo spremljala vse napake, o katerih poroča Sodišče, in uvedla finančne popravke povsod, kjer bo to primerno in pravno mogoče. Komisija ugotavlja, da so v nekaterih primerih nacionalna ali regionalna pravila, ki se uporabljajo za odhodke, financirane iz Evropskega socialnega sklada (v nadaljnjem besedilu: ESS), bolj zahtevna od tistih, ki so predvidena v nacionalni zakonodaji za podobne odhodke, financirane s strani države. Zato se te dodatne zahteve lahko štejejo za čezmerno urejanje, pri katerem se odhodkom iz ESS prostovoljno nalagata nepotrebno upravno breme in zapletenost. |
| --- | --- |

6.16

Okvir 6.2 –   Primeri kršitev pravil za javno naročanje

| (a) | Nepravilno oddana javna naročila: V Italiji je upravičenec izvedel postopek javnega naročanja za sklop potovalnih in izobraževalnih storitev za šolski izlet. Obvestilo o oddaji javnega naročila je objavil samo na šolski oglasni deski, ne pa tudi v regionalnih časopisih, kot je zahtevano v nacionalni zakonodaji. Poleg tega je bil rok za oddajo ponudb samo tri delovne dni. To je omejevalo konkurenčnost in možnost sodelovanja za morebitne ponudnike, zato celoten pogodbeni znesek šteje za neupravičenega. Znesek dosega 84,9 % revidiranih stroškov v prijavljenem zahtevku. Ta projekt je bil del zahtevka, ki je bil plačan, potem ko je Komisija po prekinitvi, ki jo je zahteval GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje, ponovno začela izvrševati plačila za ta operativni program.
  Podobne ugotovitve v zvezi z nepravilno oddanimi naročili veljajo tudi za en projekt Evropskega socialnega sklada v Romuniji. |
| --- | --- |

(a)

Nepravilno oddana javna naročila: V Italiji je upravičenec izvedel postopek javnega naročanja za sklop potovalnih in izobraževalnih storitev za šolski izlet. Obvestilo o oddaji javnega naročila je objavil samo na šolski oglasni deski, ne pa tudi v regionalnih časopisih, kot je zahtevano v nacionalni zakonodaji. Poleg tega je bil rok za oddajo ponudb samo tri delovne dni. To je omejevalo konkurenčnost in možnost sodelovanja za morebitne ponudnike, zato celoten pogodbeni znesek šteje za neupravičenega. Znesek dosega 84,9 % revidiranih stroškov v prijavljenem zahtevku. Ta projekt je bil del zahtevka, ki je bil plačan, potem ko je Komisija po prekinitvi, ki jo je zahteval GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje, ponovno začela izvrševati plačila za ta operativni program.

Podobne ugotovitve v zvezi z nepravilno oddanimi naročili veljajo tudi za en projekt Evropskega socialnega sklada v Romuniji.

| (b) | Nezakonito neposredno oddana javna naročila: Pri projektu Evropskega socialnega sklada v Estoniji je bila pogodba za računovodske storitve sklenjena brez postopka javnega naročanja, s čimer so bila kršena nacionalna pravila za javno naročanje. Napaka je znašala 1,5 % revidiranega zneska.
  Podobno je bilo ugotovljeno tudi pri projektih Evropskega socialnega sklada v Franciji. |
| --- | --- |

(b)

Nezakonito neposredno oddana javna naročila: Pri projektu Evropskega socialnega sklada v Estoniji je bila pogodba za računovodske storitve sklenjena brez postopka javnega naročanja, s čimer so bila kršena nacionalna pravila za javno naročanje. Napaka je znašala 1,5 % revidiranega zneska.

Podobno je bilo ugotovljeno tudi pri projektih Evropskega socialnega sklada v Franciji.

Neupravičeni udeleženci

| 6.17 | Sodišče je pri dveh od 180 revidiranih transakcij ugotovilo, da udeleženci posebnih ukrepov, financiranih iz Evropskega socialnega sklada, niso izpolnjevali meril za upravičenost, kar je privedlo do količinsko opredeljivih napak. Ti primeri znašajo 6 % vseh količinsko opredeljivih napak in približno 2 % ocenjene stopnje napake za to področje politike (glej okvir 6.3). |
| --- | --- |

6.17

Sodišče je pri dveh od 180 revidiranih transakcij ugotovilo, da udeleženci posebnih ukrepov, financiranih iz Evropskega socialnega sklada, niso izpolnjevali meril za upravičenost, kar je privedlo do količinsko opredeljivih napak. Ti primeri znašajo 6 % vseh količinsko opredeljivih napak in približno 2 % ocenjene stopnje napake za to področje politike (glej okvir 6.3).

| 6.17 | Komisija bo spremljala vse primere, ki jih je opredelilo Sodišče, da se izvedejo potrebni finančni popravki. Vendar so zahteve iz primera v okviru 6.3 še en primer čezmernega urejanja, ki je v celoti posledica nacionalnih pravil o upravičenosti, v katerih ni upoštevano, da takšno dolgo obdobje vzdrževanja pogosto ni mogoče. Po priporočilih Komisije so bile zahteve in upravljanje pomoči za zaposlovanje v tem konkretnem primeru leta 2012 znatno izboljšane. |
| --- | --- |

6.17

Okvir 6.3 –   Primeri neupravičenih udeležencev

Neupravičeni udeleženci: Podpora iz Evropskega socialnega sklada je bila dodeljena španskim podjetjem, ki so zaposlovala brezposelne osebe. Pogoj za upravičenost je bila zahteva, da morajo delodajalci na novo zaposlene delavce obdržati v službi najmanj tri ali v nekaterih primerih do pet let. Pri 12 osebah ta pogoj ni bil izpolnjen. Stroški, prijavljeni za neupravičene udeležence, so znašali 39,2 % revidiranega zneska.

Podobno je bilo ugotovljeno tudi pri enem projektu Evropskega socialnega sklada v Italiji.

Številni primeri neupoštevanja postopkovnih zahtev

| 6.18 | Skoraj vse količinsko neopredeljive napake, ki jih je odkrilo Sodišče, so se nanašale na primere, v katerih organi upravljanja in upravičenci pri upravljanju in izvajanju projektov Evropskega socialnega sklada niso upoštevali postopkovnih zahtev. V osmih primerih Sodišče to neupoštevanje šteje za [resne] primere neskladnosti. V okviru 6.4 so primeri najpomembnejših kategorij količinsko neopredeljivih napak. |
| --- | --- |

6.18

Skoraj vse količinsko neopredeljive napake, ki jih je odkrilo Sodišče, so se nanašale na primere, v katerih organi upravljanja in upravičenci pri upravljanju in izvajanju projektov Evropskega socialnega sklada niso upoštevali postopkovnih zahtev. V osmih primerih Sodišče to neupoštevanje šteje za [resne] primere neskladnosti. V okviru 6.4 so primeri najpomembnejših kategorij količinsko neopredeljivih napak.

| 6.18 | Komisija bo spremljala vse napake, o katerih poroča Sodišče, in zagotovila, da se bodo izvedli popravni ukrepi. |
| --- | --- |

6.18

Okvir 6.4 –   Primeri neupoštevanja postopkovnih zahtev

| (a) | Velika sprememba obsega in ciljev projekta brez spremembe sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev: Na Slovaškem so bile v okviru projekta Evropskega socialnega sklada sofinancirane dejavnosti usposabljanja v dveh občinah. Sodišče je ugotovilo, da je bil velik del teh dejavnosti izveden za delavce srednje šole v tretji občini, ki spada v drugo regijo. Upravičenec je sicer dobil pisno odobritev posredniškega telesa, vendar je za tovrstno spremembo treba spremeniti sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev, kar ni bilo narejeno. |
| --- | --- |

(a)

Velika sprememba obsega in ciljev projekta brez spremembe sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev: Na Slovaškem so bile v okviru projekta Evropskega socialnega sklada sofinancirane dejavnosti usposabljanja v dveh občinah. Sodišče je ugotovilo, da je bil velik del teh dejavnosti izveden za delavce srednje šole v tretji občini, ki spada v drugo regijo. Upravičenec je sicer dobil pisno odobritev posredniškega telesa, vendar je za tovrstno spremembo treba spremeniti sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev, kar ni bilo narejeno.

| (b) | Obvestilo o oddaji javnega naročila je bilo poslano prepozno ali sploh ni bilo poslano: V skladu s pravili javnega naročanja morajo naročniki najkasneje v 48 dneh po oddaji naročila poslati obvestilo o izidu postopka oddaje. Sodišče je odkrilo tri primere v Grčiji, v katerih to pravilo ni bilo upoštevano.
  Podobno je bilo ugotovljeno tudi pri projektih Evropskega socialnega sklada v Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

(b)

Obvestilo o oddaji javnega naročila je bilo poslano prepozno ali sploh ni bilo poslano: V skladu s pravili javnega naročanja morajo naročniki najkasneje v 48 dneh po oddaji naročila poslati obvestilo o izidu postopka oddaje. Sodišče je odkrilo tri primere v Grčiji, v katerih to pravilo ni bilo upoštevano.

Podobno je bilo ugotovljeno tudi pri projektih Evropskega socialnega sklada v Združenem kraljestvu.

| (c) | Nepravilna uporaba pravil o državni pomoči: V okviru projekta Evropskega socialnega sklada na Portugalskem se je podpora za mala in srednje velika podjetja zagotavljala s subvencioniranjem stroškov dela za 12-mesečno pripravništvo na novo zaposlenih brezposelnih oseb. Tovrstna državna pomoč bi bila sprejemljiva, če bi bila dodeljena kot pomoč de minimis ali v okviru sheme izvzete pomoči, vendar država članica ni uporabila nobene od teh možnosti.
  Podobno je bilo ugotovljeno tudi pri enem projektu Evropskega socialnega sklada v Nemčiji. |
| --- | --- |

(c)

Nepravilna uporaba pravil o državni pomoči: V okviru projekta Evropskega socialnega sklada na Portugalskem se je podpora za mala in srednje velika podjetja zagotavljala s subvencioniranjem stroškov dela za 12-mesečno pripravništvo na novo zaposlenih brezposelnih oseb. Tovrstna državna pomoč bi bila sprejemljiva, če bi bila dodeljena kot pomoč de minimis ali v okviru sheme izvzete pomoči, vendar država članica ni uporabila nobene od teh možnosti.

Podobno je bilo ugotovljeno tudi pri enem projektu Evropskega socialnega sklada v Nemčiji.

Posledice uporabe poenostavljenega obračunavanja stroškov

| 6.19 | Sodišče je v prejšnjih letnih poročilih Komisiji priporočilo, naj poveča uporabo plačil v enkratnem znesku in pavšalnih plačil namesto izplačevanja po dejanskih stroških, da bi zmanjšala verjetnost napak in upravno breme za nosilce projektov (11). |
| --- | --- |

6.19

Sodišče je v prejšnjih letnih poročilih Komisiji priporočilo, naj poveča uporabo plačil v enkratnem znesku in pavšalnih plačil namesto izplačevanja po dejanskih stroških, da bi zmanjšala verjetnost napak in upravno breme za nosilce projektov (11).

| 6.19 | Po uvedbi poenostavljenih obračunavanj stroškov si Komisija dejavno prizadeva postopno razširiti njihovo uporabo in meni, da so pozitivni rezultati že vidni. Komisija bo še naprej dejavno spodbujala uporabo poenostavljenih obračunavanj stroškov. |
| --- | --- |

6.19

| 6.20 | Leta 2009 je zakonodajalec povečal število načinov poenostavljenega obračunavanja stroškov (12). Od takrat je mogoče priglasiti stroške za projekte ali operacije v okviru nepovratnih sredstev, ki se dodeljujejo neposredno, kot: |
| --- | --- |

6.20

Leta 2009 je zakonodajalec povečal število načinov poenostavljenega obračunavanja stroškov (12). Od takrat je mogoče priglasiti stroške za projekte ali operacije v okviru nepovratnih sredstev, ki se dodeljujejo neposredno, kot:

| — | pavšalne zneske za posredne stroške v višini največ 20 % neposrednih stroškov projekta, |
| --- | --- |

—

pavšalne zneske za posredne stroške v višini največ 20 % neposrednih stroškov projekta,

| — | pavšalne stroške, izračunane na podlagi standardnih stroškov na enoto, ali |
| --- | --- |

—

pavšalne stroške, izračunane na podlagi standardnih stroškov na enoto, ali

| — | enkratne zneske v višini do 50 000 EUR za vse stroške ali del stroškov nekega projekta. |
| --- | --- |

—

enkratne zneske v višini do 50 000 EUR za vse stroške ali del stroškov nekega projekta.

| 6.21 | Na podlagi rezultatov ankete Komisija ocenjuje, da so pri približno 60 % operativnih programov v okviru Evropskega socialnega sklada uporabljali vsaj enega od treh načinov poenostavljenega obračunavanja stroškov za prijavo dela stroškov, povrnjenih leta 2012. |
| --- | --- |

6.21

Na podlagi rezultatov ankete Komisija ocenjuje, da so pri približno 60 % operativnih programov v okviru Evropskega socialnega sklada uporabljali vsaj enega od treh načinov poenostavljenega obračunavanja stroškov za prijavo dela stroškov, povrnjenih leta 2012.

| 6.22 | V vzorcu Sodišča je 43 transakcij v okviru 12 od 21 operativnih programov vsebovalo prijave stroškov s poenostavljenim obračunavanjem. Pri 24 transakcijah so bili pavšalni stroški obračunani na podlagi standardnih stroškov na enoto, pri 15 transakcijah pa so bili posredni stroški obračunani na podlagi pavšalov. Izplačila v enkratnem znesku so bila manjkrat uporabljena (štiri transakcije). |
| --- | --- |

6.22

V vzorcu Sodišča je 43 transakcij v okviru 12 od 21 operativnih programov vsebovalo prijave stroškov s poenostavljenim obračunavanjem. Pri 24 transakcijah so bili pavšalni stroški obračunani na podlagi standardnih stroškov na enoto, pri 15 transakcijah pa so bili posredni stroški obračunani na podlagi pavšalov. Izplačila v enkratnem znesku so bila manjkrat uporabljena (štiri transakcije).

| 6.22 | Komisija meni, da opažanje Sodišča potrjuje vpliv njenih stalnih prizadevanj za spodbujanje držav članic k uspešnemu izvajanju poenostavljenih obračunavanj stroškov od začetka tekočega programskega obdobja, ki so se znatno utrdila s posebnimi seminarji o poenostavitvah, ki se izvajajo od leta 2011 v do zdaj 17 državah članicah. |
| --- | --- |

6.22

| 6.23 | Sodišče ni odkrilo nobene napake (niti količinsko opredeljive niti količinsko neopredeljive) v zvezi z uporabo poenostavljenega obračunavanja stroškov. To kaže, da je pri projektih, za katere se stroški prijavljajo s poenostavljenim obračunavanjem, manjša verjetnost napak. Zato bi morala širša uporaba poenostavljenega obračunavanja stroškov pozitivno vplivati na stopnjo napake. |
| --- | --- |

6.23

Sodišče ni odkrilo nobene napake (niti količinsko opredeljive niti količinsko neopredeljive) v zvezi z uporabo poenostavljenega obračunavanja stroškov. To kaže, da je pri projektih, za katere se stroški prijavljajo s poenostavljenim obračunavanjem, manjša verjetnost napak. Zato bi morala širša uporaba poenostavljenega obračunavanja stroškov pozitivno vplivati na stopnjo napake.

| 6.23 | Komisija pozdravlja dejstvo, da revizijsko delo Sodišča potrjuje pozitiven vpliv poenostavljenega obračunavanja stroškov na uspešno zmanjšanje napak.

  Poleg zmanjšanja upravnega bremena zlasti za manjše upravičence, kar pogosto velja za ESS, je eden od glavnih razlogov za izvajanje poenostavljenega obračunavanja stroškov še dodatno zmanjšanje stopnje napake na področju zaposlovanja in socialnih zadev. |
| --- | --- |

6.23

Poleg zmanjšanja upravnega bremena zlasti za manjše upravičence, kar pogosto velja za ESS, je eden od glavnih razlogov za izvajanje poenostavljenega obračunavanja stroškov še dodatno zmanjšanje stopnje napake na področju zaposlovanja in socialnih zadev.

| 6.24 | Ena od glavnih ovir za to, da bi organi upravljanja in posredniška telesa uporabljali poenostavljeno obračunavanje stroškov, je strah, da bi uvedli stopnje, ki ne bi izpolnjevale zahtev iz člena 11(3) Uredbe (ES) št. 1081/2006 (13): stopnje „se vnaprej določijo na podlagi poštenega, pravičnega in preverljivega izračuna“. Komisija je izdala smernice za razumevanje teh zahtev (14). Te smernice so jasne in vsebujejo dobre ponazoritve ter bodo z dejavnim spodbujanjem poenostavljenega obračunavanja stroškov in sistematično vnaprejšnjo odobritvijo izračunanih pavšalnih stopenj, ki jo opravi Komisija, verjetno privedle do tega, da ga bodo organi upravljanja in posredniška telesa bolj uporabljali. To je zlasti pomembno zaradi sedanje pripravljalne faze za prihodnje programsko obdobje 2014–2020. |
| --- | --- |

6.24

Ena od glavnih ovir za to, da bi organi upravljanja in posredniška telesa uporabljali poenostavljeno obračunavanje stroškov, je strah, da bi uvedli stopnje, ki ne bi izpolnjevale zahtev iz člena 11(3) Uredbe (ES) št. 1081/2006 (13): stopnje „se vnaprej določijo na podlagi poštenega, pravičnega in preverljivega izračuna“. Komisija je izdala smernice za razumevanje teh zahtev (14). Te smernice so jasne in vsebujejo dobre ponazoritve ter bodo z dejavnim spodbujanjem poenostavljenega obračunavanja stroškov in sistematično vnaprejšnjo odobritvijo izračunanih pavšalnih stopenj, ki jo opravi Komisija, verjetno privedle do tega, da ga bodo organi upravljanja in posredniška telesa bolj uporabljali. To je zlasti pomembno zaradi sedanje pripravljalne faze za prihodnje programsko obdobje 2014–2020.

| 6.24 | Komisija pozdravlja opažanje in podporo Sodišča glede uporabe poenostavljenih obračunavanj stroškov. Komisija vidi to kot spodbudo za izvajanje svojega ambicioznega akcijskega načrta o poenostavitvah, ki vključuje izvajanje seminarjev o poenostavitvah v veliki večini držav članic do konca leta 2013. |
| --- | --- |

6.24

Ponovna uvedba plačil v okviru problematičnih operativnih programov je pomenila populacijo z višjim tveganjem leta 2012

| 6.25 | Leta 2012 je Komisija ponovno začela izvrševati plačila za več operativnih programov, za katere je bilo izvrševanje pred tem prekinjeno ali začasno ustavljeno. Čeprav so bili sistemi po revizijah, ki jih je izvedel GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje, morda izboljšani in so bili narejeni finančnih popravki, bi lahko bili po ponovni uvedbi plačil nekateri zahtevki, katerih plačila so bila prekinjena, plačani v celoti. To povzroča tveganje, da so med temi zahtevki še vedno tudi zahtevki za projekte z neupravičenimi odhodki, zaradi katerih je bilo plačevanje prej prekinjeno ali začasno ustavljeno (glej primer (a) v okviru 6.2). |
| --- | --- |

6.25

Leta 2012 je Komisija ponovno začela izvrševati plačila za več operativnih programov, za katere je bilo izvrševanje pred tem prekinjeno ali začasno ustavljeno. Čeprav so bili sistemi po revizijah, ki jih je izvedel GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje, morda izboljšani in so bili narejeni finančnih popravki, bi lahko bili po ponovni uvedbi plačil nekateri zahtevki, katerih plačila so bila prekinjena, plačani v celoti. To povzroča tveganje, da so med temi zahtevki še vedno tudi zahtevki za projekte z neupravičenimi odhodki, zaradi katerih je bilo plačevanje prej prekinjeno ali začasno ustavljeno (glej primer (a) v okviru 6.2).

| 6.25 | Stroga politika Komisije glede prekinitev in začasnih ustavitev plačil zmanjšuje tveganje za proračun Skupnosti tako, da ustavi plačila takoj, ko se ugotovijo bistvene pomanjkljivosti, pogosto prek njenega revizijskega dela. Pred ponovno uvedbo vmesnih plačil Komisija zahteva uspešno izvedbo potrebnih finančnih popravkov in dogovorjenega akcijskega načrta, da se v prihodnje prepreči ponoven pojav navedenih pomanjkljivosti. Komisija bo spremljala poseben primer, ki ga je opredelilo Sodišče, da se izvedejo morebitni potrebni dodatni finančni popravki. |
| --- | --- |

6.25

Napake, odkrite v zaključenih operativnih programih

| 6.26 | Vzorec Sodišča je vključeval 16 transakcij s končnimi plačili za zaključek dveh operativnih programov za obdobje 2000–2006. Sodišče je ugotovilo količinsko opredeljive napake pri petih transakcijah za program, ki je bil zaključen brez finančnih popravkov (15). |
| --- | --- |

6.26

Vzorec Sodišča je vključeval 16 transakcij s končnimi plačili za zaključek dveh operativnih programov za obdobje 2000–2006. Sodišče je ugotovilo količinsko opredeljive napake pri petih transakcijah za program, ki je bil zaključen brez finančnih popravkov (15).

| 6.26 | Kot kaže pregledno poročilo o finančnih popravkih iz programskega obdobja 2000–2006, predloženo Evropskemu parlamentu 23. aprila 2013, je GD EMPL sprejel preudaren pristop k zaključevanju, kar se kaže v dejstvu, da je v času preglednega poročila postopek zaključevanja še vedno potekal za 61 programov ESS, pet zaključnih revizij pa se še načrtuje za leto 2013. Pregledno poročilo kaže, da se bo ob upoštevanju že izvedenih in dodatnih finančnih popravkov, ki bodo posledica zaključka preostalih 61 programov ESS, za programe ESS po ocenah izvedlo skupno 2,4 milijarde finančnih popravkov. Ob upoštevanju navedenega je Komisija seznanjena s petimi posebnimi napakami, ki jih je prepoznalo Sodišče v zaključenem operativnem programu, in bo izvedla potrebne dodatne popravke. |
| --- | --- |

6.26

| 6.27 | To potrjuje zaključke revizije sistemov za zaključevanje iz lanskega letnega poročila (16), ki pravijo, da bi nezanesljiva dokumentacija ob zaključku lahko privedla do dokončnega povračila nepravilnih odhodkov, če v naslednjih fazah Komisija ne bo sprejela potrebnih popravljalnih ukrepov. |
| --- | --- |

6.27

To potrjuje zaključke revizije sistemov za zaključevanje iz lanskega letnega poročila (16), ki pravijo, da bi nezanesljiva dokumentacija ob zaključku lahko privedla do dokončnega povračila nepravilnih odhodkov, če v naslednjih fazah Komisija ne bo sprejela potrebnih popravljalnih ukrepov.

| 6.27 | Komisija se strinja, da je zaključevanje programov iz obdobja 2000–2006 zapleten postopek in vključuje nekatera tveganja, ki izhajajo iz včasih ne povsem zanesljive dokumentacije o zaključku, ki jo zagotovijo države članice za nekatere posamezne operativne programe. GD EMPL je zato uvedel potrebne ukrepe za zmanjšanje navedenih tveganj, vključno z znatnimi finančnimi popravki in petimi zaključnimi revizijami, načrtovanimi v letu 2013 (glej tudi odgovor na odstavek 6.27). Opozoriti je treba tudi, da lahko Komisija v primeru novih dejstev, kot so tista, ki jih ugotovi Sodišče, finančne popravke izvede tudi po zaključku programa. Komisija ob priznavanju navedenih tveganj poudarja, da postopek zaključevanja programov iz obdobja 2000–2006 še poteka. |
| --- | --- |

6.27

USPEŠNOST SISTEMOV

Pregled revizijskih organov, ki ga je opravilo Sodišče

| 6.28 | V
  Prilogi 5.2
  so povzeti rezultati preučevanja nadzornih in kontrolnih sistemov za štiri revizijske organe Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada in Evropskega socialnega sklada, ki ga je izvedlo Sodišče. |
| --- | --- |

6.28

V
  Prilogi 5.2
  so povzeti rezultati preučevanja nadzornih in kontrolnih sistemov za štiri revizijske organe Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada in Evropskega socialnega sklada, ki ga je izvedlo Sodišče.

| 6.28 | Komisija ugotavlja, da imajo revizijski organi dejansko osrednjo vlogo v postopku oblikovanja zagotovila, in sicer od začetka programskega obdobja in vzpostavitve sistemov. Zatem vsako leto predložijo Komisiji revizijsko mnenje o delovanju upravljavskih in kontrolnih sistemov, ki ga oblikujejo na podlagi revizij upravljavskih in kontrolnih sistemov ter vzorcev operacij, praviloma izvedenih v skladu z revizijsko strategijo. Zato Komisija z njimi tesno sodeluje in se usklajuje ter je že leta 2009 začela pregledovati njihove metodologije in revizijske rezultate. Tako je z zagotavljanjem nasvetov, navodil in priporočil revizijskim organom prispevala h krepitvi zmogljivosti. Uredba Komisiji omogoča, da se pri oblikovanju svojega zagotovila pod določenimi pogoji zanese na delo revizijskega organa (člen 73). |
| --- | --- |

6.28

| 6.29 | Sodišče je v okviru svoje preučitve skupaj štirih revizijskih organov, ki so odgovorni za Evropski sklad za regionalni razvoj, Kohezijski sklad in Evropski socialni sklad, ocenilo delo dveh revizijskih organov v dveh državah članicah (angleškega revizijskega organa v Združenem kraljestvu in slovaškega revizijskega organa). Pri teh dveh revidiranih organih sta bila pregled njihovega dela in ponovna izvedba njihovih revizij projektov osredotočena na odhodke Evropskega socialnega sklada. |
| --- | --- |

6.29

Sodišče je v okviru svoje preučitve skupaj štirih revizijskih organov, ki so odgovorni za Evropski sklad za regionalni razvoj, Kohezijski sklad in Evropski socialni sklad, ocenilo delo dveh revizijskih organov v dveh državah članicah (angleškega revizijskega organa v Združenem kraljestvu in slovaškega revizijskega organa). Pri teh dveh revidiranih organih sta bila pregled njihovega dela in ponovna izvedba njihovih revizij projektov osredotočena na odhodke Evropskega socialnega sklada.

| 6.29 in 6.30 | GD EMPL je konec leta 2012 izvedel revizije za pregled dela 84 revizijskih organov ESS, vključno z revizijskimi organi Združenega kraljestva in Slovaške. Komisija je te revizijske organe ocenila pozitivno. |
| --- | --- |

6.29 in 6.30

| 6.30 | Slovaški revizijski organ je glede skladnosti s ključnimi regulativnimi zahtevami in zagotavljanja pravilnosti transakcij ocenjen kot uspešen, angleški v Združenem kraljestvu pa kot delno uspešen. O obsegu in posameznih rezultatih revizije revizijskih organov vseh treh skladov (Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada in Evropskega socialnega sklada), ki jo je opravilo Sodišče, poroča poglavje 5 (odstavki 5.46 do 5.49). |
| --- | --- |

6.30

Slovaški revizijski organ je glede skladnosti s ključnimi regulativnimi zahtevami in zagotavljanja pravilnosti transakcij ocenjen kot uspešen, angleški v Združenem kraljestvu pa kot delno uspešen. O obsegu in posameznih rezultatih revizije revizijskih organov vseh treh skladov (Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada in Evropskega socialnega sklada), ki jo je opravilo Sodišče, poroča poglavje 5 (odstavki 5.46 do 5.49).

Ocena nadzora Komisije nad revizijskimi organi

| 6.31 | Rezultati pregleda nadzora Komisije nad revizijskimi organi, ki ga je opravilo Sodišče, so prikazani v poglavju 5 (glej odstavke 5.50 do 5.52). |
| --- | --- |

6.31

Rezultati pregleda nadzora Komisije nad revizijskimi organi, ki ga je opravilo Sodišče, so prikazani v poglavju 5 (glej odstavke 5.50 do 5.52).

| 6.32 | Komisija izračunava stopnje napake po operativnem programu na podlagi letnih poročil o nadzoru, ki jih pripravijo revizijski organi. GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje je leta 2012 stopnjo napake, prikazano v 31 od 117 letnih poročil o nadzoru, prilagodil ali štel za nezanesljivo (leta 2011 je to storil v 42 od 117 letnih poročil o nadzoru). |
| --- | --- |

6.32

Komisija izračunava stopnje napake po operativnem programu na podlagi letnih poročil o nadzoru, ki jih pripravijo revizijski organi. GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje je leta 2012 stopnjo napake, prikazano v 31 od 117 letnih poročil o nadzoru, prilagodil ali štel za nezanesljivo (leta 2011 je to storil v 42 od 117 letnih poročil o nadzoru).

| 6.32 | Preden Komisija potrdi stopnje, ki so jih sporočili revizijski organi, uporabi vse veljavne revizijske postopke, če se pojavijo dvomi glede natančnosti in/ali zanesljivosti sporočenih stopenj napake: pisna in ustna vprašanja revizijskim organom, zbiranje informacij in/ali analiza dodatnih informacij revizijskih organov, vključno po potrebi s posameznimi rezultati revizij. Na podlagi teh informacij so bile stopnje napak iz letnih poročil o nadzoru prilagojene v 18 (15,4 %) operativnih programih ESS. Poleg tega so se sporočene stopnje napak za 13 (11,1 %) operativnih programov ESS štele za nezanesljive in jih je zato Komisija nadomestila s pavšalom. |
| --- | --- |

6.32

| 6.33 | V vseh primerih, v katerih je Komisija med preiskavami v državah članicah ugotovila posamezne slabosti, so bili nacionalni organi obveščeni o popravljalnih ukrepih, ki jih je treba sprejeti. Sodišče je odkrilo nekaj nedoslednosti v analizi letnih poročil o nadzoru, ki jo je opravila Komisija. Ta namreč ni odkrila ali popravila nekaterih pomanjkljivosti, ki so jih zagrešili revizijski organi pri izračunu stopnje napake. Kljub tem problemom število in učinki pridržkov, ki jih je leta 2012 izrekel GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje, niso vprašljivi. |
| --- | --- |

6.33

V vseh primerih, v katerih je Komisija med preiskavami v državah članicah ugotovila posamezne slabosti, so bili nacionalni organi obveščeni o popravljalnih ukrepih, ki jih je treba sprejeti. Sodišče je odkrilo nekaj nedoslednosti v analizi letnih poročil o nadzoru, ki jo je opravila Komisija. Ta namreč ni odkrila ali popravila nekaterih pomanjkljivosti, ki so jih zagrešili revizijski organi pri izračunu stopnje napake. Kljub tem problemom število in učinki pridržkov, ki jih je leta 2012 izrekel GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje, niso vprašljivi.

| 6.33 | Komisija meni, da ima vzpostavljen temeljit nadzorni postopek za zagotovitev splošne zanesljivosti letnih poročil o nadzoru za svoj postopek oblikovanja zagotovila in podporo določanju ter opredeljevanju pridržkov iz njenega letnega poročila o dejavnostih (glej odgovor na odstavek 6.40(a)). |
| --- | --- |

6.33

Pregled letnega poročila o dejavnostih GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje

| 6.34 | Sodišče je ocenilo letno poročilo o dejavnostih za leto 2012 z izjavo generalnega direktorja GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje. Glede pravilnosti plačil, odobrenih leta 2012, je predvsem: |
| --- | --- |

6.34

Sodišče je ocenilo letno poročilo o dejavnostih za leto 2012 z izjavo generalnega direktorja GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje. Glede pravilnosti plačil, odobrenih leta 2012, je predvsem:

| (a) | ocenilo pridržke, izražene v letnem poročilu o dejavnostih; |
| --- | --- |

(a)

ocenilo pridržke, izražene v letnem poročilu o dejavnostih;

| (b) | preverilo doslednost in točnost izračunov „zneskov, pri katerih obstaja tveganje“, ki jih je opravila Komisija. |
| --- | --- |

(b)

preverilo doslednost in točnost izračunov „zneskov, pri katerih obstaja tveganje“, ki jih je opravila Komisija.

| 6.35 | Po ocenah GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje znaša skupna stopnja napake za vmesna plačila, izvršena leta 2012, v programskem obdobju 2007–2013 med 2,3 % in 3,2 %. Na približno 30 % plačil so vplivale pomembne napake (kar je več ali enako 2-odstotnemu pragu pomembnosti, ki ga je določila Komisija). |
| --- | --- |

6.35

Po ocenah GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje znaša skupna stopnja napake za vmesna plačila, izvršena leta 2012, v programskem obdobju 2007–2013 med 2,3 % in 3,2 %. Na približno 30 % plačil so vplivale pomembne napake (kar je več ali enako 2-odstotnemu pragu pomembnosti, ki ga je določila Komisija).

| 6.35 | Komisija meni, da dejstvo, da je bila stopnja napake, ki jo je ocenila Komisija sama, kot so razkrila letna poročila o dejavnostih GD EMPL, tri leta zapored v skladu z najverjetnejšo stopnjo napake Sodišča, potrjuje veljavnost in zanesljivost njenega pristopa (glej odgovor na odstavek 6.40(a)). Ti rezultati kažejo, da ima Komisija vzpostavljen dober postopek za nadzorovanje informacij, ki jih je revizijski organ posredoval v svojih poročilih o nadzoru.

  Kot je navedeno v njenem poročilu o dejavnostih za leto 2012 (stran 37), Komisija poudarja, da je bilo le 19,7 % od njenih vmesnih plačil v letu 2012 izvedenih za operativne programe s stopnjo napake iz letnih poročil o nadzoru za leto 2012, poslanih decembra 2012, med 2 % in 5 % in le 9,8 % za operativne programe s sporočeno stopnjo napake, višjo od 5 %. To jasno izraža strogo politiko glede prekinitev in začasnih ustavitev plačil, ki jo GD EMPL sistematično izvaja, za operativne programe s kumulativnimi stopnjami napake (v celotnem obdobju od leta 2007) nad 2 % pa je Komisija uvedla ustrezen finančni popravek ali začela izvajati prekinitve, dokler popravek ni bil izveden. |
| --- | --- |

6.35

Kot je navedeno v njenem poročilu o dejavnostih za leto 2012 (stran 37), Komisija poudarja, da je bilo le 19,7 % od njenih vmesnih plačil v letu 2012 izvedenih za operativne programe s stopnjo napake iz letnih poročil o nadzoru za leto 2012, poslanih decembra 2012, med 2 % in 5 % in le 9,8 % za operativne programe s sporočeno stopnjo napake, višjo od 5 %. To jasno izraža strogo politiko glede prekinitev in začasnih ustavitev plačil, ki jo GD EMPL sistematično izvaja, za operativne programe s kumulativnimi stopnjami napake (v celotnem obdobju od leta 2007) nad 2 % pa je Komisija uvedla ustrezen finančni popravek ali začela izvajati prekinitve, dokler popravek ni bil izveden.

| 6.36 | Letno poročilo o dejavnostih GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje vsebuje pridržek glede plačil v višini 68 milijonov EUR za programsko obdobje 2007–2013, ki zajema 27 od 117 operativnih programov, in en pridržek brez finančnega učinka za 12 operativnih programov iz programskega obdobja 2000–2006. |
| --- | --- |

6.36

Letno poročilo o dejavnostih GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje vsebuje pridržek glede plačil v višini 68 milijonov EUR za programsko obdobje 2007–2013, ki zajema 27 od 117 operativnih programov, in en pridržek brez finančnega učinka za 12 operativnih programov iz programskega obdobja 2000–2006.

| 6.37 | Leta 2011 je GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje pri odločanju o tem, ali bi za neki operativni program moral veljati pridržek, za operativne programe za programsko obdobje 2007–2013 uporabil izračun kumulativnega finančnega tveganja z validiranimi stopnjami napake v višini od 2 % do 5 %. Leta 2012 je GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje uporabil ta pristop za 20 operativnih programov z validiranimi napakami v višini nad 5 %. Čeprav je bilo za 13 operativnih programov kumulativno finančno tveganje, ki ga je izračunala Komisija, nižje od 2 %, jih je bilo osem vključenih v pridržek glede uporabe načela previdnosti. Za preostalih pet operativnih programov ni bil izrečen pridržek. Samo pri enem od teh petih programov je bilo v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012 razkrito, zakaj pridržek ni bil izrečen. Sodišče meni, da bi morala Komisija razkriti tovrstne informacije tudi za druge štiri od teh operativnih programov. |
| --- | --- |

6.37

Leta 2011 je GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje pri odločanju o tem, ali bi za neki operativni program moral veljati pridržek, za operativne programe za programsko obdobje 2007–2013 uporabil izračun kumulativnega finančnega tveganja z validiranimi stopnjami napake v višini od 2 % do 5 %. Leta 2012 je GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje uporabil ta pristop za 20 operativnih programov z validiranimi napakami v višini nad 5 %. Čeprav je bilo za 13 operativnih programov kumulativno finančno tveganje, ki ga je izračunala Komisija, nižje od 2 %, jih je bilo osem vključenih v pridržek glede uporabe načela previdnosti. Za preostalih pet operativnih programov ni bil izrečen pridržek. Samo pri enem od teh petih programov je bilo v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012 razkrito, zakaj pridržek ni bil izrečen. Sodišče meni, da bi morala Komisija razkriti tovrstne informacije tudi za druge štiri od teh operativnih programov.

| 6.37 | V skladu z veljavnimi navodili Komisije za letno poročilo o dejavnostih za leto 2012 se (količinsko opredeljen) pridržek zahteva le, če je kumulativno finančno tveganje nad 2 %, kar ni veljalo za nobenega od petih operativnih programov, ki jih je navedlo Sodišče, saj so bili potrebni finančni popravki do izdaje letnega poročila o dejavnostih že izvedeni. Poleg tega so bili izvedeni ustrezni akcijski načrti, da se prepreči ponoven pojav teh težav v zadevnih petih operativnih programih. Komisija je seznanjena z opažanjem Sodišča, da se v prihodnjih letnih poročilih o dejavnostih glede tega zagotovi širše razkritje. |
| --- | --- |

6.37

| 6.38 | V poglavju 1 so informacije o obravnavanju finančnih popravkov (glej odstavke 1.19 do 1.37). |
| --- | --- |

6.38

V poglavju 1 so informacije o obravnavanju finančnih popravkov (glej odstavke 1.19 do 1.37).

| 6.38 | Komisija je sprejela vse potrebne ukrepe, ki so v skladu s Pogodbo in predvideni v uredbah za zaščito proračuna EU. Komisija ugotavlja, da se 25-odstotni pavšalni popravek, ki velja za Romunijo, ni upošteval pri določanju stopnje napake za leto 2012, čeprav je Komisija storila vse potrebno in v celoti upoštevala obstoječe uredbe v istem finančnem letu, ki ga je revidiralo Sodišče. Glej odgovora na odstavek 6.39(a) in na okvir 1.2. |
| --- | --- |

6.38

ZAKLJUČEK IN PRIPOROČILA

Zaključek za leto 2012

| 6.39 | Za področje politike zaposlovanja in socialnih zadev: |
| --- | --- |

6.39

Za področje politike zaposlovanja in socialnih zadev:

6.39.

| (a) | preizkušanje transakcij kaže, da je najverjetnejša stopnja napake v populaciji 3,2 % in |
| --- | --- |

(a)

preizkušanje transakcij kaže, da je najverjetnejša stopnja napake v populaciji 3,2 % in

| (a) | Komisija ima vzpostavljen temeljit postopek za podporo zagotovilu iz poročila o dejavnostih. Komisija meni, da dejstvo, da je bila stopnja napake, ki jo je ocenila Komisija sama, kot so razkrila letna poročila o dejavnostih GD EMPL, tri leta zapored v skladu z najverjetnejšo stopnjo napake Sodišča, potrjuje veljavnost in zanesljivost njenega pristopa. GD EMPL je v svojem letnem poročilu o dejavnostih stopnjo napake za leto 2012 ocenil med 2,3 % in 3,2 %. Komisija opozarja, da napake v enem samem operativnem programu v Romuniji predstavljajo znaten del najverjetnejše napake, ki jo je ugotovilo Sodišče. Komisija poudarja, da je decembra 2012 izvedla 25-odstotni pavšalni popravek na vse odhodke, ki so jih potrdili romunski organi v okviru tega operativnega programa. Komisija ugotavlja, da se navedeni pavšalni popravek ni upošteval pri določanju stopnje napake za leto 2012, čeprav je storila vse potrebno in v celoti upoštevala obstoječe uredbe v istem finančnem letu, ki ga je revidiralo Sodišče. Glej odgovor na okvir 1.2. |
| --- | --- |

(a)

| (b) | da so preučeni nadzorni in kontrolni sistemi (delno uspešni) pri zagotavljanju pravilnosti dejavnosti v programskem obdobju 2007–2013. |
| --- | --- |

(b)

da so preučeni nadzorni in kontrolni sistemi (delno uspešni) pri zagotavljanju pravilnosti dejavnosti v programskem obdobju 2007–2013.

| (b) | Komisija meni, da ima vzpostavljen temeljit nadzorni postopek, da zagotovi splošno zanesljivost dela revizijskih organov za oblikovanje svojega zagotovila. Na podlagi svoje ocene Komisija poudarja, da se lahko uspešnost revizijskih organov in njihovo spoštovanje pravil razlikujeta. V skladu s členom 73 Uredbe (ES) št. 1083/2006 se Komisija od junija 2012 uradno zanaša na delo devetih revizijskih organov za področje ESS (za 10 operativnih programov). Komisija bo nadaljevala s pregledom dela revizijskih organov. |
| --- | --- |

(b)

| 6.40 | Splošni revizijski dokazi kažejo, da na sprejete odhodke vpliva pomembna stopnja napake. |
| --- | --- |

6.40

Splošni revizijski dokazi kažejo, da na sprejete odhodke vpliva pomembna stopnja napake.

| 6.40 | Komisija je sprejela posebne ukrepe za zmanjšanje ugotovljenih tveganj, ki po potrebi vključujejo zlasti preventivne in popravne ukrepe, kot so usmerjanje, usposabljanje, poenostavitve in stroga politika glede prekinitev in začasnih ustavitev plačil ter finančnih popravkov. |
| --- | --- |

6.40

Priporočila

| 6.41 | V
  Prilogi 6.2
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil. V letnih poročilih za leti 2009 in 2010 je Sodišče za področje politike kohezije, prometa in energetike izdalo 10 priporočil, od katerih eno ne velja za obstoječi okvir. Komisija je v celoti izvedla eno priporočilo, pet jih je bilo večinoma izvedenih, eno je bilo deloma izvedeno, eno pa sploh ni bilo izvedeno. V enem primeru ni bilo mogoče pridobiti dovolj dokazov za sprejete ukrepe. |
| --- | --- |

6.41

V
  Prilogi 6.2
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil. V letnih poročilih za leti 2009 in 2010 je Sodišče za področje politike kohezije, prometa in energetike izdalo 10 priporočil, od katerih eno ne velja za obstoječi okvir. Komisija je v celoti izvedla eno priporočilo, pet jih je bilo večinoma izvedenih, eno je bilo deloma izvedeno, eno pa sploh ni bilo izvedeno. V enem primeru ni bilo mogoče pridobiti dovolj dokazov za sprejete ukrepe.

| 6.41 | V skladu s svojo oceno Komisija meni, da se od desetih priporočil za leti 2009 in 2010 dve lahko štejeta kot v celoti izvedeni, pet pa je bilo večinoma izvedenih. Komisija šteje preostala tri priporočila za „nerelevantna“. |
| --- | --- |

6.41

| 6.42 | Sodišče glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2012 Komisiji priporoča, naj: |
| --- | --- |

6.42

Sodišče glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2012 Komisiji priporoča, naj:

6.42.

| — | priporočilo 1: obravnava slabosti pri prvostopenjskih kontrolah, ki jih izvajajo organi upravljanja in posredniška telesa, z izdajo posebnih navodil in, kadar je primerno, usposabljanjem, |
| --- | --- |

—

priporočilo 1: obravnava slabosti pri prvostopenjskih kontrolah, ki jih izvajajo organi upravljanja in posredniška telesa, z izdajo posebnih navodil in, kadar je primerno, usposabljanjem,

Komisija se strinja, da so pregledi „na prvi stopnji“, ki jih izvedejo države članice, pomembni in da jih je treba še naprej krepiti. Zato je državam članicam dala smernice o tem, kako naj bi organi upravljanja opredelili in izvajali svoja upravna preverjanja. Poleg tega je Komisija v letu 2009 pripravila izčrpne smernice za preglede na prvi stopnji ter orodje za samoocenjevanje za organe upravljanja. Komisija je revizijskim organom leta 2011 poslala kontrolne sezname za revizijo upravnih preverjanj, ki jih lahko kot referenčno merilo uporabljajo tudi organi upravljanja. Ker se GD EMPL zaveda kritične vloge upravnih preverjanj, je poleg navedenega novembra 2012 vsem organom upravljanja poslal obvestilo, v katerem jih je opozoril na potrebo po nadaljnji krepitvi zanesljivosti in temeljitosti upravnih preverjanj ter napovedal tematsko revizijo upravnih preverjanj, ki bo izvedena leta 2013 za sedem izbranih operativnih programov v šestih državah članicah. Ta tematska revizija se trenutno izvaja. Komisija bo po njenem zaključku pripravila pregledno poročilo s povzetkom rezultatov in pridobljenih izkušenj, ki ga bo delila z vsemi državami članicami.

| — | priporočilo 2: na podlagi izkušenj, pridobljenih v programskem obdobju 2007–2013, izvede oceno uporabe nacionalnih pravil za upravičenost, da se ugotovijo mogoča področja za nadaljnjo poenostavitev in odpravo po nepotrebnem kompleksnih pravil, |
| --- | --- |

—

priporočilo 2: na podlagi izkušenj, pridobljenih v programskem obdobju 2007–2013, izvede oceno uporabe nacionalnih pravil za upravičenost, da se ugotovijo mogoča področja za nadaljnjo poenostavitev in odpravo po nepotrebnem kompleksnih pravil,

Komisija se popolnoma strinja, da je treba nacionalna pravila o upravičenosti še bolj poenostaviti in hkrati odpraviti nepotrebna zapletena pravila s škodljivim vplivom v smislu bremena za upravičence in povečane stopnje napake. Komisija poudarja, da čeprav sistematična ocena vseh nacionalnih pravil o upravičenosti ni mogoča, se vsi prepoznani primeri „čezmernega urejanja“ obravnavajo skupaj z zadevnimi državami članicami (glej odgovor na odstavek 6.18). Komisija se zavezuje, da bo organu za razrešnico oktobra 2013 predstavila poročilo o čezmernem urejanju v operativnih programih ESS. Komisija bo prav tako še naprej spodbujala in podpirala nacionalne organe pri njihovih prizadevanjih glede poenostavitev. GD EMPL je za obdobje 2011–2013 organiziral vrsto seminarjev za podporo organom upravljanja pri teh prizadevanjih (glej tudi odgovor Komisije na priporočilo 3).

| — | priporočilo 3: spodbuja široko uporabo poenostavljenega obračunavanja stroškov zaradi zmanjšanja tveganja napak v prijavah stroškov in upravnega bremena za upravičence. Pavšalne stopnje za poenostavljeno obračunavanje stroškov bi morala Komisija sistematično vnaprej odobriti/potrditi, da se zagotovi njihova usklajenost z regulativnimi zahtevami (pošten, pravičen in preverljiv izračun), |
| --- | --- |

—

priporočilo 3: spodbuja široko uporabo poenostavljenega obračunavanja stroškov zaradi zmanjšanja tveganja napak v prijavah stroškov in upravnega bremena za upravičence. Pavšalne stopnje za poenostavljeno obračunavanje stroškov bi morala Komisija sistematično vnaprej odobriti/potrditi, da se zagotovi njihova usklajenost z regulativnimi zahtevami (pošten, pravičen in preverljiv izračun),

Komisija se strinja s Sodiščem glede pomena uspešnega izvajanja poenostavljenih obračunavanj stroškov po vseh državah članicah. Prav zato je Komisija poleg uvedbe poenostavljenega obračunavanja stroškov v sedanjem regulativnem okvirju dejavno spodbujala njihovo uspešno izvajanje v programskem obdobju 2007–2013, vključno s seminarji o poenostavitvah, ki so bili izvedeni do zdaj in vključujejo 17 držav članic. Dejstvo, da trenutno 60 % operativnih programov ESS že uporablja vsaj eno od teh možnosti, kaže primeren uspeh na tem področju. Poenostavljena obračunavanja stroškov so za programsko obdobje 2014–2020 še bolj okrepljena, vključno, med drugim, z možnostjo uporabe pavšalov, ki so že vključeni v uredbe.

| — | priporočilo 4: si še naprej prizadeva za boljše delo revizijskih organov ter kakovost in zanesljivost informacij v letnih poročilih o nadzoru in revizijskih mnenjih. |
| --- | --- |

—

priporočilo 4: si še naprej prizadeva za boljše delo revizijskih organov ter kakovost in zanesljivost informacij v letnih poročilih o nadzoru in revizijskih mnenjih.

Komisija se strinja s pomenom tega vprašanja. Delo revizijskih organov, kot se kaže v letnih poročilih o nadzoru, je eden glavnih elementov, na katerih Komisija oblikuje svoje zagotovilo. Revizijskim organom so bila leta 2011 zagotovljena dodatna navodila glede obravnave napak, prav tako je Komisija leta 2012 organizirala številne seminarje, da se bo metodologija revizijskega vzorčenja, uporabljena pri pripravi letnih poročil o nadzoru še naprej dopolnjevala.

---

(1)  Uredba (ES) št. 1081/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem socialnem skladu in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1784/1999 (UL L 210, 31.7.2006, str. 12).

(2)  Evropski inštitut za enakost spolov, Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer ter Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu.

(3)  Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji podpira delavce v EU, ki so izgubili zaposlitev zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovni trgovini ter zaradi finančne in gospodarske krize.

(4)  V proračunsko področje politike zaposlovanja in socialnih zadev so vključena samo plačila za tisto komponento IPA, ki se nanaša na razvoj človeških virov. IPA med drugim podpira države kandidatke pri pripravi na izvajanje in upravljanje ESS.

(5)  Evropski mikrofinančni instrument Progress, uveden leta 2010, povečuje razpoložljivost mikrokreditov, tj. posojil, ki so nižja od 25 000 EUR, za ustanavljanje in razvoj malih podjetij. Znesek finančne ovojnice za izvajanje teh dejavnosti v obdobju od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 je bil določen v višini 683,25 milijona EUR.

(6)  Za ESS in IPA je vzorec Sodišča vseboval 168 vmesnih ali končnih plačil za projekte. Za ESPG ter druge zaposlitvene in socialne ukrepe je vzorec vseboval 12 plačil ali obračunov odhodkov.

(7)  Belgija, Nemčija, Estonija, Grčija, Španija, Francija, Italija, Litva, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija, Slovaška in Združeno kraljestvo.

(8)  Sodišče svojo oceno napake izračuna iz reprezentativnega vzorca. Navedena številka je najboljša ocena. Sodišče s 95-odstotno stopnjo zaupanja ugotavlja, da je stopnja napake v populaciji med 1,3 % in 5,1 % (spodnja oz. zgornja meja napake).

(9)  Uredba Komisije (ES) št. 448/2004 z dne 10. marca 2004 o spremembi Uredbe (ES) št. 1685/2000 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 glede upravičenosti izdatkov za aktivnosti, ki se sofinancirajo iz strukturnih skladov, in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1145/2003 (UL L 72, 11.3.2004, str. 66).

(10)  Direktivi 2004/17/ES in 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 134, 30.4.2004).

(11)  Odstavek 6.45 letnega poročila za leto 2006, odstavek 6.34 letnega poročila za leto 2007.

(12)  Uredba (ES) št. 396/2009 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1081/2006 o Evropskem socialnem skladu, glede razširitve vrst stroškov, upravičenih do prispevka iz ESS (UL L 126, 21.5.2009, str. 1).

(13)  Kakor je bila spremenjena s členom 1 Uredbe (ES) št. 396/2009.

(14)  Navodilo Evropske komisije COCOF 09/0025/04-EN o posrednih stroških, prijavljenih na podlagi pavšalov, pavšalnih stroških, izračunanih na podlagi standardnih stroškov na enoto, in enkratnih zneskih, končna različica z dne 28. januarja 2010.

(15)  Španija (avtonomna skupnost Valencia)

(16)  Glej odstavke 5.52 do 5.64 letnega poročila za proračunsko leto 2011.

(17)  Ugotovitve revizije upravnih odhodkov so navedene v poglavju 9.

(18)  V skladu z usklajeno opredelitvijo z izkazi povezanih transakcij (za podrobnejše informacije glej odstavke od 1.6 do 1.7).

Vir: konsolidirani računovodski izkazi Evropske unije za leto 2012.

PRILOGA 6.1

REZULTATI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ ZA ZAPOSLOVANJE IN SOCIALNE ZADEVE

| | 2012 | 2011 | 2010 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ESS + IPA | Druge socialne zadeve | Skupaj |
| VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA |
| Transakcije skupaj | 168 | 12 | 180 | 180 | 66 | 44 |
| REZULTATI PREIZKUŠANJA
   (1)
   (2) |
| Delež (število) preizkušenih transakcij, za katere je bilo ugotovljeno, da |
| so brez napak | 65 % | (109) | 67 % | (8) | 65 % | (117) | 60 % | 73 % | 75 % |
| je nanje vplivala vsaj ena napaka | 35 % | (59) | 33 % | (4) | 35 % | (63) | 40 % | 27 % | 25 % |
| Analiza transakcij, na katere so vplivale napake |
| Analiza po vrsti napake |
| Količinsko neopredeljive napake | 54 % | (32) | 0 % | (0) | 51 % | (32) | 58 % | 39 % | 0 % |
| Količinsko opredeljive napake | 46 % | (27) | 100 % | (4) | 49 % | (31) | 42 % | 61 % | 100 % |
| upravičenost | 89 % | (24) | 100 % | (4) | 90 % | (28) | 77 % | 91 % | 64 % |
| nastanek | 7 % | (2) | 0 % | (0) | 7 % | (2) | 3 % | 9 % | 0 % |
| točnost | 4 % | (1) | 0 % | (0) | 3 % | (1) | 20 % | 0 % | 36 % |
| OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK |
| Najverjetnejša stopnja napake | 3,2 % | | | |
| Zgornja meja napake | 5,1 % | | | |
| Spodnja meja napake | 1,3 % | | | |

2012

2011

2010

2009

ESS + IPA

Druge socialne zadeve

Skupaj

VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA

Transakcije skupaj

168

12

180

180

66

44

REZULTATI PREIZKUŠANJA
   (1)
   (2)

Delež (število) preizkušenih transakcij, za katere je bilo ugotovljeno, da

so brez napak

65 %

(109)

67 %

(8)

65 %

(117)

60 %

73 %

75 %

je nanje vplivala vsaj ena napaka

35 %

(59)

33 %

(4)

35 %

(63)

40 %

27 %

25 %

Analiza transakcij, na katere so vplivale napake

Analiza po vrsti napake

Količinsko neopredeljive napake

54 %

(32)

0 %

(0)

51 %

(32)

58 %

39 %

0 %

Količinsko opredeljive napake

46 %

(27)

100 %

(4)

49 %

(31)

42 %

61 %

100 %

upravičenost

89 %

(24)

100 %

(4)

90 %

(28)

77 %

91 %

64 %

nastanek

7 %

(2)

0 %

(0)

7 %

(2)

3 %

9 %

0 %

točnost

4 %

(1)

0 %

(0)

3 %

(1)

20 %

0 %

36 %

OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK

Najverjetnejša stopnja napake

3,2 %

Zgornja meja napake

5,1 %

Spodnja meja napake

1,3 %

---

(1)  Vzorec je bil razdeljen v segmente zaradi boljšega uvida v področja z različnimi profili tveganja v tej skupini politik.

(2)  Številke v oklepajih pomenijo dejansko število transakcij.

PRILOGA 6.2

SPREMLJANJE IZVAJANJA PRIPOROČIL ZA KOHEZIJO, PROMET IN ENERGETIKO

| Leto | Priporočilo Sodišča | Dosežen napredek po analizi Sodišča | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| izvedeno v celoti | se izvaja | ni izvedeno | ni relevantno v sedanjem okviru | nezadostni dokazi |
| večinoma | deloma |
| 2010 | Priporočilo 1: naj še naprej spremlja izpolnjevanje zahtev za upravičenost do financiranja EU, vključno s pravilno uporabo pravil o javnih naročilih, ki veljajo na ravni EU in na nacionalni ravni. | | X | | | | | |
| Priporočilo 2: naj nacionalne organe spodbuja k dosledni uporabi mehanizmov za izvajanje popravkov pred potrditvijo odhodkov Komisiji. Kadar nacionalni organi ali organi EU odkrijejo bistvene pomanjkljivosti v delovanju upravljavskih in kontrolnih sistemov, bi morala Komisija še naprej prekinjati ali začasno ustavljati plačila, dokler država članica ne izvede popravnih ukrepov. | | X (1) | | | | | |
| Priporočilo 3: naj na podlagi izkušenj, pridobljenih v prvih letih programskega obdobja 2007–2013, izvede oceno uporabe nacionalnih pravil za upravičenost, da se ugotovijo možna področja za nadaljnjo poenostavitev in da se odpravijo potencialni viri napak v obdobju po letu 2013. | | | | X | | | Sistematična ocena vseh nacionalnih pravil o upravičenosti ni mogoča. Komisija meni, da je najuspešnejša pot naprej dejavno spodbujanje poenostavljenega obračunavanja stroškov. |
| Priporočilo 4: naj predlaga spremembo uredb o strukturnih skladih za tekoče programsko obdobje, da se bo od držav članic zahtevalo poročanje o finančnem izvajanju IFI. Izvajanje teh skladov bi morala redno preverjati tudi Komisija. | X | | | | | | |
| Priporočilo 5: naj zagotovi dodatna navodila revizijskim organom za tekoče programsko obdobje, zlasti o vzorčenju, obsegu preverjanj, ki jih je treba izvesti pri revizijah projektov, in poročanju o revizijskih ugotovitvah. | | X (2) | | | | | |
| 2010 | Priporočilo 6: naj predlaga, da se v uredbah o strukturnih skladih za obdobje po letu 2013 uskladijo poročevalska obdobja za letna poročila o kontrolah s proračunskim letom proračuna EU ter uskladijo pristopi, tako da bo mogoče revizijska mnenja revizijskih organov za vsak sklad združiti na nacionalni ravni in na ravni EU. | | | | | X | | To priporočilo se odraža v predlogih Komisije za obdobje 2014–2020. |
| 2009 | Priporočilo 1: naj nacionalne organe spodbuja k strogi uporabi mehanizmov za izvajanje popravkov, preden odhodke potrdijo Komisiji. | | X (3) | | | | | |
| Priporočilo 2: naj zagotovi, da države članice pri zamenjavi neupravičenih odhodkov z novimi (umik) ne prijavijo novih nepravilnih odhodkov | | | | | | X | |
| Priporočilo 3: naj s svojim nadzorom zagotovi uspešno delovanje nacionalnih upravljavskih in kontrolnih sistemov za programsko obdobje 2007–2013. | | | X | | | | Komisija strogo izvaja svojo nadzorno vlogo prek prekinitev in začasnih ustavitev plačil ter finančnih popravkov, kjer je to potrebno. |
| Priporočilo 4: naj pozorno spremlja pravilno uporabo direktiv EU o javnih naročilih v državah članicah. | | X | | | | | |

Leto

Priporočilo Sodišča

Dosežen napredek po analizi Sodišča

Odgovor Komisije

izvedeno v celoti

se izvaja

ni izvedeno

ni relevantno v sedanjem okviru

nezadostni dokazi

večinoma

deloma

2010

Priporočilo 1: naj še naprej spremlja izpolnjevanje zahtev za upravičenost do financiranja EU, vključno s pravilno uporabo pravil o javnih naročilih, ki veljajo na ravni EU in na nacionalni ravni.

X

Priporočilo 2: naj nacionalne organe spodbuja k dosledni uporabi mehanizmov za izvajanje popravkov pred potrditvijo odhodkov Komisiji. Kadar nacionalni organi ali organi EU odkrijejo bistvene pomanjkljivosti v delovanju upravljavskih in kontrolnih sistemov, bi morala Komisija še naprej prekinjati ali začasno ustavljati plačila, dokler država članica ne izvede popravnih ukrepov.

X (1)

Priporočilo 3: naj na podlagi izkušenj, pridobljenih v prvih letih programskega obdobja 2007–2013, izvede oceno uporabe nacionalnih pravil za upravičenost, da se ugotovijo možna področja za nadaljnjo poenostavitev in da se odpravijo potencialni viri napak v obdobju po letu 2013.

X

Sistematična ocena vseh nacionalnih pravil o upravičenosti ni mogoča. Komisija meni, da je najuspešnejša pot naprej dejavno spodbujanje poenostavljenega obračunavanja stroškov.

Priporočilo 4: naj predlaga spremembo uredb o strukturnih skladih za tekoče programsko obdobje, da se bo od držav članic zahtevalo poročanje o finančnem izvajanju IFI. Izvajanje teh skladov bi morala redno preverjati tudi Komisija.

X

Priporočilo 5: naj zagotovi dodatna navodila revizijskim organom za tekoče programsko obdobje, zlasti o vzorčenju, obsegu preverjanj, ki jih je treba izvesti pri revizijah projektov, in poročanju o revizijskih ugotovitvah.

X (2)

2010

Priporočilo 6: naj predlaga, da se v uredbah o strukturnih skladih za obdobje po letu 2013 uskladijo poročevalska obdobja za letna poročila o kontrolah s proračunskim letom proračuna EU ter uskladijo pristopi, tako da bo mogoče revizijska mnenja revizijskih organov za vsak sklad združiti na nacionalni ravni in na ravni EU.

X

To priporočilo se odraža v predlogih Komisije za obdobje 2014–2020.

2009

Priporočilo 1: naj nacionalne organe spodbuja k strogi uporabi mehanizmov za izvajanje popravkov, preden odhodke potrdijo Komisiji.

X (3)

Priporočilo 2: naj zagotovi, da države članice pri zamenjavi neupravičenih odhodkov z novimi (umik) ne prijavijo novih nepravilnih odhodkov

X

Priporočilo 3: naj s svojim nadzorom zagotovi uspešno delovanje nacionalnih upravljavskih in kontrolnih sistemov za programsko obdobje 2007–2013.

X

Komisija strogo izvaja svojo nadzorno vlogo prek prekinitev in začasnih ustavitev plačil ter finančnih popravkov, kjer je to potrebno.

Priporočilo 4: naj pozorno spremlja pravilno uporabo direktiv EU o javnih naročilih v državah članicah.

X

---

(1)  Na ravni Komisije je mogoče priporočilo šteti za v celoti izvedeno, na ravni držav članic pa so še mogoče izboljšave.

(2)  Del priporočila, ki se nanaša na zagotovitev usmeritev za vzorčenje in obseg preverjanja, je izveden, treba pa je doseči napredek pri poročanju o revizijskih ugotovitvah.

(3)  Glej priporočilo 2 iz letnega poročila za leto 2010.

---

POGLAVJE 7

Zunanji odnosi, pomoč in širitev

KAZALO

Uvod

Posebne značilnosti te skupine politik

Tveganja v zvezi s pravilnostjo

Obseg revizije in revizijski pristop

Pravilnost transakcij

Uspešnost sistemov

GD za širitev

EuropeAid

Zaključek in priporočila

Zaključek za leto 2012

Priporočila

| Priloga 7.1 – | Rezultati preizkušanja transakcij za zunanje odnose, pomoč in širitev |
| --- | --- |

Priloga 7.1 –

| Priloga 7.2 – | Rezultati preučevanja sistemov za zunanje odnose, pomoč in širitev |
| --- | --- |

Priloga 7.2 –

| Priloga 7.3 – | Spremljanje izvajanja prejšnjih priporočil za zunanje odnose, pomoč in širitev |
| --- | --- |

Priloga 7.3 –

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| 7.1 | V tem poglavju je predstavljena posebna ocena zunanjih odnosov, pomoči in širitve, ki zajema naslednja področja politike: zunanji odnosi, razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami (1), humanitarna pomoč ter širitev. Ključne informacije o vključenih dejavnostih in porabi v letu 2012 so v
  tabeli 7.1
  . |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

7.1

V tem poglavju je predstavljena posebna ocena zunanjih odnosov, pomoči in širitve, ki zajema naslednja področja politike: zunanji odnosi, razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami (1), humanitarna pomoč ter širitev. Ključne informacije o vključenih dejavnostih in porabi v letu 2012 so v
  tabeli 7.1
  .

Tabela 7.1 –   Zunanji odnosi, pomoč in širitev – ključne informacije za leto 2012

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Področje politike | Opis | Plačila | Način upravljanja |
| Zunanji odnosi | Evropska sosedska politika in odnosi z Rusijo | 1 420 | neposredno centralizirano / decentralizirano |
| Odnosi z Azijo, osrednjo Azijo in Bližnjim vzhodom | 595 | neposredno centralizirano / decentralizirano / skupno |
| Odnosi z Latinsko Ameriko | 292 | neposredno centralizirano / decentralizirano |
| Odziv na krizne razmere in svetovne grožnje za varnost | 278 | neposredno centralizirano / skupno |
| Skupna zunanja in varnostna politika | 265 | neposredno/posredno centralizirano / skupno |
| Upravni odhodki | 157 | neposredno centralizirano |
| Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) | 140 | neposredno centralizirano |
| Sodelovanje s tretjimi državami na področju migracij in azila | 43 | neposredno centralizirano |
| Strategija in usklajevanje politike | 24 | neposredno centralizirano |
| Odnosi in sodelovanje z industrijsko razvitimi tretjimi državami | 19 | neposredno centralizirano |
| | 3 233 | |
| Razvoj in odnosi z državami AKP | Upravni odhodki | 340 | neposredno centralizirano |
| Geografsko sodelovanje z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami | 288 | neposredno centralizirano / decentralizirano / skupno |
| Nedržavni udeleženci v razvoju | 224 | neposredno centralizirano |
| Zanesljivost preskrbe s hrano | 218 | neposredno centralizirano |
| Človekov in družbeni razvoj | 157 | neposredno centralizirano / skupno |
| Okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov, vključno z energijo | 155 | neposredno centralizirano |
| Ukrepi razvojnega sodelovanja in namenski programi | 31 | neposredno centralizirano |
| Strategija in usklajevanje politike | 16 | neposredno centralizirano |
| | 1 429 | |
| Humanitarna pomoč | Humanitarna pomoč | 1 073 | neposredno centralizirano / skupno |
| Upravni odhodki | 35 | neposredno centralizirano |
| Finančni instrument za civilno zaščito | 20 | neposredno centralizirano |
| | 1 128 | |
| Širitev | Proces in strategija širitve | 851 | neposredno/posredno centralizirano / decentralizirano / skupno |
| Upravni odhodki | 92 | neposredno centralizirano |
| | 943 | |
| Plačila za leto skupaj | 6 733 | |
| – upravni odhodki skupaj
   (8) | 624 | |
| Operativni odhodki skupaj | 6 109 | |
| – predplačila
   (9) | 4 009 | |
| + obračunana predplačila
   (9) | 4 516 | |
| Revidirana populacija skupaj | 6 616 | |
| Obveznosti za leto skupaj | 9 021 | |
| Vir: Konsolidirani računovodski izkazi Evropske unije za leto 2012. |

(v milijonih EUR)

Področje politike

Opis

Plačila

Način upravljanja

Zunanji odnosi

Evropska sosedska politika in odnosi z Rusijo

1 420

neposredno centralizirano / decentralizirano

Odnosi z Azijo, osrednjo Azijo in Bližnjim vzhodom

595

neposredno centralizirano / decentralizirano / skupno

Odnosi z Latinsko Ameriko

292

neposredno centralizirano / decentralizirano

Odziv na krizne razmere in svetovne grožnje za varnost

278

neposredno centralizirano / skupno

Skupna zunanja in varnostna politika

265

neposredno/posredno centralizirano / skupno

Upravni odhodki

157

neposredno centralizirano

Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR)

140

neposredno centralizirano

Sodelovanje s tretjimi državami na področju migracij in azila

43

neposredno centralizirano

Strategija in usklajevanje politike

24

neposredno centralizirano

Odnosi in sodelovanje z industrijsko razvitimi tretjimi državami

19

neposredno centralizirano

3 233

Razvoj in odnosi z državami AKP

Upravni odhodki

340

neposredno centralizirano

Geografsko sodelovanje z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami

288

neposredno centralizirano / decentralizirano / skupno

Nedržavni udeleženci v razvoju

224

neposredno centralizirano

Zanesljivost preskrbe s hrano

218

neposredno centralizirano

Človekov in družbeni razvoj

157

neposredno centralizirano / skupno

Okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov, vključno z energijo

155

neposredno centralizirano

Ukrepi razvojnega sodelovanja in namenski programi

31

neposredno centralizirano

Strategija in usklajevanje politike

16

neposredno centralizirano

1 429

Humanitarna pomoč

Humanitarna pomoč

1 073

neposredno centralizirano / skupno

Upravni odhodki

35

neposredno centralizirano

Finančni instrument za civilno zaščito

20

neposredno centralizirano

1 128

Širitev

Proces in strategija širitve

851

neposredno/posredno centralizirano / decentralizirano / skupno

Upravni odhodki

92

neposredno centralizirano

943

Plačila za leto skupaj

6 733

– upravni odhodki skupaj
   (8)

624

Operativni odhodki skupaj

6 109

– predplačila
   (9)

4 009

- obračunana predplačila
   (9)

4 516

Revidirana populacija skupaj

6 616

Obveznosti za leto skupaj

9 021

Vir: Konsolidirani računovodski izkazi Evropske unije za leto 2012.

Posebne značilnosti te skupine politik

| 7.2 | Zunanje dejavnosti EU obsegajo štiri široka področja politik: zunanje odnose, razvojno pomoč, širitev in humanitarno pomoč. Na področjih zunanjih odnosov in razvojne pomoči si Evropska unija prizadeva za obrambo evropskih interesov, uveljavljanje evropskih vrednot ter prispevanje k miru, varnosti in trajnostnemu razvoju. Pri prizadevanjih za te cilje EU izvaja evropsko sosedsko politiko, uveljavlja človekove pravice, podpira prosto in pravično trgovino ter družbeni in gospodarski razvoj svojih partnerjev. Razvojna pomoč je usmerjena v doseganje razvojnih ciljev tisočletja, zmanjševanje revščine in vključevanje držav v razvoju v svetovno gospodarstvo. Cilj širitve je pomagati državam kandidatkam in potencialnim kandidatkam izgraditi njihove zmogljivosti za uveljavljanje pravic in spoštovanje obveznosti, ki bi jih dobile s članstvom v EU. Humanitarna pomoč je namenjena zagotavljanju pomoči državam, regijam in prebivalstvu, ki so jih prizadele naravne nesreče ali nesreče, ki jih povzroči človek. |
| --- | --- |

7.2

Zunanje dejavnosti EU obsegajo štiri široka področja politik: zunanje odnose, razvojno pomoč, širitev in humanitarno pomoč. Na področjih zunanjih odnosov in razvojne pomoči si Evropska unija prizadeva za obrambo evropskih interesov, uveljavljanje evropskih vrednot ter prispevanje k miru, varnosti in trajnostnemu razvoju. Pri prizadevanjih za te cilje EU izvaja evropsko sosedsko politiko, uveljavlja človekove pravice, podpira prosto in pravično trgovino ter družbeni in gospodarski razvoj svojih partnerjev. Razvojna pomoč je usmerjena v doseganje razvojnih ciljev tisočletja, zmanjševanje revščine in vključevanje držav v razvoju v svetovno gospodarstvo. Cilj širitve je pomagati državam kandidatkam in potencialnim kandidatkam izgraditi njihove zmogljivosti za uveljavljanje pravic in spoštovanje obveznosti, ki bi jih dobile s članstvom v EU. Humanitarna pomoč je namenjena zagotavljanju pomoči državam, regijam in prebivalstvu, ki so jih prizadele naravne nesreče ali nesreče, ki jih povzroči človek.

| 7.3 | Sredstva se zagotavljajo v okviru naslednjih programov in instrumentov:






  (a) | geografski programi, ki zajemajo sosednje države, države, vključene v širitev, in države v razvoju (3 477 milijonov EUR); |
| --- | --- | --- |

7.3

Sredstva se zagotavljajo v okviru naslednjih programov in instrumentov:

(a)

geografski programi, ki zajemajo sosednje države, države, vključene v širitev, in države v razvoju (3 477 milijonov EUR);

| (b) | tematski programi, ki vključujejo prehransko varnost, nedržavne udeležence in lokalne organe, okolje, zdravje in izobraževanje, demokracijo ter človekove pravice (977 milijonov EUR); |
| --- | --- |

(b)

tematski programi, ki vključujejo prehransko varnost, nedržavne udeležence in lokalne organe, okolje, zdravje in izobraževanje, demokracijo ter človekove pravice (977 milijonov EUR);

| (c) | ukrep zunanje politike v okviru skupne zunanje in varnostne politike, instrument za stabilnost, misije za opazovanje volitev ter instrument za industrijsko razvite države (562 milijonov EUR), ter |
| --- | --- |

(c)

ukrep zunanje politike v okviru skupne zunanje in varnostne politike, instrument za stabilnost, misije za opazovanje volitev ter instrument za industrijsko razvite države (562 milijonov EUR), ter

| (d) | humanitarna pomoč in evropski mehanizem za civilno zaščito (1 093 milijonov EUR). |
| --- | --- |

(d)

humanitarna pomoč in evropski mehanizem za civilno zaščito (1 093 milijonov EUR).

| 7.4 | Porabo upravljajo Generalni direktorat za razvoj in sodelovanje – EuropeAid, Generalni direktorat za širitev – GD ELARG, Generalni direktorat za humanitarno pomoč in civilno zaščito – GD ECHO ter Služba za instrumente zunanje politike – FPI. |
| --- | --- |

7.4

Porabo upravljajo Generalni direktorat za razvoj in sodelovanje – EuropeAid, Generalni direktorat za širitev – GD ELARG, Generalni direktorat za humanitarno pomoč in civilno zaščito – GD ECHO ter Služba za instrumente zunanje politike – FPI.

Tveganja za pravilnost

| 7.5 | Do odhodkov, obravnavanih v tem poglavju, prihaja v okviru velikega števila instrumentov sodelovanja in načinov izvajanja, in to v več kot 150 državah. Pravila in postopki so pogosto zapleteni, vključno z razpisnimi postopki in postopki javnega naročanja. Sodišče je tveganje ocenilo kot samo po sebi veliko. |
| --- | --- |

7.5

Do odhodkov, obravnavanih v tem poglavju, prihaja v okviru velikega števila instrumentov sodelovanja in načinov izvajanja, in to v več kot 150 državah. Pravila in postopki so pogosto zapleteni, vključno z razpisnimi postopki in postopki javnega naročanja. Sodišče je tveganje ocenilo kot samo po sebi veliko.

| 7.6 | Na dveh področjih – proračunska podpora (2) in prispevki EU za projekte, pri katerih sodeluje več donatorjev in ki jih izvajajo mednarodne organizacije (3), kot je OZN – vrsta instrumentov in plačilni pogoji omejujejo nagnjenost transakcij k napakam, kot je opredeljeno v reviziji pravilnosti Sodišča. |
| --- | --- |

7.6

Na dveh področjih – proračunska podpora (2) in prispevki EU za projekte, pri katerih sodeluje več donatorjev in ki jih izvajajo mednarodne organizacije (3), kot je OZN – vrsta instrumentov in plačilni pogoji omejujejo nagnjenost transakcij k napakam, kot je opredeljeno v reviziji pravilnosti Sodišča.

| 7.7 | Proračunska podpora se plača v splošni proračun neke države ali njen proračun za posebno politiko ali cilj. Sodišče preuči, ali je Komisija spoštovala posebne pogoje za izvrševanje plačil proračunske podpore posameznim partnerskim državam in dokazala, da so bili upoštevani splošni pogoji za upravičenost (kot je napredek pri finančnem poslovodenju v javnem sektorju). |
| --- | --- |

7.7

Proračunska podpora se plača v splošni proračun neke države ali njen proračun za posebno politiko ali cilj. Sodišče preuči, ali je Komisija spoštovala posebne pogoje za izvrševanje plačil proračunske podpore posameznim partnerskim državam in dokazala, da so bili upoštevani splošni pogoji za upravičenost (kot je napredek pri finančnem poslovodenju v javnem sektorju).

| 7.8 | Toda Komisija je lahko precej prožna pri odločanju, ali so bili ti splošni pogoji izpolnjeni. Z revizijo pravilnosti, ki jo izvede Sodišče, ni mogoče preverjati drugega kot fazo, v kateri se pomoč izplača partnerski državi. Po nakazilu so sredstva združena s proračunskimi sredstvi države prejemnice. Morebitne slabosti pri njenem finančnem poslovodenju se pri reviziji pravilnosti, ki jo izvede Sodišče, ne pokažejo kot napake. |
| --- | --- |

7.8

Toda Komisija je lahko precej prožna pri odločanju, ali so bili ti splošni pogoji izpolnjeni. Z revizijo pravilnosti, ki jo izvede Sodišče, ni mogoče preverjati drugega kot fazo, v kateri se pomoč izplača partnerski državi. Po nakazilu so sredstva združena s proračunskimi sredstvi države prejemnice. Morebitne slabosti pri njenem finančnem poslovodenju se pri reviziji pravilnosti, ki jo izvede Sodišče, ne pokažejo kot napake.

| 7.9 | Prispevki Komisije za projekte z več donatorji se združijo s prispevki drugih donatorjev in niso namensko rezervirani za posebne ugotovljive postavke odhodkov. |
| --- | --- |

7.9

Prispevki Komisije za projekte z več donatorji se združijo s prispevki drugih donatorjev in niso namensko rezervirani za posebne ugotovljive postavke odhodkov.

Obseg revizije in revizijski pristop

| 7.10 | V
  delu 2 Priloge 1.1
  poglavja 1 sta opisana splošni revizijski pristop in metodologija Sodišča. V zvezi z revizijo zunanjih odnosov, pomoči in širitve je treba upoštevati naslednje posebnosti:






  (a) | pri reviziji je bil preučen vzorec 174 transakcij, kot je navedeno v odstavku 6
  Priloge 1.1
  . Vzorec je zasnovan tako, da je reprezentativen za vse vrste transakcij v tej skupini politik. Leta 2012 ga je sestavljalo 56 transakcij, odobrenih na sedežu Komisije, in 118 transakcij, odobrenih v delegacijah EU (4); |
| --- | --- | --- |

7.10

V
  delu 2 Priloge 1.1
  poglavja 1 sta opisana splošni revizijski pristop in metodologija Sodišča. V zvezi z revizijo zunanjih odnosov, pomoči in širitve je treba upoštevati naslednje posebnosti:

(a)

pri reviziji je bil preučen vzorec 174 transakcij, kot je navedeno v odstavku 6
  Priloge 1.1
  . Vzorec je zasnovan tako, da je reprezentativen za vse vrste transakcij v tej skupini politik. Leta 2012 ga je sestavljalo 56 transakcij, odobrenih na sedežu Komisije, in 118 transakcij, odobrenih v delegacijah EU (4);

| (b) | ocena sistemov je zajemala nadzorne in kontrolne sisteme EuropeAid in GD ELARG na njunem sedežu in vključevala:






  (i) | predhodne preglede in standarde notranjega kontroliranja; |
| --- | --- | --- |

(b)

ocena sistemov je zajemala nadzorne in kontrolne sisteme EuropeAid in GD ELARG na njunem sedežu in vključevala:

(i)

predhodne preglede in standarde notranjega kontroliranja;

| (ii) | spremljanje in nadzor; |
| --- | --- |

(ii)

spremljanje in nadzor;

| (iii) | notranje revizije. |
| --- | --- |

(iii)

notranje revizije.

Kadar so bile odkrite napake, so bili analizirani ustrezni kontrolni sistemi, da bi se opredelile posamezne slabosti;

| (c) | Sodišče je pregledalo letna poročila o dejavnostih GD ELARG in EuropeAid; |
| --- | --- |

(c)

Sodišče je pregledalo letna poročila o dejavnostih GD ELARG in EuropeAid;

| (d) | preverilo je, ali je Komisija upoštevala priporočila iz njegovih letnih poročil za leto 2009 in 2010 (glej
  Prilogo 7.3
  ). |
| --- | --- |

(d)

preverilo je, ali je Komisija upoštevala priporočila iz njegovih letnih poročil za leto 2009 in 2010 (glej
  Prilogo 7.3
  ).

| 7.11 | EuropeAid, ki upravlja 60 % odhodkov za to skupino politik, upravlja tudi skoraj vse odhodke Evropskega razvojnega sklada (ERS). V poročilu Sodišča o Evropskem razvojnem skladu za leto 2012 so prikazani vsi rezultati preučitve nadzornih in kontrolnih sistemov in letnega poročila o dejavnostih EuropeAid, ki jo je opravilo Sodišče, vključno s preverjanjem odhodkov iz splošnega proračuna, za katere je odgovoren EuropeAid. Povzetek rezultatov je v okviru 7.2. |
| --- | --- |

7.11

EuropeAid, ki upravlja 60 % odhodkov za to skupino politik, upravlja tudi skoraj vse odhodke Evropskega razvojnega sklada (ERS). V poročilu Sodišča o Evropskem razvojnem skladu za leto 2012 so prikazani vsi rezultati preučitve nadzornih in kontrolnih sistemov in letnega poročila o dejavnostih EuropeAid, ki jo je opravilo Sodišče, vključno s preverjanjem odhodkov iz splošnega proračuna, za katere je odgovoren EuropeAid. Povzetek rezultatov je v okviru 7.2.

PRAVILNOST TRANSAKCIJ

| 7.12 | Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v
  Prilogi 7.1
  . Napake so vplivale na 40 (23 %) od 174 transakcij, ki jih je revidiralo Sodišče. Sodišče na podlagi napak, ki jih je količinsko opredelilo, ocenjuje, da je najverjetnejša stopnja napake znašala 3 % (5). |
| --- | --- |

7.12

Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v
  Prilogi 7.1
  . Napake so vplivale na 40 (23 %) od 174 transakcij, ki jih je revidiralo Sodišče. Sodišče na podlagi napak, ki jih je količinsko opredelilo, ocenjuje, da je najverjetnejša stopnja napake znašala 3 % (5).

| 7.12 | Komisija ugotavlja, da se je pogostost napak leta 2012 zmanjšala v primerjavi s prejšnjima dvema izvedbama (41 % leta 2011 in 38 % leta 2010). |
| --- | --- |

7.12

| 7.13 | Ocenjena stopnja napake za to skupino politik je višja kot leta 2011 (1,1 %). Do te razlike je prišlo zaradi razvoja načina vzorčenja, ki ga uporablja Sodišče (glej odstavke 1.6, 1.7 in 1.15 poglavja 1). |
| --- | --- |

7.13

Ocenjena stopnja napake za to skupino politik je višja kot leta 2011 (1,1 %). Do te razlike je prišlo zaradi razvoja načina vzorčenja, ki ga uporablja Sodišče (glej odstavke 1.6, 1.7 in 1.15 poglavja 1).

| 7.13 | Komisija z zadovoljstvom ugotavlja, da zvišanja ocenjene stopnje napake ni mogoče pripisati poslabšanju kontrolnega sistema, temveč razvoju načina vzorčenja. |
| --- | --- |

7.13

| 7.14 | V prejšnjih letih je vzorec transakcij, ki ga je uporabilo Sodišče, vključeval predplačila upravičencem, za leto 2012 pa vsebuje samo vmesna in končna plačila ter obračune predplačil. Za vse je Komisija sprejela sklep, da so bile dejavnosti izvedene ali da so odhodki nastali in da je plačilo iz proračuna EU upravičeno. Sodišče zato lahko realistično ugotovi, ali so bile transakcije pravilne. |
| --- | --- |

7.14

V prejšnjih letih je vzorec transakcij, ki ga je uporabilo Sodišče, vključeval predplačila upravičencem, za leto 2012 pa vsebuje samo vmesna in končna plačila ter obračune predplačil. Za vse je Komisija sprejela sklep, da so bile dejavnosti izvedene ali da so odhodki nastali in da je plačilo iz proračuna EU upravičeno. Sodišče zato lahko realistično ugotovi, ali so bile transakcije pravilne.

| 7.15 | Obračunavanje predplačil, ki je nov element v vzorcu za leto 2012 in dosega 68 % vrednosti revidirane populacije, je k skupni ocenjeni stopnji napake za to posebno oceno prispevalo 3,2 odstotne točke. |
| --- | --- |

7.15

Obračunavanje predplačil, ki je nov element v vzorcu za leto 2012 in dosega 68 % vrednosti revidirane populacije, je k skupni ocenjeni stopnji napake za to posebno oceno prispevalo 3,2 odstotne točke.

| 7.16 | Vrste ugotovljenih količinsko opredeljivih napak so bile (glej okvir 7.1):






  (a) | na 17 transakcij so vplivale napake v zvezi z upravičenostjo, in sicer so bila izvršena plačila za odhodke, do katerih je prišlo zunaj obdobja izvajanja (tri transakcije), za dejavnosti, ki niso bile zajete v pogodbah (pet transakcij), ali za dejavnosti, ki so bile neupravičene iz kakega drugega razloga (devet transakcij); |
| --- | --- | --- |

7.16

Vrste ugotovljenih količinsko opredeljivih napak so bile (glej okvir 7.1):

(a)

na 17 transakcij so vplivale napake v zvezi z upravičenostjo, in sicer so bila izvršena plačila za odhodke, do katerih je prišlo zunaj obdobja izvajanja (tri transakcije), za dejavnosti, ki niso bile zajete v pogodbah (pet transakcij), ali za dejavnosti, ki so bile neupravičene iz kakega drugega razloga (devet transakcij);

| (b) | na 10 transakcij so vplivale napake v zvezi z nastankom, ker ni bilo računov ali drugih dokazil za odhodke; |
| --- | --- |

(b)

na 10 transakcij so vplivale napake v zvezi z nastankom, ker ni bilo računov ali drugih dokazil za odhodke;

| (c) | na tri transakcije so vplivale napake v zvezi točnostjo. |
| --- | --- |

(c)

na tri transakcije so vplivale napake v zvezi točnostjo.

Okvir 7.1 –   Primeri količinsko opredeljivih napak

Neupravičeni odhodki

Komisija je plačala 90 000 EUR nevladni organizaciji v Gvatemali. Znesek je vključeval neupravičeno vračilo DDV in plače zaposlenih, ki so delali zunaj obdobja, za katero so bila dodeljena nepovratna sredstva. Približno 18 % vrnjenih odhodkov ni bilo upravičenih.

Neobstoj dokazil

Komisija je plačala 16,7 milijona EUR za program podpore za učiteljice v podeželskih srednjih šolah v Bangladešu. Za 8,6 milijona EUR ob odobritvi odhodkov ni imela na voljo nobene dokumentacije. Prav tako ta dokumentacija ni bila na voljo Sodišču, ko je revidiralo odhodke. Poleg tega je Komisija sprejela 0,5 milijona EUR kot stroške, čeprav znesek ni bil porabljen niti zanj ni bil izdan nalog za izterjavo.

Leta 2012 je Komisija brez zadostnih dokazil odobrila odhodke v višini 29 milijonov EUR, ki jih je neka mednarodna organizacija porabila v obdobju 2003–2005. Revizorji teh dokazil niso mogli dobiti, ker je obdobje, v katerem je morala organizacija upravičenka hraniti dokumente in računovodske podatke, že poteklo.

Skupen element zadnjih dveh napak je velika zamuda Komisije končni potrditvi odhodkov.

| 7.17 | Vse te napake so se pojavile v transakcijah, ki jih bi morala Komisija načeloma pregledati, vendar ni bila nobena napaka preprečena niti odkrita. Pri 12 transakcijah je Sodišče našlo napake, ki jih revizorji, ki so jih imenovali upravičenci, niso odkrili. |
| --- | --- |

7.17

Vse te napake so se pojavile v transakcijah, ki jih bi morala Komisija načeloma pregledati, vendar ni bila nobena napaka preprečena niti odkrita. Pri 12 transakcijah je Sodišče našlo napake, ki jih revizorji, ki so jih imenovali upravičenci, niso odkrili.

| 7.17 | Komisija največjo pomembnost pripisuje kakovosti revizij in razvija orodja, ki bodo vodjem revizij v Komisiji pomagala bolje oceniti kakovost revizijskih poročil. |
| --- | --- |

7.17

| 7.18 | Na dodatnih 10 od 174 transakcij so vplivale količinsko neopredeljive napake, ki so se v glavnem nanašale na neskladnost z zakonskimi ali pogodbenimi obveznostmi. |
| --- | --- |

7.18

Na dodatnih 10 od 174 transakcij so vplivale količinsko neopredeljive napake, ki so se v glavnem nanašale na neskladnost z zakonskimi ali pogodbenimi obveznostmi.

| 7.19 | Za šest od 35 postopkov javnega naročanja, ki jih je preverilo Sodišče, je bilo ugotovljeno, da so nanje vplivale napake. Pri dveh je bila pogodba oddana ponudniku, ki ni bil upravičen niti ni predložil najboljše ponudbe. |
| --- | --- |

7.19

Za šest od 35 postopkov javnega naročanja, ki jih je preverilo Sodišče, je bilo ugotovljeno, da so nanje vplivale napake. Pri dveh je bila pogodba oddana ponudniku, ki ni bil upravičen niti ni predložil najboljše ponudbe.

USPEŠNOST SISTEMOV

| 7.20 | V
  Prilogi 7.2
  so povzeti rezultati preverjanja nadzornih in kontrolnih sistemov, ki ga je izvedlo Sodišče. |
| --- | --- |

7.20

V
  Prilogi 7.2
  so povzeti rezultati preverjanja nadzornih in kontrolnih sistemov, ki ga je izvedlo Sodišče.

GD za širitev

| 7.21 | V letnih poročilih za leti 2009 in 2010 je Sodišče izreklo več priporočil v zvezi z nadzornimi in kontrolnimi sistemi GD ELARG. Komisija jih je vsa izvedla (glej
  Prilogo 7.3
  ). Med revizijo za leto 2012 Sodišče ni odkrilo dodatnih slabosti. |
| --- | --- |

7.21

V letnih poročilih za leti 2009 in 2010 je Sodišče izreklo več priporočil v zvezi z nadzornimi in kontrolnimi sistemi GD ELARG. Komisija jih je vsa izvedla (glej
  Prilogo 7.3
  ). Med revizijo za leto 2012 Sodišče ni odkrilo dodatnih slabosti.

| 7.22 | Nadzorni in kontrolni sistem GD ELARG je zato ocenjen kot na splošno uspešen. |
| --- | --- |

7.22

Nadzorni in kontrolni sistem GD ELARG je zato ocenjen kot na splošno uspešen.

| 7.23 | Za leto 2012 je generalni direktor GD ELARG izjavil, da je pridobil zagotovilo o zanesljivosti zneskov, objavljenih v letnem poročilu o dejavnostih. Vendar GD ELARG nima izračunane preostale stopnje napake za svoje skupno področje politik. Njegov izračun preostale stopnje napake (pod 2-odstotno stopnjo pomembnosti) temelji samo na plačilih v okviru decentraliziranega upravljanja, ki so znašala le 26 % plačil za to leto. Pri izračunu niso bila upoštevana plačila v okviru centraliziranega upravljanja. |
| --- | --- |

7.23

Za leto 2012 je generalni direktor GD ELARG izjavil, da je pridobil zagotovilo o zanesljivosti zneskov, objavljenih v letnem poročilu o dejavnostih. Vendar GD ELARG nima izračunane preostale stopnje napake za svoje skupno področje politik. Njegov izračun preostale stopnje napake (pod 2-odstotno stopnjo pomembnosti) temelji samo na plačilih v okviru decentraliziranega upravljanja, ki so znašala le 26 % plačil za to leto. Pri izračunu niso bila upoštevana plačila v okviru centraliziranega upravljanja.

| 7.23 | Generalni direktor je 20. decembra 2012 odobril „Priročnik za naknadne kontrole v okviru centraliziranega upravljanja in za izračun preostale stopnje napake“. Opravljenih je bilo že več revizijskih misij. Meritve preostale stopnje napake v okviru centraliziranega upravljanja bodo predstavljale pomemben del informacij, ki bodo na voljo generalnemu direktorju ob podpisu izjave o zagotovilu v letnem poročilu o dejavnostih. |
| --- | --- |

7.23

EuropeAid

| 7.24 | Povzetek ugotovitev Sodišča o uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov EuropeAid je v okviru 7.2. |
| --- | --- |

7.24

Povzetek ugotovitev Sodišča o uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov EuropeAid je v okviru 7.2.

| – |
| --- |

–

| – |
| --- |

–

Predhodni pregledi

Pogostost odkritih napak, vključno s tistimi, ki so bile odkrite v končnih zahtevkih za plačilo odhodkov, za katera so bile načeloma opravljene zunanje revizije in preverjanje odhodkov, kaže na slabosti pri kontrolah pred izvršitvijo plačil.

Pozno potrjevanje in zaključevanje pogodb vplivata na kakovost predhodnih pregledov in bistveno povečujeta tveganje prekinitve revizijske sledi ali pomanjkanja dokazil. Med transakcijami v zvezi z ERS in splošnim proračunom je Sodišče odkrilo stare pogodbe, za katere so bili odhodki potrjeni naknadno.

Predhodni pregledi

Komisija se strinja, da je zasnova nadzornega sistema EuropeAid na splošno skladna in dobra, vendar je potreben napredek v zvezi z izvajanjem kontrolnih mehanizmov.

Poleg tega Komisija poudarja dejstvo, da se je v okviru zunanje pomoči kot celote zmanjšala pogostost napak v primerjavi s prejšnjimi leti.

EuropeAid je v okviru zunanje študije leta 2012 uvedel postopek, ki se uporablja za preverjanje vseh pogodb, pri katerih se je obdobje dejavnosti izteklo pred več kot 18 meseci. Od služb se zahteva pojasnitev vzrokov za to, da so pogodbe še vedno odprte, in njihov načrt za zagotovitev, da se pogodbe čim prej zaključijo. To je privedlo do zmanjšanja števila odprtih pogodb ob koncu leta v primerjavi z letom 2011. Aprila 2013 se je za nadaljevanje teh prizadevanj začela izvajati podobna dejavnost.

Spremljanje in nadzor

V upravljavskem informacijskem sistemu EuropeAid obstajajo pomanjkljivosti v zvezi z rezultati in spremljanjem popravnih učinkov zunanjih revizij, preverjanjem odhodkov in obiski zaradi spremljanja.

Slabosti obstajajo pri izbiranju, načrtovanju in spremljanju obiskov, ki jih izvajajo delegacije EU.

Spremljanje in nadzor

Revizijski modul informacijskega sistema za upravljanje zunanje pomoči (CRIS) je bil oblikovan za načrtovanje zunanjih revizij in beleženje njihovih rezultatov in ne za sledenje nadaljnjega spremljanja revizij, ki ga izvaja EuropeAid. Vendar je EuropeAid nameraval razviti to funkcionalnost v srednjeročnem obdobju, če bi sredstva to dopuščala.

EuropeAid je razvil orodje za delovne načrte za načrtovanje misij. Poleg tega EuropeAid pripravlja reformo nadzora in poročanja, ki bo izvedena v začetku leta 2014.

Študija preostale stopnje napake za leto 2012

EuropeAid je izvedel svojo prvo študijo z naslovom Študija preostale stopnje napake, s katero je ocenil preostalo stopnjo napake, ki ni bila odkrita kljub vsem upravnim pregledom za preprečevanje, odkrivanje in popravljanje napak. V skladu z oceno v študiji znaša preostala stopnja napake 3,63 %.

Zasnova metodologije za preostalo stopnjo napake je bila v glavnem ustrezna, študija pa je dala zanimive in potencialno uporabne informacije. Vendar je metodologijo mogoče še dodatno izboljšati, in sicer v zvezi s stopnjo zanesljivostjo predhodnih revizijskih poročil ali poročil o preverjanju, metodo za izračun stopnje napake za posamezne transakcije in obravnavo transakcij, za katere dokumentacija ni takoj dosegljiva.

Študija o preostali stopnji napake za leto 2012

Rezultati študije o preostali stopnji napake za leto 2012 so bili preneseni neposredno v postopek zanesljivosti letnega poročila o dejavnostih za leto 2012, zato so bili zelo koristni za EuropeAid. Študija o preostali stopnji napake za leto 2012 je bila prva izvedena študija, pri čemer bodo izkušnje, pridobljene iz te dejavnosti, omogočile izboljšanje metodologije.

EuropeAid bo z izvajalcem razpravljal o zadevah glede stopnje zanašanja na prejšnja revizijska poročila ali poročila o preverjanju ter glede metode izračuna stopenj napak.

Koraki, ki so potrebni za izvedbo ocen, so podrobno določeni v revidiranem priročniku z navodili za študijo o preostali stopnji napake, ki bo uporabljen pri izvedbi študije o preostali stopnji napake za leto 2013.

Notranje revidiranje

Reorganizacija Komisije leta 2011 ima še vedno negativne posledice za funkcijo notranje revizije.

Notranja revizija

Od leta 2013 se delovanje notranjega oddelka za revizijo zaradi več ukrepov, sprejetih v zvezi s tem, izboljšuje.

Letno poročilo o dejavnostih

Generalni direktor je izrekel pridržek v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij, saj je znesek, za katerega je obstajalo tveganje (259,5 milijona EUR), znašal več kot 2 % plačil, odobrenih v obdobju poročanja.

Predstavitev rezultatov študije preostale stopnje napake v letnem poročilu o dejavnostih je zavajajoča:

Letno poročilo o dejavnostih

Kot je predvideno v postopkih EuropeAid, je bil pripravljen akcijski načrt za nadaljnje izboljšanje sistema notranje kontrole. Načrt med drugim vključuje ukrepe za ozaveščanje, usposabljanje in usmerjanje, krepitev odgovornosti delegacij, tesnejše sodelovanje z mednarodnimi organizacijami ter poenostavitev kontrolnega sistema.

| — | preostala stopnja napake ni največji mogoči znesek, ampak njena najboljša (ali najverjetnejša) ocena. Resnična stopnja napake bi bila lahko višja, |
| --- | --- |

—

preostala stopnja napake ni največji mogoči znesek, ampak njena najboljša (ali najverjetnejša) ocena. Resnična stopnja napake bi bila lahko višja,

| — | Komisija se strinja, da je znesek, za katerega obstaja tveganje, iz letnega poročila o dejavnostih EuropeAid za leto 2012, najverjetnejša ocena v skladu s stalnimi navodili za poročila o letnih dejavnostih za leto 2012. Dejanska stopnja napake bi bila lahko višja ali nižja. |
| --- | --- |

—

| — | preostala stopnja napake ni ocena zneska, za katerega obstaja tveganje, ampak ocena napake, ki ni bila odkrita in popravljena na koncu upravljavskega ciklusa ter je zato dokončna (7), |
| --- | --- |

—

preostala stopnja napake ni ocena zneska, za katerega obstaja tveganje, ampak ocena napake, ki ni bila odkrita in popravljena na koncu upravljavskega ciklusa ter je zato dokončna (7),

| — | Koncept „zneska, za katerega obstaja tveganje,“ je v letnem poročilu o dejavnostih uporabljen popolnoma v skladu s stalnimi navodili Komisije za pripravo letnega poročila o dejavnostih. V teh navodilih je „znesek, za katerega obstaja tveganje,“ opredeljen kot finančni učinek napak glede na dejansko proračunsko finančno izpostavljenost v koledarskem letu. |
| --- | --- |

—

Komisija se strinja, da rezultati študije o preostali stopnji napake niso ocena zneska, za katerega obstaja tveganje.

| — | nadzorni in kontrolni sistemi niso uspešni, če ne odkrijejo in popravijo pomembne napake, |
| --- | --- |

—

nadzorni in kontrolni sistemi niso uspešni, če ne odkrijejo in popravijo pomembne napake,

| — | Večina napak je povezanih z majhnim številom pomanjkljivosti, ki večinoma zadevajo izvajanje kontrol. Zato se zdi, da je zasnova kontrolnega sistema dobra in je ni treba spreminjati. |
| --- | --- |

—

| — | v letnem poročilu o dejavnostih so opisane glavne vrste napak v odhodkih EuropeAid, vendar v njem z izjemo slabosti v procesu izterjave ni analizirano, zakaj je do napak prišlo in kateri elementi nadzornega in kontrolnega sistema EuropeAid so zatajili. |
| --- | --- |

—

v letnem poročilu o dejavnostih so opisane glavne vrste napak v odhodkih EuropeAid, vendar v njem z izjemo slabosti v procesu izterjave ni analizirano, zakaj je do napak prišlo in kateri elementi nadzornega in kontrolnega sistema EuropeAid so zatajili.

| — | EuropeAid bo za naslednje letno poročilo o dejavnostih izvedel analizo, zahtevano v stalnih navodilih. Navedeni akcijski načrt se nanaša na vse vrste napak, ki jih ugotovita nadzorni sistem in Računsko sodišče. Pred akcijskim načrtom je bila izvedena podrobna analiza izvora teh napak. Analiza je med drugim vsebovala tudi opredelitve načinov obravnave napak, opisanih v akcijskem načrtu. Na podlagi analize je bilo ugotovljeno, da je zasnova kontrole kot takšne dobra in da so napake nastale zaradi vprašanj glede izvajanja. |
| --- | --- |

—

ZAKLJUČEK IN PRIPOROČILA

Zaključek za leto 2012

| 7.25 | Za to skupino politik: |
| --- | --- |

7.25

Za to skupino politik:

7.25

| (a) | preizkušanje transakcij kaže, da najverjetnejša napaka v populaciji znaša 3,3 %; |
| --- | --- |

(a)

preizkušanje transakcij kaže, da najverjetnejša napaka v populaciji znaša 3,3 %;

| (a) | Komisija ugotavlja, da je zvišanje napake, ki jo ocenjuje Sodišče, povezano s spremembami načina vzorčenja, ki ga uporablja Sodišče. |
| --- | --- |

(a)

| (b) | nadzorni in kontrolni sistemi, pregledani na EuropeAid, so bili delno uspešni; |
| --- | --- |

(b)

nadzorni in kontrolni sistemi, pregledani na EuropeAid, so bili delno uspešni;

| (b) | Komisija se strinja, da je zasnova kontrolnega sistema EuropeAid na splošno skladna in dobra, napredek pa je potreben v zvezi z izvajanjem kontrolnih mehanizmov. |
| --- | --- |

(b)

| (c) | nadzorni in kontrolni sistemi, pregledani na GD ELARG, so bili uspešni. |
| --- | --- |

(c)

nadzorni in kontrolni sistemi, pregledani na GD ELARG, so bili uspešni.

| 7.26 | Skupni revizijski dokazi kažejo, da na sprejete odhodke vpliva pomembna stopnja napake. |
| --- | --- |

7.26

Skupni revizijski dokazi kažejo, da na sprejete odhodke vpliva pomembna stopnja napake.

Priporočila

| 7.27 | V
  Prilogi 7.3
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil. V letnih poročilih za leti 2009 in 2010 je dalo enajst priporočil. Komisija jih je v celoti izvedla sedem, štiri pa večinoma. |
| --- | --- |

7.27

V
  Prilogi 7.3
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil. V letnih poročilih za leti 2009 in 2010 je dalo enajst priporočil. Komisija jih je v celoti izvedla sedem, štiri pa večinoma.

| 7.28 | Sodišče glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2012 Komisiji priporoča, naj: |
| --- | --- |

7.28

Sodišče glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2012 Komisiji priporoča, naj:

7.28

| — | priporočilo 1: zagotovi pravočasno potrjevanje odhodkov, |
| --- | --- |

—

priporočilo 1: zagotovi pravočasno potrjevanje odhodkov,

Komisija sprejema to priporočilo in je pred kratkim ukrepala za zagotovitev obračunavanja odhodkov brez zamud.

| — | priporočilo 2: pri izvajalcih in upravičencih spodbuja boljše vodenje dokumentacije, |
| --- | --- |

—

priporočilo 2: pri izvajalcih in upravičencih spodbuja boljše vodenje dokumentacije,

Komisija se strinja s priporočilom.

| — | priporočilo 3: izboljša vodenje postopkov javnega naročanja z opredelitvijo jasnih meril za izbiro in boljšim dokumentiranjem procesa vrednotenja, |
| --- | --- |

—

priporočilo 3: izboljša vodenje postopkov javnega naročanja z opredelitvijo jasnih meril za izbiro in boljšim dokumentiranjem procesa vrednotenja,

Komisija sprejema to priporočilo, pri čemer akcijski načrt, odobren maja 2013, vključuje ukrepe glede revizije obstoječega usposabljanja o javnih naročilih in nepovratnih sredstvih za okrepitev finančnih in operativnih vidikov, povezanih s postopki javnih naročil.

| — | priporočilo 4: sprejme uspešne ukrepe za povečanje kakovosti pregledov odhodkov, ki jih izvajajo zunanji revizorji, |
| --- | --- |

—

priporočilo 4: sprejme uspešne ukrepe za povečanje kakovosti pregledov odhodkov, ki jih izvajajo zunanji revizorji,

Komisija sprejema to priporočilo in v okviru akcijskega načrta v letu 2013 namerava proučiti možnosti za izboljšanje kakovosti in učinkovitosti revizij ter preverjanj. To bo izvedeno predvsem v zvezi z revizijami in preverjanji, ki jih izvajajo lokalna revizijska podjetja, ki jih najamejo upravičenci.

| — | priporočilo 5: uporablja dosledno in zanesljivo metodologijo, po kateri bodo generalni direktorati, zadolženi za zunanje odnose, izračunavali stopnje preostale napake. |
| --- | --- |

—

priporočilo 5: uporablja dosledno in zanesljivo metodologijo, po kateri bodo generalni direktorati, zadolženi za zunanje odnose, izračunavali stopnje preostale napake.

Stalna navodila za letna poročila o dejavnostih vsebujejo usklajene smernice, ki jih lahko vsi oddelki Komisije v letnih poročilih o dejavnostih uporabijo za poročanje o izračunu (preostalih) stopenj napake, finančnem vplivu teh napak v obliki zneska, za katerega obstaja tveganje, stopnji pomembnosti za potencialno rezervacijo in vplivu navedenega na izjavo odredbodajalca na podlagi prenosa o zagotovilu.

---

(1)  O pomoči, zagotovljeni v okviru evropskih razvojnih skladov, se poroča posebej, ker ni financirana iz splošnega proračuna.

(2)  Plačila proračunske podpore, ki so bila leta 2012 plačana iz splošnega proračuna, so znašala 796 milijonov EUR.

(3)  Plačila, ki so bila iz splošnega proračuna leta 2012 nakazana mednarodnim organizacijam, so znašala 1,4 milijarde EUR, kar je več kot polovica zneska, porabljenega za projekte z več donatorji.

(4)  V Bangladešu, Bosni in Hercegovini, Gvatemali, Indoneziji, na Kosovu, v Maroku, Palestini, Turčiji, Ukrajini in Zambiji.

(5)  Sodišče svojo oceno napake izračuna iz reprezentativnega vzorca. Navedena številka je najboljša ocena. Sodišče s 95-odstotno stopnjo zaupanja ugotavlja, da je stopnja napake v populaciji med 1,4 % in 5,2 % (spodnja oz. zgornja meja napake).

(6)  Podrobni rezultati ocenjevanja sistemov EuropeAid, vključno z letnim poročilom o dejavnostih EuropeAid, so prikazani v odstavkih od 31 do 44 letnega poročila Sodišča o osmem, devetem in desetem evropskem razvojnem skladu.

(7)  Preostale napake so napake, ki niso bile odkrite pri nobeni od kontrol zaradi preprečevanja, odkrivanja ali popravljanja v obstoječem okviru kontrol. (A Manual for Measuring the Residual Error Rate for EuropeAid, maj 2013).

(8)  Ugotovitve revizije upravnih odhodkov so navedene v poglavju 9.

(9)  V skladu z usklajeno opredelitvijo z izkazi povezanih transakcij (za podrobnejše informacije glej odstavke 1.6 do 1.7 v poglavju 1).

Vir: Konsolidirani računovodski izkazi Evropske unije za leto 2012.

PRILOGA 7.1

REZULTATI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ ZA ZUNANJE ODNOSE, POMOČ IN ŠIRITEV

| | 2012 | 2011 | 2010 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EuropeAid
   (3) | FPI | ELARG | ECHO | Skupaj |
| VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA |
| Transakcije skupaj | 109 | 7 | 34 | 24 | 174 | 120 | 90 | 97 |
| REZULTATI PREIZKUŠANJA
   (1)
   (2) |
| Delež preizkušenih transakcij, za katere je bilo ugotovljeno, da |
| so brez napak | 65 % | (71) | 100 % | (7) | 97 % | (33) | 96 % | (23) | 77 % | (134) | 59 % | 62 % | 80 % |
| je nanje vplivala vsaj ena napaka | 35 % | (38) | 0 % | — | 3 % | (1) | 4 % | (1) | 23 % | (40) | 41 % | 38 % | 20 % |
| Analiza transakcij, na katere so vplivale napake |
| Analiza po vrsti napake |
| Količinsko neopredeljive napake | 24 % | (9) | 0 % | — | 100 % | (1) | 0 % | — | 25 % | (10) | 55 % | 47 % | 74 % |
| Količinsko opredeljive napake | 76 % | (29) | 0 % | — | 0 % | — | 100 % | (1) | 75 % | (30) | 45 % | 53 % | 26 % |
| upravičenost | 59 % | (17) | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 57 % | (17) | 86 % | 72 % | 100 % |
| nastanek | 34 % | (10) | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 33 % | (10) | 0 % | 17 % | 0 % |
| točnost | 7 % | (2) | 0 % | — | 0 % | — | 100 % | (1) | 10 % | (3) | 14 % | 11 % | 0 % |
| OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK |
| Najverjetnejša stopnja napake | 3,3 % | | | |
| Zgornja meja napake | 5,2 % | | | |
| Spodnja meja napake | 1,4 % | | | |

2012

2011

2010

2009

EuropeAid
   (3)

FPI

ELARG

ECHO

Skupaj

VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA

Transakcije skupaj

109

7

34

24

174

120

90

97

REZULTATI PREIZKUŠANJA
   (1)
   (2)

Delež preizkušenih transakcij, za katere je bilo ugotovljeno, da

so brez napak

65 %

(71)

100 %

(7)

97 %

(33)

96 %

(23)

77 %

(134)

59 %

62 %

80 %

je nanje vplivala vsaj ena napaka

35 %

(38)

0 %

—

3 %

(1)

4 %

(1)

23 %

(40)

41 %

38 %

20 %

Analiza transakcij, na katere so vplivale napake

Analiza po vrsti napake

Količinsko neopredeljive napake

24 %

(9)

0 %

—

100 %

(1)

0 %

—

25 %

(10)

55 %

47 %

74 %

Količinsko opredeljive napake

76 %

(29)

0 %

—

0 %

—

100 %

(1)

75 %

(30)

45 %

53 %

26 %

upravičenost

59 %

(17)

0 %

—

0 %

—

0 %

—

57 %

(17)

86 %

72 %

100 %

nastanek

34 %

(10)

0 %

—

0 %

—

0 %

—

33 %

(10)

0 %

17 %

0 %

točnost

7 %

(2)

0 %

—

0 %

—

100 %

(1)

10 %

(3)

14 %

11 %

0 %

OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK

Najverjetnejša stopnja napake

3,3 %

Zgornja meja napake

5,2 %

Spodnja meja napake

1,4 %

---

(1)  Vzorec je bil razdeljen v segmente zaradi boljšega uvida v področja z različnimi profili tveganja v tej skupini politik.

(2)  Številke v oklepajih pomenijo dejansko število transakcij.

(3)  Vključuje štiri transakcije Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo.

PRILOGA 7.2

REZULTATI PREUČEVANJA SISTEMOV ZA ZUNANJE ODNOSE, POMOČ IN ŠIRITEV

| | Predhodne kontrole | Spremljanje in nadzor | Notranje revidiranje | Skupna ocena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EuropeAid | delno uspešno | delno uspešno | delno uspešno | delno uspešno |
| GD za širitev | uspešno | uspešno | uspešno | uspešno |

Predhodne kontrole

Spremljanje in nadzor

Notranje revidiranje

Skupna ocena

EuropeAid

delno uspešno

delno uspešno

delno uspešno

delno uspešno

GD za širitev

uspešno

uspešno

uspešno

uspešno

PRILOGA 7.3

SPREMLJANJE IZVAJANJA PREJŠNJIH PRIPOROČIL ZA ZUNANJE ODNOSE, POMOČ IN ŠIRITEV

| Leto | Priporočilo Sodišča | Dosežen napredek po analizi Sodišča | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| izvedeno v celoti | se izvaja | ni izvedeno | ni več relevantno | nezadostni dokazi |
| večinoma | deloma |
| 2010 | GD ELARG bi moral podrobneje opredeliti merila za ukinitev predhodnih kontrol in začasno opustitev prenosa upravljanja na decentralizirane države in opraviti preizkuse učinkovitosti delovanja sistemov, ki jih uporabljajo nacionalni organi.
  (Rezultat spremljanja izvajanja/posodobitve priporočila iz leta 2009 v letu 2010.) | X | | | | | | |
| GD ELARG bi moral še naprej izboljševati kakovost podatkov, ki se vnašajo v njegov upravljavski informacijski sistem.
  (Rezultat spremljanja izvajanja/posodobitve priporočila iz leta 2009 v letu 2010.) | X | | | | | | |
| GD ELARG bi moral razviti orodje za lažjo konsolidacijo rezultatov revizijskih obiskov v zvezi z vprašanji zakonitosti in pravilnosti.
  (Rezultat spremljanja izvajanja/posodobitve priporočila iz leta 2009 v letu 2010.) | | X | | | | | GD ELARG meni, da je revizijski modul CRIS primeren za potrebe upravljanja in da se informacije, ki jih zahteva Sodišče in potrebuje vodstvo, lahko dajo na razpolago prek obstoječega orodja CRIS. |
| | | | | | | | GD ELARG bo okrepil svoje kontrolne mehanizme za zagotovitev, da so v modulu CRIS registrirane vse vrste revizijskih misij ter naloženi ustrezni in s tem povezani obrazložitveni dokumenti, da bi se vodstvu in Sodišču zagotovila popolna slika razmer. |
| GD ELARG bi moral povečati število naknadnih pregledov transakcij pri centraliziranem upravljanju. | X | | | | | | |
| 2010 | Komisija bi morala opredeliti koherentno metodologijo za izračun stopnje preostale napake, ki ga opravijo direktorati, pristojni za zunanje odnose, na podlagi katerega generalni direktorji pripravijo svoje poslovodske predstavitve. | X | | | | | | |
| 2009 | GD RELEX bi moral zagotoviti dovolj virov za analizo in zaključek starih pogodb za mehanizem za hitro ukrepanje in skupno zunanjo in varnostno politiko, pri katerih so roki za izvedbo že potekli. | | X | | | | | |
| GD RELEX bi moral prečistiti svojo metodologijo za naknadno kontrolo in sproti obravnavati priporočila, ki jih v zvezi s tem predlaga notranji revizor. | X | | | | | | |
| GD ELARG bi moral še naprej zagotavljati dovolj sredstev za analizo manjkajočih končnih izjav, danih v okviru PHARE in prehodnega vira v novih državah članicah. | X | | | | | | |
| GD ECHO bi moral opredeliti in vzpostaviti mehanizme za zbiranje in analizo podatkov o tem, kako njegovi partnerji uporabljajo „preskrbne centre humanitarne pomoči“. | | X | | | | | GD ECHO je ocenil in preskusil različne možnosti za učinkovito zbiranje podatkov. Izbrana rešitev bo v celoti izvedena leta 2014 z uvedbo novega „e-enotnega obrazca“, ki predstavlja del novega okvirnega partnerstva s partnerji GD ECHO. Od partnerjev bo zahtevano, da prek orodja „e-enotni obrazec“ predložijo podatke o uporabi centrov za humanitarna javna naročila. Ta ukrep bo prispeval k rednemu in učinkovitejšemu nadzoru uporabe centrov za humanitarna javna naročila. |

Leto

Priporočilo Sodišča

Dosežen napredek po analizi Sodišča

Odgovor Komisije

izvedeno v celoti

se izvaja

ni izvedeno

ni več relevantno

nezadostni dokazi

večinoma

deloma

2010

GD ELARG bi moral podrobneje opredeliti merila za ukinitev predhodnih kontrol in začasno opustitev prenosa upravljanja na decentralizirane države in opraviti preizkuse učinkovitosti delovanja sistemov, ki jih uporabljajo nacionalni organi.

(Rezultat spremljanja izvajanja/posodobitve priporočila iz leta 2009 v letu 2010.)

X

GD ELARG bi moral še naprej izboljševati kakovost podatkov, ki se vnašajo v njegov upravljavski informacijski sistem.

(Rezultat spremljanja izvajanja/posodobitve priporočila iz leta 2009 v letu 2010.)

X

GD ELARG bi moral razviti orodje za lažjo konsolidacijo rezultatov revizijskih obiskov v zvezi z vprašanji zakonitosti in pravilnosti.

(Rezultat spremljanja izvajanja/posodobitve priporočila iz leta 2009 v letu 2010.)

X

GD ELARG meni, da je revizijski modul CRIS primeren za potrebe upravljanja in da se informacije, ki jih zahteva Sodišče in potrebuje vodstvo, lahko dajo na razpolago prek obstoječega orodja CRIS.

GD ELARG bo okrepil svoje kontrolne mehanizme za zagotovitev, da so v modulu CRIS registrirane vse vrste revizijskih misij ter naloženi ustrezni in s tem povezani obrazložitveni dokumenti, da bi se vodstvu in Sodišču zagotovila popolna slika razmer.

GD ELARG bi moral povečati število naknadnih pregledov transakcij pri centraliziranem upravljanju.

X

2010

Komisija bi morala opredeliti koherentno metodologijo za izračun stopnje preostale napake, ki ga opravijo direktorati, pristojni za zunanje odnose, na podlagi katerega generalni direktorji pripravijo svoje poslovodske predstavitve.

X

2009

GD RELEX bi moral zagotoviti dovolj virov za analizo in zaključek starih pogodb za mehanizem za hitro ukrepanje in skupno zunanjo in varnostno politiko, pri katerih so roki za izvedbo že potekli.

X

GD RELEX bi moral prečistiti svojo metodologijo za naknadno kontrolo in sproti obravnavati priporočila, ki jih v zvezi s tem predlaga notranji revizor.

X

GD ELARG bi moral še naprej zagotavljati dovolj sredstev za analizo manjkajočih končnih izjav, danih v okviru PHARE in prehodnega vira v novih državah članicah.

X

GD ECHO bi moral opredeliti in vzpostaviti mehanizme za zbiranje in analizo podatkov o tem, kako njegovi partnerji uporabljajo „preskrbne centre humanitarne pomoči“.

X

GD ECHO je ocenil in preskusil različne možnosti za učinkovito zbiranje podatkov. Izbrana rešitev bo v celoti izvedena leta 2014 z uvedbo novega „e-enotnega obrazca“, ki predstavlja del novega okvirnega partnerstva s partnerji GD ECHO. Od partnerjev bo zahtevano, da prek orodja „e-enotni obrazec“ predložijo podatke o uporabi centrov za humanitarna javna naročila. Ta ukrep bo prispeval k rednemu in učinkovitejšemu nadzoru uporabe centrov za humanitarna javna naročila.

---

POGLAVJE 8

Raziskave in druge notranje politike

KAZALO

Uvod

Posebne značilnosti te skupine politik

Cilji politik

Instrumenti politik

Tveganja za pravilnost

Obseg revizije in revizijski pristop

Pravilnost transakcij

Uspešnost sistemov

Okvirni programi za raziskave

Predhodni dokumentacijski pregledi

Revizijsko potrjevanje izkazov stroškov

Naknadne revizije računovodskih izkazov, ki jih izvaja Komisija

Program vseživljenjsko učenje

Zaključek in priporočila

Zaključek za leto 2012

Priporočila

Rezultati revizije Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe

| Priloga 8.1 – | Rezultati preizkušanja transakcij za raziskave in druge notranje politike |
| --- | --- |

Priloga 8.1 –

| Priloga 8.2 – | Rezultati preučevanja sistemov za raziskave in druge notranje politike |
| --- | --- |

Priloga 8.2 –

| Priloga 8.3 – | Spremljanje izvajanja prejšnjih priporočil za raziskave in druge notranje politike |
| --- | --- |

Priloga 8.3 –

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| 8.1 | V tem poglavju je predstavljena posebna ocena raziskav in drugih notranjih politik, ki zajemajo naslednja področja politike: raziskave, izobraževanje in kultura, informacijska družba in mediji, podjetništvo, notranje zadeve, gospodarske in finančne zadeve, neposredne raziskave, komuniciranje, pravosodje, trgovina, notranji trg in konkurenca. V njem je predstavljena tudi revizija Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (1), ki jo Sodišče izvede vsako leto. Ključne informacije o vključenih dejavnostih in porabi v letu 2012 so v
  tabeli 8.1
  . |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

8.1

V tem poglavju je predstavljena posebna ocena raziskav in drugih notranjih politik, ki zajemajo naslednja področja politike: raziskave, izobraževanje in kultura, informacijska družba in mediji, podjetništvo, notranje zadeve, gospodarske in finančne zadeve, neposredne raziskave, komuniciranje, pravosodje, trgovina, notranji trg in konkurenca. V njem je predstavljena tudi revizija Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (1), ki jo Sodišče izvede vsako leto. Ključne informacije o vključenih dejavnostih in porabi v letu 2012 so v
  tabeli 8.1
  .

Tabela 8.1 –   Raziskave in druge notranje politike – ključne informacije za leto 2012

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Področje politike | Opis | Plačila | Način upravljanja |
| Raziskave | sedmi okvirni program | 4 230 | neposredno centralizirano |
| zaključek prejšnjih okvirnih programov | 376 | neposredno centralizirano |
| upravni odhodki | 348 | neposredno centralizirano |
| sedmi okvirni program – Euratom | 353 | posredno centralizirano |
| | 5 307 | |
| Izobraževanje in kultura | vseživljenjsko učenje, vključno z večjezičnostjo | 1 529 | posredno centralizirano |
| ljudje – program za mobilnost raziskovalcev | 751 | posredno centralizirano |
| pospeševanje in spodbujanje sodelovanja na področju mladine in športa | 177 | posredno centralizirano |
| razvoj kulturnega sodelovanja v Evropi | 173 | posredno centralizirano |
| upravni odhodki | 131 | neposredno centralizirano |
| | 2 761 | |
| Informacijska družba in mediji | sedmi okvirni program | 1 217 | neposredno centralizirano |
| drugo | 155 | neposredno centralizirano |
| upravni odhodki | 129 | neposredno centralizirano |
| | 1 501 | |
| Podjetništvo | sedmi okvirni program – sodelovanje – vesolje in varnost | 572 | neposredno centralizirano |
| satelitska navigacijska programa EU (EGNOS in Galileo) | 416 | neposredno centralizirano |
| upravni odhodki | 126 | neposredno centralizirano |
| konkurenčnost, industrijska politika, inovacije in podjetništvo | 126 | neposredno centralizirano / posredno centralizirano prek EACI |
| notranji trg blaga in sektorske politike | 31 | neposredno centralizirano |
| | 1 271 | |
| Notranje zadeve | solidarnost – zunanje meje, vizumska politika in prosto gibanje oseb | 453 | deljeno / neposredno centralizirano |
| varnost in varstvo svoboščin | 167 | neposredno centralizirano |
| migracijski tokovi – skupna politika priseljevanja in skupna azilna politika | 170 | deljeno / neposredno centralizirano |
| upravni odhodki | 42 | neposredno centralizirano |
| strategija in usklajevanje politike | 3 | neposredno centralizirano |
| | 835 | |
| Gospodarske in finančne zadeve | finančni posli in instrumenti | 370 | neposredno centralizirano / skupno upravljanje z EIF / posredno centralizirano prek EIF |
| upravni odhodki | 71 | neposredno centralizirano |
| mednarodne ekonomske in finančne zadeve | 30 | neposredno centralizirano |
| ekonomska in monetarna unija | 13 | neposredno centralizirano |
| | 484 | |
| Neposredne raziskave | osebje, tekoči stroški in naložbe | 371 | neposredno centralizirano |
| sedmi okvirni program | 42 | neposredno centralizirano |
| zgodovinske odgovornosti, ki izvirajo iz jedrskih dejavnosti | 28 | neposredno centralizirano |
| zaključek prejšnjih okvirnih programov | 25 | neposredno centralizirano |
| | 466 | |
| Komuniciranje | upravni odhodki | 128 | neposredno centralizirano |
| komuniciranje in mediji | 39 | neposredno centralizirano |
| komuniciranje na lokalni ravni | 33 | neposredno centralizirano |
| krepitev državljanstva Unije | 32 | neposredno centralizirano |
| orodja za analize in komunikacije | 24 | neposredno centralizirano |
| | 256 | |
| Pravosodje | kazensko in civilno pravosodje | 68 | neposredno centralizirano |
| temeljne pravice in državljanstvo | 47 | neposredno centralizirano |
| upravni odhodki | 35 | neposredno centralizirano |
| enakost | 34 | neposredno centralizirano |
| preprečevanje uporabe drog in obveščanje o drogah | 3 | neposredno centralizirano |
| strategija in usklajevanje politike | 3 | neposredno centralizirano |
| | 190 | |
| Trgovina | upravni odhodki | 94 | neposredno centralizirano |
| trgovinska politika | 11 | neposredno centralizirano / skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami |
| | 105 | |
| Notranji trg | upravni odhodki | 60 | neposredno centralizirano |
| strategija in politike usklajevanja za GD za notranji trg | 39 | neposredno centralizirano |
| | 99 | |
| Konkurenca | upravni odhodki | 92 | neposredno centralizirano |
| karteli, preprečevanje monopolov in liberalizacija | — | neposredno centralizirano |
| | 92 | |
| Plačila za leto skupaj | 13 367 | |
| – upravni odhodki skupaj
   (11) | 1 627 | |
| Operativni odhodki skupaj | 11 740 | |
| – predplačila
   (12) | 7 712 | |
| + obračunana predplačila
   (12) | 6 639 | |
| Revidirana populacija skupaj | 10 667 | |
| Obveznosti za leto skupaj | 16 365 | |
| Vir: Konsolidirani računovodski izkazi Evropske unije za leto 2012. |

(v milijonih EUR)

Področje politike

Opis

Plačila

Način upravljanja

Raziskave

sedmi okvirni program

4 230

neposredno centralizirano

zaključek prejšnjih okvirnih programov

376

neposredno centralizirano

upravni odhodki

348

neposredno centralizirano

sedmi okvirni program – Euratom

353

posredno centralizirano

5 307

Izobraževanje in kultura

vseživljenjsko učenje, vključno z večjezičnostjo

1 529

posredno centralizirano

ljudje – program za mobilnost raziskovalcev

751

posredno centralizirano

pospeševanje in spodbujanje sodelovanja na področju mladine in športa

177

posredno centralizirano

razvoj kulturnega sodelovanja v Evropi

173

posredno centralizirano

upravni odhodki

131

neposredno centralizirano

2 761

Informacijska družba in mediji

sedmi okvirni program

1 217

neposredno centralizirano

drugo

155

neposredno centralizirano

upravni odhodki

129

neposredno centralizirano

1 501

Podjetništvo

sedmi okvirni program – sodelovanje – vesolje in varnost

572

neposredno centralizirano

satelitska navigacijska programa EU (EGNOS in Galileo)

416

neposredno centralizirano

upravni odhodki

126

neposredno centralizirano

konkurenčnost, industrijska politika, inovacije in podjetništvo

126

neposredno centralizirano / posredno centralizirano prek EACI

notranji trg blaga in sektorske politike

31

neposredno centralizirano

1 271

Notranje zadeve

solidarnost – zunanje meje, vizumska politika in prosto gibanje oseb

453

deljeno / neposredno centralizirano

varnost in varstvo svoboščin

167

neposredno centralizirano

migracijski tokovi – skupna politika priseljevanja in skupna azilna politika

170

deljeno / neposredno centralizirano

upravni odhodki

42

neposredno centralizirano

strategija in usklajevanje politike

3

neposredno centralizirano

835

Gospodarske in finančne zadeve

finančni posli in instrumenti

370

neposredno centralizirano / skupno upravljanje z EIF / posredno centralizirano prek EIF

upravni odhodki

71

neposredno centralizirano

mednarodne ekonomske in finančne zadeve

30

neposredno centralizirano

ekonomska in monetarna unija

13

neposredno centralizirano

484

Neposredne raziskave

osebje, tekoči stroški in naložbe

371

neposredno centralizirano

sedmi okvirni program

42

neposredno centralizirano

zgodovinske odgovornosti, ki izvirajo iz jedrskih dejavnosti

28

neposredno centralizirano

zaključek prejšnjih okvirnih programov

25

neposredno centralizirano

466

Komuniciranje

upravni odhodki

128

neposredno centralizirano

komuniciranje in mediji

39

neposredno centralizirano

komuniciranje na lokalni ravni

33

neposredno centralizirano

krepitev državljanstva Unije

32

neposredno centralizirano

orodja za analize in komunikacije

24

neposredno centralizirano

256

Pravosodje

kazensko in civilno pravosodje

68

neposredno centralizirano

temeljne pravice in državljanstvo

47

neposredno centralizirano

upravni odhodki

35

neposredno centralizirano

enakost

34

neposredno centralizirano

preprečevanje uporabe drog in obveščanje o drogah

3

neposredno centralizirano

strategija in usklajevanje politike

3

neposredno centralizirano

190

Trgovina

upravni odhodki

94

neposredno centralizirano

trgovinska politika

11

neposredno centralizirano / skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami

105

Notranji trg

upravni odhodki

60

neposredno centralizirano

strategija in politike usklajevanja za GD za notranji trg

39

neposredno centralizirano

99

Konkurenca

upravni odhodki

92

neposredno centralizirano

karteli, preprečevanje monopolov in liberalizacija

—

neposredno centralizirano

92

Plačila za leto skupaj

13 367

– upravni odhodki skupaj
   (11)

1 627

Operativni odhodki skupaj

11 740

– predplačila
   (12)

7 712

- obračunana predplačila
   (12)

6 639

Revidirana populacija skupaj

10 667

Obveznosti za leto skupaj

16 365

Vir: Konsolidirani računovodski izkazi Evropske unije za leto 2012.

Posebne značilnosti te skupine politik

Cilji politik

| 8.2 | Poraba vključuje mnogo različnih ciljev politike, kot so podpora raziskavam in inovacijam, razvoj sistemov izobraževanja in usposabljanja, varovanje zunanjih meja EU, pravosodno sodelovanje, dokončno oblikovanje notranjega trga ter izvajanje pravil konkurence. |
| --- | --- |

8.2

Poraba vključuje mnogo različnih ciljev politike, kot so podpora raziskavam in inovacijam, razvoj sistemov izobraževanja in usposabljanja, varovanje zunanjih meja EU, pravosodno sodelovanje, dokončno oblikovanje notranjega trga ter izvajanje pravil konkurence.

Instrumenti politik

| 8.3 | Glavni instrumenti financiranja v tej skupini politik so okvirni programi za raziskave (OP), katerih odhodki so znašali 7 957 milijonov EUR ali 68 % operativnih odhodkov, in program vseživljenjsko učenje (VŽU), katerega odhodki so znašali 1 529 milijonov EUR ali 13 % operativnih odhodkov. |
| --- | --- |

8.3

Glavni instrumenti financiranja v tej skupini politik so okvirni programi za raziskave (OP), katerih odhodki so znašali 7 957 milijonov EUR ali 68 % operativnih odhodkov, in program vseživljenjsko učenje (VŽU), katerega odhodki so znašali 1 529 milijonov EUR ali 13 % operativnih odhodkov.

| 8.4 | Okvirne programe za raziskave upravlja sedem generalnih direktoratov in dve izvajalski agenciji (2) po načelu neposrednega centraliziranega in posrednega centraliziranega upravljanja. Delno pa proračun po načelu posrednega centraliziranega upravljanja izvršujejo tudi razni organi, kot so skupna podjetja EU na področju raziskav (3), Evropska investicijska banka in mednarodne organizacije javnega sektorja (4). |
| --- | --- |

8.4

Okvirne programe za raziskave upravlja sedem generalnih direktoratov in dve izvajalski agenciji (2) po načelu neposrednega centraliziranega in posrednega centraliziranega upravljanja. Delno pa proračun po načelu posrednega centraliziranega upravljanja izvršujejo tudi razni organi, kot so skupna podjetja EU na področju raziskav (3), Evropska investicijska banka in mednarodne organizacije javnega sektorja (4).

| 8.5 | Večina sredstev se porabi za nepovratna sredstva za upravičence, ki izvajajo raziskovalne projekte v državah članicah, pridruženih državah, državah pristopnicah in državah partnericah za mednarodno sodelovanje. Upravičenci običajno sodelujejo kot konzorcij partnerjev na podlagi sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev, sklenjenega s Komisijo. Eden od partnerjev koordinira projekt in od Komisije prejema sredstva, dolgovane zneske pa nato razdeli ostalim partnerjem. |
| --- | --- |

8.5

Večina sredstev se porabi za nepovratna sredstva za upravičence, ki izvajajo raziskovalne projekte v državah članicah, pridruženih državah, državah pristopnicah in državah partnericah za mednarodno sodelovanje. Upravičenci običajno sodelujejo kot konzorcij partnerjev na podlagi sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev, sklenjenega s Komisijo. Eden od partnerjev koordinira projekt in od Komisije prejema sredstva, dolgovane zneske pa nato razdeli ostalim partnerjem.

| 8.6 | Komisija je leta 2011 uvedla ukrepe za poenostavitev, kot je širše sprejemanje metodologij upravičencev za izračun povprečnih stroškov dela. Ti ukrepi so sicer prispevali k zmanjševanju administrativne obremenitve upravičencev, vendar so s tem povezana pravila za upravičenost za sedanje okvirne programe še vedno zapletena. Komisija je za naslednji okvirni program (Obzorje 2020) predlagala daljnosežnejše ukrepe za poenostavitev. |
| --- | --- |

8.6

Komisija je leta 2011 uvedla ukrepe za poenostavitev, kot je širše sprejemanje metodologij upravičencev za izračun povprečnih stroškov dela. Ti ukrepi so sicer prispevali k zmanjševanju administrativne obremenitve upravičencev, vendar so s tem povezana pravila za upravičenost za sedanje okvirne programe še vedno zapletena. Komisija je za naslednji okvirni program (Obzorje 2020) predlagala daljnosežnejše ukrepe za poenostavitev.

| 8.7 | Cilj VŽU je ljudem omogočiti sodelovanje v učnem procesu in razviti sektor izobraževanja in usposabljanja po vsej Evropi. VŽU ima štiri glavne podprograme: Erasmus za visokošolsko izobraževanje, Leonardo da Vinci za poklicno izobraževanje in usposabljanje, Grundtvig za izobraževanje odraslih in Comenius za šole. |
| --- | --- |

8.7

Cilj VŽU je ljudem omogočiti sodelovanje v učnem procesu in razviti sektor izobraževanja in usposabljanja po vsej Evropi. VŽU ima štiri glavne podprograme: Erasmus za visokošolsko izobraževanje, Leonardo da Vinci za poklicno izobraževanje in usposabljanje, Grundtvig za izobraževanje odraslih in Comenius za šole.

| 8.8 | Za približno 85 % porabe VŽU se uporablja posredno centralizirano upravljanje. Izvaja ga 40 nacionalnih agencij, ki s Komisijo sklenejo sporazume o dodelitvi nepovratnih sredstev. Nacionalne agencije določijo in nadzorujejo nacionalni organi, običajno ministrstva za šolstvo. Nacionalne agencije so odgovorne za vrednotenje, izbiro in upravljanje projektov, vključno s plačilom številnih vendar relativno majhnih zneskov nepovratnih sredstev sodelujočim organizacijam. |
| --- | --- |

8.8

Za približno 85 % porabe VŽU se uporablja posredno centralizirano upravljanje. Izvaja ga 40 nacionalnih agencij, ki s Komisijo sklenejo sporazume o dodelitvi nepovratnih sredstev. Nacionalne agencije določijo in nadzorujejo nacionalni organi, običajno ministrstva za šolstvo. Nacionalne agencije so odgovorne za vrednotenje, izbiro in upravljanje projektov, vključno s plačilom številnih vendar relativno majhnih zneskov nepovratnih sredstev sodelujočim organizacijam.

Tveganja za pravilnost

| 8.9 | Glavno tveganje nepravilnosti je, da bi upravičenci v svoje izkaze stroškov vključili neupravičene ali neutemeljene stroške, ki jih nadzorni in kontrolni sistemi ne bi niti ugotovili niti popravili. To tveganje je še večje, ker so pravila za izračunavanje upravičenih stroškov zapletena, in zaradi zahteve, da morajo upravičenci projektom dodeliti stroške dela in posredne stroške, hkrati pa odšteti različne postavke, ki ne štejejo za upravičene za sofinanciranje EU. |
| --- | --- |

8.9

Glavno tveganje nepravilnosti je, da bi upravičenci v svoje izkaze stroškov vključili neupravičene ali neutemeljene stroške, ki jih nadzorni in kontrolni sistemi ne bi niti ugotovili niti popravili. To tveganje je še večje, ker so pravila za izračunavanje upravičenih stroškov zapletena, in zaradi zahteve, da morajo upravičenci projektom dodeliti stroške dela in posredne stroške, hkrati pa odšteti različne postavke, ki ne štejejo za upravičene za sofinanciranje EU.

Obseg revizije in revizijski pristop

| 8.10 | V
  delu 2


  Priloge 1.1
  k poglavju 1 sta opisana splošni revizijski pristop in metodologija Sodišča. Glede revizije raziskav in drugih notranjih politik je treba navesti naslednje:






  (a) | pri reviziji je bil preučen vzorec 150 transakcij, kot je navedeno v odstavku 6
  Priloge 1.1
  . Vzorec je zasnovan tako, da je reprezentativen za vse vrste transakcij v skupini politik. 90 od 150 transakcij se je nanašalo na vmesna ali končna plačila in obračune v okviru okvirnih programov za raziskave, ostalih 60 pa na plačila in obračune v okviru notranjih politik. Za 30 vmesnih plačil raziskovalnim projektom (25 transakcij OP7 iz vzorca in dodaten vzorec s petimi drugimi transakcijami OP7) je preučevanje vključevalo tudi ocene predlogov projektov, ki jih je pripravila Komisija; |
| --- | --- | --- |

8.10

V
  delu 2


  Priloge 1.1
  k poglavju 1 sta opisana splošni revizijski pristop in metodologija Sodišča. Glede revizije raziskav in drugih notranjih politik je treba navesti naslednje:

(a)

pri reviziji je bil preučen vzorec 150 transakcij, kot je navedeno v odstavku 6
  Priloge 1.1
  . Vzorec je zasnovan tako, da je reprezentativen za vse vrste transakcij v skupini politik. 90 od 150 transakcij se je nanašalo na vmesna ali končna plačila in obračune v okviru okvirnih programov za raziskave, ostalih 60 pa na plačila in obračune v okviru notranjih politik. Za 30 vmesnih plačil raziskovalnim projektom (25 transakcij OP7 iz vzorca in dodaten vzorec s petimi drugimi transakcijami OP7) je preučevanje vključevalo tudi ocene predlogov projektov, ki jih je pripravila Komisija;

| (b) | pri oceni sistemov so bili preučeni:






  (i) | okvirni programi za raziskave in VŽU; |
| --- | --- | --- |

(b)

pri oceni sistemov so bili preučeni:

(i)

okvirni programi za raziskave in VŽU;

| (ii) | letna poročila o dejavnostih za leto 2012 GD RTD, GD EAC, GD ECFIN (5) in REA. |
| --- | --- |

(ii)

letna poročila o dejavnostih za leto 2012 GD RTD, GD EAC, GD ECFIN (5) in REA.

| 8.11 | Revizija Jamstvenega sklada je bila osredotočena na skladnost s sporazumom med Komisijo in EIB o upravljanju sredstev tega sklada ter postopke Komisije za spremljanje. Pregledano je bilo tudi delo, ki ga je opravilo zasebno revizijsko podjetje. |
| --- | --- |

8.11

Revizija Jamstvenega sklada je bila osredotočena na skladnost s sporazumom med Komisijo in EIB o upravljanju sredstev tega sklada ter postopke Komisije za spremljanje. Pregledano je bilo tudi delo, ki ga je opravilo zasebno revizijsko podjetje.

PRAVILNOST TRANSAKCIJ

| 8.12 | V
  Prilogi 8.1
  so povzeti rezultati preizkušanja transakcij. Na 73 od 150 transakcij, ki jih je revidiralo Sodišče, je vplivala napaka (49 %). Sodišče na podlagi napak, ki jih je količinsko opredelilo, ocenjuje, da je najverjetnejša stopnja napake znašala 3,9 % (6). |
| --- | --- |

8.12

V
  Prilogi 8.1
  so povzeti rezultati preizkušanja transakcij. Na 73 od 150 transakcij, ki jih je revidiralo Sodišče, je vplivala napaka (49 %). Sodišče na podlagi napak, ki jih je količinsko opredelilo, ocenjuje, da je najverjetnejša stopnja napake znašala 3,9 % (6).

| 8.12 | Komisija se sklicuje na svoj odgovor na odstavek 1.11, v katerem pojasnjuje vpliv večletnega okvira na izvajanje operativnih programov. Zaradi delovanja svojega notranjega kontrolnega sistema na področju politik, ki ga zajema to poglavje, je Komisija leta 2012 izvedla izterjave v višini 120 milijonov EUR. |
| --- | --- |

8.12

| 8.13 | Ocenjena stopnja napake za to skupino politik je višja kot za leto 2011. Do razlike je prišlo, ker je Sodišče spremenilo svoj način vzorčenja (glej odstavke 1.6, 1.7 in 1.15). |
| --- | --- |

8.13

Ocenjena stopnja napake za to skupino politik je višja kot za leto 2011. Do razlike je prišlo, ker je Sodišče spremenilo svoj način vzorčenja (glej odstavke 1.6, 1.7 in 1.15).

| 8.13 | Komisija z zadovoljstvom ugotavlja, da povečanja ocenjene stopnje napake ni mogoče pripisati poslabšanju kontrolnega sistema, ampak razvoju pristopa vzorčenja. |
| --- | --- |

8.13

| 8.14 | V prejšnjih letih je vzorec transakcij za to skupino politik, ki ga je uporabilo Sodišče, vključeval predplačila upravičencem, za leto 2012 pa samo vmesna in končna plačila ter obračune predplačil (7). Za vse je Komisija sprejela sklep, da so bile dejavnosti izvedene ali da so odhodki nastali in da je plačilo iz proračuna EU upravičeno. Sodišče zato lahko bolj realistično ugotovi, ali so bile transakcije pravilne. |
| --- | --- |

8.14

V prejšnjih letih je vzorec transakcij za to skupino politik, ki ga je uporabilo Sodišče, vključeval predplačila upravičencem, za leto 2012 pa samo vmesna in končna plačila ter obračune predplačil (7). Za vse je Komisija sprejela sklep, da so bile dejavnosti izvedene ali da so odhodki nastali in da je plačilo iz proračuna EU upravičeno. Sodišče zato lahko bolj realistično ugotovi, ali so bile transakcije pravilne.

| 8.15 | Obračun predplačil – nov element v vzorcu za leto 2012, ki po vrednosti pomeni 62 % revidirane populacije – je k skupni ocenjeni stopnji napake za posebno oceno prispeval 2,1 odstotne točke. V prejšnjih letih je Sodišče za to skupino politik preučilo predplačila, ko so bila izplačana, tj. ob podpisu sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev ali sprejetju sklepa o financiranju, preden končni prejemniki sredstev začnejo dejavnosti ali imajo stroške (glej tudi odstavek 6
  Priloge 1.1
  ). Količinsko opredeljene napake se pogosteje ugotovijo, ko so predplačila obračunana, kot ko so izplačana. |
| --- | --- |

8.15

Obračun predplačil – nov element v vzorcu za leto 2012, ki po vrednosti pomeni 62 % revidirane populacije – je k skupni ocenjeni stopnji napake za posebno oceno prispeval 2,1 odstotne točke. V prejšnjih letih je Sodišče za to skupino politik preučilo predplačila, ko so bila izplačana, tj. ob podpisu sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev ali sprejetju sklepa o financiranju, preden končni prejemniki sredstev začnejo dejavnosti ali imajo stroške (glej tudi odstavek 6
  Priloge 1.1
  ). Količinsko opredeljene napake se pogosteje ugotovijo, ko so predplačila obračunana, kot ko so izplačana.

| 8.16 | Sodišče je ugotovilo, da je na skupaj 73 (49 %) od 150 preizkušenih transakcij vplivala napaka. Glavna vira napak sta še vedno vključevanje neupravičenih stroškov v izkaze stroškov projektov v okviru okvirnih programov za raziskave in to, da upravičenci okvirnih programov uporabljajo nepravilne metodologije za izračun stroškov dela in posrednih stroškov (glej okvir 8.1). Dodatna razloga za napake pa sta pomanjkanje podporne dokumentacije za prijavljene stroške, napake v evidentiranju časa in neskladnost s pravili za najemanje podizvajalcev. |
| --- | --- |

8.16

Sodišče je ugotovilo, da je na skupaj 73 (49 %) od 150 preizkušenih transakcij vplivala napaka. Glavna vira napak sta še vedno vključevanje neupravičenih stroškov v izkaze stroškov projektov v okviru okvirnih programov za raziskave in to, da upravičenci okvirnih programov uporabljajo nepravilne metodologije za izračun stroškov dela in posrednih stroškov (glej okvir 8.1). Dodatna razloga za napake pa sta pomanjkanje podporne dokumentacije za prijavljene stroške, napake v evidentiranju časa in neskladnost s pravili za najemanje podizvajalcev.

| 8.16 | Komisija se strinja z analizo Sodišča glede glavnih virov napak. Zato je predlagala poenostavljena pravila (npr. obvezen pavšal za posredne stroške) v skladu s programom Obzorje 2020 za zmanjšanje zapletenosti za udeležence in posledično za znižanje stopnje napake. |
| --- | --- |

8.16

| 8.17 | Vrsto in pogostost napak v izjavah o odhodkih upravičencev na področju raziskav potrjujejo naknadne revizije, ki jih izvaja Komisija in pri katerih se največ napak odkrije v kategorijah stroškov dela in posrednih stroškov. |
| --- | --- |

8.17

Vrsto in pogostost napak v izjavah o odhodkih upravičencev na področju raziskav potrjujejo naknadne revizije, ki jih izvaja Komisija in pri katerih se največ napak odkrije v kategorijah stroškov dela in posrednih stroškov.

Okvir 8.1 –   Napake v prijavljenih stroških za projekt OP7

Upravičenec, ki je sodeloval pri projektu OP7, je v izkazu stroškov prijavil stroške v višini 1,7 milijona EUR, Komisija pa mu je povrnila prispevek EU v višini približno 1,2 milijona EUR. Sodišče je v prijavljenih stroških odkrilo več napak, med drugim tudi naslednje:

| — | nepravilno izračunani stroški dela, in sicer na podlagi v proračunu predvidenih podatkov, namesto dejanskih podatkov, |
| --- | --- |

—

nepravilno izračunani stroški dela, in sicer na podlagi v proračunu predvidenih podatkov, namesto dejanskih podatkov,

| — | potni stroški, za katere niso bila predložena dokazila, in vključevanje neupravičenih posrednih davkov (DDV) v prijavljene potne stroške, |
| --- | --- |

—

potni stroški, za katere niso bila predložena dokazila, in vključevanje neupravičenih posrednih davkov (DDV) v prijavljene potne stroške,

| — | prijava zneska posrednih stroškov, ki je temeljila na napačno izračunanih režijskih stroških na uro, in vključevanje neupravičenih kategorij stroškov, ki niso povezane s projektom. |
| --- | --- |

—

prijava zneska posrednih stroškov, ki je temeljila na napačno izračunanih režijskih stroških na uro, in vključevanje neupravičenih kategorij stroškov, ki niso povezane s projektom.

Neupravičeni stroški, ki jih je prijavil upravičenec, so znašali približno 60 000 EUR. Ker je bila stopnja sofinanciranja EU za ta projekt 70-odstotna, je Komisija neupravičeno povrnila 42 000 EUR.

Okvir 8.1
  –   
  Napake v prijavljenih stroških za projekt OP7

Ker so posredni stroški reden vir napak, je Komisija za program Obzorje 2020 predlagala, da se za preprečevanje teh napak uporablja enotni pavšal za to vrsto stroškov.

| 8.18 | Komisija je bistveno skrajšala čas, ki ga potrebuje za izplačilo nepovratnih sredstev za raziskave. Toda Sodišče je za leto 2012 odkrilo več primerov, v katerih so koordinatorji projektov sredstva nakazovali drugim projektnim partnerjem z veliko zamudo. Ta zamuda ima lahko resne finančne posledice, zlasti za mala in srednje velika podjetja (MSP) ali druge upravičence, ki so zelo odvisni od financiranja EU. |
| --- | --- |

8.18

Komisija je bistveno skrajšala čas, ki ga potrebuje za izplačilo nepovratnih sredstev za raziskave. Toda Sodišče je za leto 2012 odkrilo več primerov, v katerih so koordinatorji projektov sredstva nakazovali drugim projektnim partnerjem z veliko zamudo. Ta zamuda ima lahko resne finančne posledice, zlasti za mala in srednje velika podjetja (MSP) ali druge upravičence, ki so zelo odvisni od financiranja EU.

| 8.18 | Porazdelitev sredstev je zadeva, za katero veljajo določbe konzorcijskega sporazuma, sklenjenega med upravičenci, s Komisijo pa ne. Komisija kljub temu koordinatorje redno opominja na to obveznost. |
| --- | --- |

8.18

| 8.19 | Sodišče je pri preizkušanju ocen, ki jih je Komisija pripravila za 30 predlogov projektov OP7, ugotovilo, da je Komisija v vseh revidiranih primerih ustrezno ocenila predloge pred podpisom sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev. |
| --- | --- |

8.19

Sodišče je pri preizkušanju ocen, ki jih je Komisija pripravila za 30 predlogov projektov OP7, ugotovilo, da je Komisija v vseh revidiranih primerih ustrezno ocenila predloge pred podpisom sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev.

| 8.20 | Največji količinsko opredeljivi napaki v okviru drugih notranjih politik sta bili odkriti pri projektih PPP IKT (8), ki je del okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (PKI) (glej okvir 8.2). Sodišče je tudi v svojem letnem poročilu za leto 2011 poročalo o velikih napakah pri transakcijah PPP IKT in ugotovilo slabosti v nadzornih in kontrolnih sistemih PKI (9). |
| --- | --- |

8.20

Največji količinsko opredeljivi napaki v okviru drugih notranjih politik sta bili odkriti pri projektih PPP IKT (8), ki je del okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (PKI) (glej okvir 8.2). Sodišče je tudi v svojem letnem poročilu za leto 2011 poročalo o velikih napakah pri transakcijah PPP IKT in ugotovilo slabosti v nadzornih in kontrolnih sistemih PKI (9).

| 8.20 | Namenska revizijska strategija za programe, ki niso raziskovalni, se je izvajala v obdobju 2012–2013, njen cilj pa je opraviti 215 revizij projektov, ki niso raziskovalni (vključno s PPP IKT), do leta 2017. Vse te revizije se bodo osredotočile na prejemnike, v zvezi s katerimi obstaja visoko tveganje.

  Poleg tega je treba poudariti, da je Komisija uvedla enotno revizijsko strategijo, značilno za financirane projekte, ki niso raziskovalni (vključno s PPP IKT). Leta 2012 se je začelo 27 naknadnih revizij, leta 2013 pa 15. Več revizij projektov, ki niso raziskovalni, se bo začelo v drugi polovici leta 2013. |
| --- | --- |

8.20

Poleg tega je treba poudariti, da je Komisija uvedla enotno revizijsko strategijo, značilno za financirane projekte, ki niso raziskovalni (vključno s PPP IKT). Leta 2012 se je začelo 27 naknadnih revizij, leta 2013 pa 15. Več revizij projektov, ki niso raziskovalni, se bo začelo v drugi polovici leta 2013.

Okvir 8.2 –   Napake v prijavljenih stroških za projekt PPP IKT

Upravičenec, ki je sodeloval pri projektu PPP IKT, je v izkazu stroškov prijavil več kot 1 milijon EUR, Komisija pa mu je povrnila prispevek EU v višini približno 500 000 EUR. Sodišče je v prijavljenih stroških odkrilo več napak, med drugim tudi naslednje:

| — | prijavljeni so bili stroški za notranje svetovalce, vendar brez dokazov o delu, ki je bilo dejansko opravljeno za projekt, |
| --- | --- |

—

prijavljeni so bili stroški za notranje svetovalce, vendar brez dokazov o delu, ki je bilo dejansko opravljeno za projekt,

| — | neupravičeni stroški, kot je povratni davek na dodano vrednost in odhodki, ki niso povezani s projektom, |
| --- | --- |

—

neupravičeni stroški, kot je povratni davek na dodano vrednost in odhodki, ki niso povezani s projektom,

| — | neupravičeni stroški za podizvajalske pogodbe in slabosti v postopkih za dodeljevanje pogodb, ki so povezani s tem, |
| --- | --- |

—

neupravičeni stroški za podizvajalske pogodbe in slabosti v postopkih za dodeljevanje pogodb, ki so povezani s tem,

| — | neupravičeni posredni stroški, ker so bili prijavljeni kot pavšal na podlagi stroškov dela. |
| --- | --- |

—

neupravičeni posredni stroški, ker so bili prijavljeni kot pavšal na podlagi stroškov dela.

Neupravičeni stroški, ki jih je prijavil upravičenec, so znašali približno 940 000 EUR. Ker je bila stopnja sofinanciranja EU za ta projekt 50-odstotna, je Komisija neupravičeno povrnila približno 470 000 EUR.

Okvir 8.2
  –   
  Napake v prijavljenih stroških za projekt PPP IKT

Komisija bo ustrezno ukrepala za izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov pred koncem kontradiktornih postopkov z revidiranimi upravičenci.

USPEŠNOST SISTEMOV

| 8.21 | V
  Prilogi 8.2
  so povzeti rezultati preučevanja nadzornih in kontrolnih sistemov, ki ga je izvedlo Sodišče. Za okvirne programe za raziskave je ugotovilo, da so sistemi delno uspešno zagotavljali pravilnost transakcij. Za VŽU je ugotovilo, da so sistemi uspešno zagotavljali pravilnost transakcij. |
| --- | --- |

8.21

V
  Prilogi 8.2
  so povzeti rezultati preučevanja nadzornih in kontrolnih sistemov, ki ga je izvedlo Sodišče. Za okvirne programe za raziskave je ugotovilo, da so sistemi delno uspešno zagotavljali pravilnost transakcij. Za VŽU je ugotovilo, da so sistemi uspešno zagotavljali pravilnost transakcij.

| 8.22 | V letnih poročilih o dejavnostih, ki jih je pregledalo Sodišče, je poštena ocena finančnega poslovodenja glede pravilnosti z izkazi povezanih transakcij, zagotovljene informacije pa večinoma potrjujejo ugotovitve in zaključke Sodišča. Letno poročilo o dejavnostih GD za raziskave in inovacije je primer dobre prakse, saj vsebuje jasno in izčrpno analizo dejavnikov, ki vplivajo na pravilnost odhodkov. |
| --- | --- |

8.22

V letnih poročilih o dejavnostih, ki jih je pregledalo Sodišče, je poštena ocena finančnega poslovodenja glede pravilnosti z izkazi povezanih transakcij, zagotovljene informacije pa večinoma potrjujejo ugotovitve in zaključke Sodišča. Letno poročilo o dejavnostih GD za raziskave in inovacije je primer dobre prakse, saj vsebuje jasno in izčrpno analizo dejavnikov, ki vplivajo na pravilnost odhodkov.

Okvirni programi za raziskave

Predhodni dokumentacijski pregledi

| 8.23 | Komisija pred odobritvijo plačila ali obračuna izvaja predhodne dokumentacijske preglede. Znanstveni/projektni referenti z ovrednotenjem projektnih poročil in rezultatov potrdijo, da je delo, ki so ga opravili upravičenci, v skladu s sporazumom o dodelitvi nepovratnih sredstev. Finančni uradniki izvajajo računovodske in računske preglede, da bi zagotovili, da so bili računovodski izkazi in revizijska potrdila predloženi v skladu z določbami sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev. Lahko se izvedejo tudi dodatni „globinski” predhodni dokumentacijski pregledi na podlagi dodatnih informacij, ki jih zagotovijo upravičenci, kot so računi ali plačilni listi. |
| --- | --- |

8.23

Komisija pred odobritvijo plačila ali obračuna izvaja predhodne dokumentacijske preglede. Znanstveni/projektni referenti z ovrednotenjem projektnih poročil in rezultatov potrdijo, da je delo, ki so ga opravili upravičenci, v skladu s sporazumom o dodelitvi nepovratnih sredstev. Finančni uradniki izvajajo računovodske in računske preglede, da bi zagotovili, da so bili računovodski izkazi in revizijska potrdila predloženi v skladu z določbami sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev. Lahko se izvedejo tudi dodatni „globinski” predhodni dokumentacijski pregledi na podlagi dodatnih informacij, ki jih zagotovijo upravičenci, kot so računi ali plačilni listi.

| 8.24 | Med 90 revidiranimi transakcijami na področju raziskav so bili primeri, v katerih pri pregledih niso bile odkrite napake v informacijah, ki so jih predložili upravičenci. Komisija je na primer sprejela povračilo stroškov podizvajanja, ki niso bili vključeni v sporazume o dodelitvi nepovratnih sredstev. V nekem drugem primeru pri pregledih ni bila odkrita nepravilna klasifikacija stroškov v izkazu stroškov, zaradi česar je bila napačna tudi stopnja povračila. Ta kontrolni postopek je delno uspešen. |
| --- | --- |

8.24

Med 90 revidiranimi transakcijami na področju raziskav so bili primeri, v katerih pri pregledih niso bile odkrite napake v informacijah, ki so jih predložili upravičenci. Komisija je na primer sprejela povračilo stroškov podizvajanja, ki niso bili vključeni v sporazume o dodelitvi nepovratnih sredstev. V nekem drugem primeru pri pregledih ni bila odkrita nepravilna klasifikacija stroškov v izkazu stroškov, zaradi česar je bila napačna tudi stopnja povračila. Ta kontrolni postopek je delno uspešen.

| 8.24 | Komisija meni, da se njene predhodne kontrole izvajajo na način, ki omogoča ustrezno prožnost za zagotavljanje dobrih znanstvenih rezultatov in trdnega ravnovesja med zaupanjem in kontrolo. Komisija je zavezana izogibanju pretirano formalistični uporabi pravil, ki bi resno ogrožala doseganje dobrih znanstvenih rezultatov in povzročila dodatno birokracijo v okvirnem programu.

  Vseeno pa Komisija še naprej pregleduje svoje predhodne preglede. Izboljšanje predhodnih pregledov brez nalaganja dodatnih upravnih bremen upravičencem ob hkratnem zagotavljanju, da so plačila raziskovalcem izplačana takoj, je nenehen izziv. |
| --- | --- |

8.24

Vseeno pa Komisija še naprej pregleduje svoje predhodne preglede. Izboljšanje predhodnih pregledov brez nalaganja dodatnih upravnih bremen upravičencem ob hkratnem zagotavljanju, da so plačila raziskovalcem izplačana takoj, je nenehen izziv.

Revizijsko potrjevanje izkazov stroškov

| 8.25 | V sporazumih o dodelitvi nepovratnih sredstev za raziskave so določeni pogoji, v skladu s katerimi mora biti v izkaze stroškov upravičencev vključeno potrdilo neodvisnega revizorja. Upravičenci OP7 morajo predložiti revizijsko potrdilo, če prispevek EU, ki ga prejmejo, presega 375 000 EUR. Neodvisni revizor mora potrditi, da so prijavljeni stroški v skladu z merili za upravičenost, določenimi v sporazumu o dodelitvi nepovratnih sredstev. |
| --- | --- |

8.25

V sporazumih o dodelitvi nepovratnih sredstev za raziskave so določeni pogoji, v skladu s katerimi mora biti v izkaze stroškov upravičencev vključeno potrdilo neodvisnega revizorja. Upravičenci OP7 morajo predložiti revizijsko potrdilo, če prispevek EU, ki ga prejmejo, presega 375 000 EUR. Neodvisni revizor mora potrditi, da so prijavljeni stroški v skladu z merili za upravičenost, določenimi v sporazumu o dodelitvi nepovratnih sredstev.

| 8.26 | Sodišče je pri revidiranih izkazih stroškov, za katere so bila predložena potrdila (29 od 90 transakcij v vzorcu), primerjalo rezultate svoje revizije z zaključki neodvisnega revizorja. Pri devetih primerih, za katere je neodvisni revizor potrdil izkaze stroškov, je Sodišče v prijavljenih stroških odkrilo bistveno stopnjo napake. |
| --- | --- |

8.26

Sodišče je pri revidiranih izkazih stroškov, za katere so bila predložena potrdila (29 od 90 transakcij v vzorcu), primerjalo rezultate svoje revizije z zaključki neodvisnega revizorja. Pri devetih primerih, za katere je neodvisni revizor potrdil izkaze stroškov, je Sodišče v prijavljenih stroških odkrilo bistveno stopnjo napake.

| 8.27 | Potrjevanje izkazov stroškov sicer pomaga zmanjšati stopnjo napake za okvirne programe kot celoto, vendar Sodišče še naprej odkriva bistveno stopnjo napake v izkazih stroškov, ki jih je potrdil neodvisni revizor. Ta kontrolni postopek je delno uspešen. |
| --- | --- |

8.27

Potrjevanje izkazov stroškov sicer pomaga zmanjšati stopnjo napake za okvirne programe kot celoto, vendar Sodišče še naprej odkriva bistveno stopnjo napake v izkazih stroškov, ki jih je potrdil neodvisni revizor. Ta kontrolni postopek je delno uspešen.

| 8.27 | Komisija je seznanjena s tem, da se potrdila o računovodskih izkazih napakam ne izognejo povsem, vendar kljub temu bistveno zmanjšajo stopnje napake. Zato pomembno prispevajo k celotni stopnji zagotovila Komisije. |
| --- | --- |

8.27

Naknadne revizije računovodskih izkazov, ki jih izvaja Komisija

| 8.28 | Program Komisije za naknadne revizije upravičencev je ključni element nadzornih in kontrolnih sistemov za okvirne programe za raziskave. Naknadne revizije izvajajo revizijski uslužbenci Komisije in zunanja revizijska podjetja v imenu Komisije. Rezultati dajejo bistvene informacije za letne izjave o zanesljivosti generalnih direktorjev o pravilnosti transakcij in so podlaga za izterjavo neupravičeno plačanih sredstev EU v preostalih letih okvirnega programa. |
| --- | --- |

8.28

Program Komisije za naknadne revizije upravičencev je ključni element nadzornih in kontrolnih sistemov za okvirne programe za raziskave. Naknadne revizije izvajajo revizijski uslužbenci Komisije in zunanja revizijska podjetja v imenu Komisije. Rezultati dajejo bistvene informacije za letne izjave o zanesljivosti generalnih direktorjev o pravilnosti transakcij in so podlaga za izterjavo neupravičeno plačanih sredstev EU v preostalih letih okvirnega programa.

| 8.29 | Sodišče je pregledalo stanje izvajanja skupne strategije naknadnih revizij generalnih direktoratov za raziskave za OP6 in OP7. Ocenilo je zlasti napredek pri doseganju ciljev glede števila zaključenih revizij. |
| --- | --- |

8.29

Sodišče je pregledalo stanje izvajanja skupne strategije naknadnih revizij generalnih direktoratov za raziskave za OP6 in OP7. Ocenilo je zlasti napredek pri doseganju ciljev glede števila zaključenih revizij.

| 8.30 | Za OP6 je na koncu leta 2012 potekalo 75 revizij, čeprav se je za naknadne revizije OP6 sprva načrtovalo, da bodo zaključene do konca leta 2012. Toda program revizij OP6 je bil razširjen, da bi se povečala verjetnost odkritja napak in zmanjšala stopnja preostale napake. |
| --- | --- |

8.30

Za OP6 je na koncu leta 2012 potekalo 75 revizij, čeprav se je za naknadne revizije OP6 sprva načrtovalo, da bodo zaključene do konca leta 2012. Toda program revizij OP6 je bil razširjen, da bi se povečala verjetnost odkritja napak in zmanjšala stopnja preostale napake.

| 8.31 | Za OP7 je Komisija v glavnem dosegla ciljno število do konca leta 2012 zaključenih revizij, določeno v skupni strategiji naknadnih revizij. Toda ciljni števili zaključenih revizij za REA in ERCEA nista bili doseženi. |
| --- | --- |

8.31

Za OP7 je Komisija v glavnem dosegla ciljno število do konca leta 2012 zaključenih revizij, določeno v skupni strategiji naknadnih revizij. Toda ciljni števili zaključenih revizij za REA in ERCEA nista bili doseženi.

| 8.31 | Revizijske kampanje Izvajalske agencije za raziskave (REA) in Izvajalske agencije Evropskega raziskovalnega sveta (ERCEA) so se začele nekoliko pozneje, kot je bilo načrtovano v revizijski strategiji. To pomeni, da posamezni cilji za končanje revizij niso bili doseženi konec leta 2012. Kljub temu so številne revizije dosegle cilje, REA in ERCEA pa verjameta, da bodo cilji za končanje revizij doseženi do zaključka okvirnega programa. |
| --- | --- |

8.31

| 8.32 | Po revizijah je morda treba prilagoditi izkaze stroškov upravičencev. To se običajno stori tako, da Komisija neupravičeni znesek odšteje od naslednjega plačila za projekt. Na koncu leta 2012 je bilo izvedenih 92 % prilagoditev za OP6 in 60 % za OP7. Ob upoštevanju tega, da je večina prilagoditev, ki še niso bile opravljene, povezana z revizijami, ki so bile zaključene leta 2012, sta ti stopnji zadovoljivi. |
| --- | --- |

8.32

Po revizijah je morda treba prilagoditi izkaze stroškov upravičencev. To se običajno stori tako, da Komisija neupravičeni znesek odšteje od naslednjega plačila za projekt. Na koncu leta 2012 je bilo izvedenih 92 % prilagoditev za OP6 in 60 % za OP7. Ob upoštevanju tega, da je večina prilagoditev, ki še niso bile opravljene, povezana z revizijami, ki so bile zaključene leta 2012, sta ti stopnji zadovoljivi.

| 8.33 | Komisija v primerih, v katerih so bile ugotovljene sistematične napake, uporabi ekstrapolirane popravke. Na koncu leta 2012 je bilo izvedenih 78 % ekstrapoliranih popravkov za OP6 in 37 % za OP7. Večina primerov OP7 je bilo odprtih leta 2012, zato se lahko popravek izvede šele leta 2013 ali kasneje. Za OP6 je treba 1 506 primerov ekstrapoliranih popravkov od skupaj 7 101 še izvesti. Od tega se jih 1 336 nanaša na revizije, zaključene leta 2011 ali prej. |
| --- | --- |

8.33

Komisija v primerih, v katerih so bile ugotovljene sistematične napake, uporabi ekstrapolirane popravke. Na koncu leta 2012 je bilo izvedenih 78 % ekstrapoliranih popravkov za OP6 in 37 % za OP7. Večina primerov OP7 je bilo odprtih leta 2012, zato se lahko popravek izvede šele leta 2013 ali kasneje. Za OP6 je treba 1 506 primerov ekstrapoliranih popravkov od skupaj 7 101 še izvesti. Od tega se jih 1 336 nanaša na revizije, zaključene leta 2011 ali prej.

| 8.34 | Roki, do katerih morajo zunanja revizijska podjetja zaključiti revizije, se pogosto zamudijo. Tudi pri zaključevanju revizij, ki jih izvajajo revizijski uslužbenci Komisije, prihaja do bistvenih zamud. Razlog za to so pogosto dejavniki, na katere Komisija nima vpliva, vendar bi skrbnejše spremljanje lahko pripomoglo k skrajšanju teh zamud. |
| --- | --- |

8.34

Roki, do katerih morajo zunanja revizijska podjetja zaključiti revizije, se pogosto zamudijo. Tudi pri zaključevanju revizij, ki jih izvajajo revizijski uslužbenci Komisije, prihaja do bistvenih zamud. Razlog za to so pogosto dejavniki, na katere Komisija nima vpliva, vendar bi skrbnejše spremljanje lahko pripomoglo k skrajšanju teh zamud.

| 8.34 | Komisija je uvedla dodatne ukrepe za zmanjšanje zamud pri dokončanju revizij.

  Kljub temu pa upravičenci redno pošiljajo dodatne informacije po revizijskem obisku ali zahtevajo več časa za izvajanje kontradiktornega postopka, kar pa povzroča zamude pri dokončanju revizij. Poleg tega so pri nekaterih revizijah morda potrebna temeljita posvetovanja za zagotavljanje usklajenih stališč v vseh primerih, lahko pa so revizije odvisne od pravnega svetovanja.


  Komisija se je odločila, da bo sprejela dokumente in druge utemeljitve upravičencev, tudi če prispejo pozno. Namen te odločitve, ki lahko vpliva na pravočasno dokončanje revizij, je zagotoviti ustrezne pravice obrambe za upravičence in prednostno razvrstiti najboljšo možno podporo za znanost. |
| --- | --- |

8.34

Kljub temu pa upravičenci redno pošiljajo dodatne informacije po revizijskem obisku ali zahtevajo več časa za izvajanje kontradiktornega postopka, kar pa povzroča zamude pri dokončanju revizij. Poleg tega so pri nekaterih revizijah morda potrebna temeljita posvetovanja za zagotavljanje usklajenih stališč v vseh primerih, lahko pa so revizije odvisne od pravnega svetovanja.

Komisija se je odločila, da bo sprejela dokumente in druge utemeljitve upravičencev, tudi če prispejo pozno. Namen te odločitve, ki lahko vpliva na pravočasno dokončanje revizij, je zagotoviti ustrezne pravice obrambe za upravičence in prednostno razvrstiti najboljšo možno podporo za znanost.

| 8.35 | Strategija naknadnih revizij, ki jo Komisija uporablja za okvirne programe za raziskave, je zasnovana tako, da daje zagotovilo na večletni podlagi in prispeva k zmanjšanju stopnje preostale napake za okvirne programe. Strategija je močen element nadzornih in kontrolnih sistemov Komisije, toda zaradi večletnosti v posameznem proračunskem letu ne pripomore k zmanjšanju stopnje napake. |
| --- | --- |

8.35

Strategija naknadnih revizij, ki jo Komisija uporablja za okvirne programe za raziskave, je zasnovana tako, da daje zagotovilo na večletni podlagi in prispeva k zmanjšanju stopnje preostale napake za okvirne programe. Strategija je močen element nadzornih in kontrolnih sistemov Komisije, toda zaradi večletnosti v posameznem proračunskem letu ne pripomore k zmanjšanju stopnje napake.

Program vseživljenjsko učenje

| 8.36 | Sodišče je na podlagi vzorca z 10 zaključitvami revidiralo postopke Komisije za zaključevanje sporazumov za VŽU z nacionalnimi agencijami. Revizija je bila osredotočena na to, ali ima Komisija dobro osnovo za zaključitev, vključevala pa je obseg opravljenih pregledov (vključno s finančnimi in nefinančnimi pogledi), ločitev nalog, izračun končnega upravičenega zneska in obračun predfinanciranja, ki je evidentirano v računovodskem sistemu Komisije. |
| --- | --- |

8.36

Sodišče je na podlagi vzorca z 10 zaključitvami revidiralo postopke Komisije za zaključevanje sporazumov za VŽU z nacionalnimi agencijami. Revizija je bila osredotočena na to, ali ima Komisija dobro osnovo za zaključitev, vključevala pa je obseg opravljenih pregledov (vključno s finančnimi in nefinančnimi pogledi), ločitev nalog, izračun končnega upravičenega zneska in obračun predfinanciranja, ki je evidentirano v računovodskem sistemu Komisije.

| 8.37 | Sodišče meni, da je Komisija v vseh revidiranih primerih ustrezno ocenila in pregledala relevantne dokumente ter da je imela dobro osnovo za zaključitev sporazumov. Vzorec transakcij, ki jih je Sodišče preizkusilo, je vključeval tri projekte v okviru sporazumov za VŽU, ki so bili zaključeni leta 2012. Sodišče pri teh transakcijah ni odkrilo bistvenih napak. |
| --- | --- |

8.37

Sodišče meni, da je Komisija v vseh revidiranih primerih ustrezno ocenila in pregledala relevantne dokumente ter da je imela dobro osnovo za zaključitev sporazumov. Vzorec transakcij, ki jih je Sodišče preizkusilo, je vključeval tri projekte v okviru sporazumov za VŽU, ki so bili zaključeni leta 2012. Sodišče pri teh transakcijah ni odkrilo bistvenih napak.

| 8.38 | Kontrolni postopki v GD za izobraževanje in kulturo za zaključevanje sporazumov za VŽU z nacionalnimi agencijami štejejo za uspešne. |
| --- | --- |

8.38

Kontrolni postopki v GD za izobraževanje in kulturo za zaključevanje sporazumov za VŽU z nacionalnimi agencijami štejejo za uspešne.

ZAKLJUČEK IN PRIPOROČILA

Zaključek za leto 2012

| 8.39 | Za to skupino politik






  — | preizkušanje transakcij kaže, da je najverjetnejša stopnja napake v populaciji 3,9 %, |
| --- | --- | --- |

8.39

Za to skupino politik

—

preizkušanje transakcij kaže, da je najverjetnejša stopnja napake v populaciji 3,9 %,

| — | preučeni nadzorni in kontrolni sistemi za okvirne programe za raziskave pa so ocenjeni kot delno uspešni. Preučeni nadzorni in kontrolni sistem za VŽU je ocenjen kot uspešen. |
| --- | --- |

—

preučeni nadzorni in kontrolni sistemi za okvirne programe za raziskave pa so ocenjeni kot delno uspešni. Preučeni nadzorni in kontrolni sistem za VŽU je ocenjen kot uspešen.

| 8.39 | Komisija se sklicuje na svoj odgovor na odstavek 1.11, v katerem pojasnjuje vpliv večletnega okvira na izvajanje operativnih programov. Zaradi delovanja svojega notranjega kontrolnega sistema na področju politik, ki ga zajema to poglavje, je Komisija leta 2012 izvedla izterjave v višini 120 milijonov EUR.

  Komisija meni, da njeni upravljavski in kontrolni sistemi z vidika upravljanja, tj. uravnoteženja ciljev v smislu zakonitosti in pravilnosti s pomisleki o sorazmernosti tveganja in stroškovni učinkovitosti kontrol, dajejo razumno zagotovilo ob upoštevanju pridržkov, ki jih izrazijo odredbodajalci na podlagi prenosa v svojih letnih poročilih o dejavnostih. |
| --- | --- |

8.39

Komisija meni, da njeni upravljavski in kontrolni sistemi z vidika upravljanja, tj. uravnoteženja ciljev v smislu zakonitosti in pravilnosti s pomisleki o sorazmernosti tveganja in stroškovni učinkovitosti kontrol, dajejo razumno zagotovilo ob upoštevanju pridržkov, ki jih izrazijo odredbodajalci na podlagi prenosa v svojih letnih poročilih o dejavnostih.

| 8.40 | Splošni revizijski dokazi kažejo, da na sprejete odhodke vpliva pomembna stopnja napake. |
| --- | --- |

8.40

Splošni revizijski dokazi kažejo, da na sprejete odhodke vpliva pomembna stopnja napake.

Priporočila

| 8.41 | V
  Prilogi 8.3
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil. V letnih poročilih za leti 2009 in 2010 je predstavilo sedem priporočil, od katerih eno ni bilo več relevantno. Dve je Komisija izvedla v celoti, štiri pa v večini pogledov. |
| --- | --- |

8.41

V
  Prilogi 8.3
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil. V letnih poročilih za leti 2009 in 2010 je predstavilo sedem priporočil, od katerih eno ni bilo več relevantno. Dve je Komisija izvedla v celoti, štiri pa v večini pogledov.

| 8.42 | Sodišče glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2012 Komisiji priporoča, naj: |
| --- | --- |

8.42

Sodišče glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2012 Komisiji priporoča, naj:

8.42

| — | priporočilo 1: dodatno okrepi prizadevanja za obravnavo napak, odkritih v vmesnih in končnih plačilih ter obračunih, predvsem z opozarjanjem upravičencev in neodvisnih revizorjev na pravila za upravičenost in zahtevo, da morajo upravičenci utemeljiti vse prijavljene stroške, |
| --- | --- |

—

priporočilo 1: dodatno okrepi prizadevanja za obravnavo napak, odkritih v vmesnih in končnih plačilih ter obračunih, predvsem z opozarjanjem upravičencev in neodvisnih revizorjev na pravila za upravičenost in zahtevo, da morajo upravičenci utemeljiti vse prijavljene stroške,

Komisija izvaja kampanjo komuniciranja, s katero upravičence in revizorje opominja na pravila za upravičenost. 1 700 ljudi se je udeležilo 10 seminarjev leta 2012, med njimi je bilo vsaj 235 revizorjev. Ena prireditev v Nemčiji je bila namenjena izključno revizorjem. 1 170 ljudi je do zdaj obiskalo 10 prireditev v letu 2013, med njimi je bilo okoli 180 revizorjev. V letu 2013 so načrtovane še tri prireditve.

Službe Komisije bodo še naprej pisale revizorjem, ki izdajajo potrdila, kadar Komisija z naknadnimi revizijami odkrije pomembne razlike med potrjenimi izjavami o stroških in lastnimi ugotovitvami.

Komisija bo prav tako poskušala obravnavati vprašanje v fazi sklepanja pogodbe, pri čemer bo zagotovila, da se udeleženci zavedajo najpogostejših napak v zahtevkih za povračilo stroškov.

Vprašanje se obravnava tudi v predlogu za program Obzorje 2020, ki vključuje številne poenostavitve, ki bodo zmanjšale tveganje za napake pri delovanju.

| — | priporočilo 2: opozori koordinatorje projektov v okviru okvirnih programov za raziskave na njihovo odgovornost razdeljevanja prejetih sredstev drugim projektnim partnerjem brez nepotrebnih zamud, |
| --- | --- |

—

priporočilo 2: opozori koordinatorje projektov v okviru okvirnih programov za raziskave na njihovo odgovornost razdeljevanja prejetih sredstev drugim projektnim partnerjem brez nepotrebnih zamud,

Porazdelitev sredstev je zadeva, za katero veljajo določbe konzorcijskega sporazuma, sklenjenega med upravičenci, s Komisijo pa ne. Komisija kljub temu koordinatorje redno opominja na to obveznost.

| — | priporočilo 3: pregleda primere slabosti v predhodnih pregledih, ki jih je ugotovilo Sodišče, da bi ocenila, ali je treba te preglede spremeniti, |
| --- | --- |

—

priporočilo 3: pregleda primere slabosti v predhodnih pregledih, ki jih je ugotovilo Sodišče, da bi ocenila, ali je treba te preglede spremeniti,

Komisija še naprej pregleduje svoje predhodne preglede. Izboljšanje predhodnih pregledov brez nalaganja dodatnih upravnih bremen upravičencem ob hkratnem zagotavljanju, da so plačila raziskovalcem plačana takoj, je nenehen izziv.

| — | priporočilo 4: skrajša zamude pri izvajanju naknadnih revizij in poveča stopnjo izvrševanja za primere ekstrapolacije, |
| --- | --- |

—

priporočilo 4: skrajša zamude pri izvajanju naknadnih revizij in poveča stopnjo izvrševanja za primere ekstrapolacije,

Komisija si bo še naprej prizadevala za zmanjšanje zamud pri dokončanju revizij in za dokončanje ekstrapolacije rezultatov revizije.

| — | priporočilo 5: okrepi nadzorne in kontrolne sisteme za PKI PPP IKT. |
| --- | --- |

—

priporočilo 5: okrepi nadzorne in kontrolne sisteme za PKI PPP IKT.

Namenska revizijska strategija za programe, ki niso raziskovalni, se je izvajala v obdobju 2012–2013, njen cilj pa je 215 revizij projektov, ki niso raziskovalni (vključno s PPP IKT), do leta 2017. Vse te revizije se bodo osredotočile na prejemnike, v zvezi s katerimi obstaja visoko tveganje.

Poleg tega je treba poudariti, da je Komisija uvedla enotno revizijsko strategijo, značilno za financirane projekte, ki niso raziskovalni (vključno s PPP IKT). Leta 2012 se je začelo 27 naknadnih revizij, leta 2013 pa 15. Več revizij projektov, ki niso raziskovalni, se bo začelo v drugi polovici leta 2013. Komisija prav tako uporablja enake predhodne kontrole za PKI PPP IKT kot za druge sheme financiranja.

REZULTATI REVIZIJE JAMSTVENEGA SKLADA ZA ZUNANJE UKREPE

| 8.43 | Namen Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe, ki jamči za posojila EU državam, ki niso članice EU, je poplačati upnike EU, kadar upravičenec ne odplača posojila, in preprečiti neposredne zahtevke za plačilo iz proračuna EU. Sklad administrativno upravlja GD ECFIN, za vodenje zakladništva pa je odgovorna Evropska investicijska banka (EIB). |
| --- | --- |

8.43

Namen Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe, ki jamči za posojila EU državam, ki niso članice EU, je poplačati upnike EU, kadar upravičenec ne odplača posojila, in preprečiti neposredne zahtevke za plačilo iz proračuna EU. Sklad administrativno upravlja GD ECFIN, za vodenje zakladništva pa je odgovorna Evropska investicijska banka (EIB).

| 8.44 | 31. decembra 2012 so čista sredstva sklada, kot so prikazana v konsolidiranih računovodskih izkazih EU za leto 2012, znašala 1 845 milijonov EUR (10), 31. decembra 2011 pa 1 475 milijonov EUR. Med letom je sklad prejel en poziv za izpolnitev jamstva v višini 24 milijonov EUR. |
| --- | --- |

8.44

31. decembra 2012 so čista sredstva sklada, kot so prikazana v konsolidiranih računovodskih izkazih EU za leto 2012, znašala 1 845 milijonov EUR (10), 31. decembra 2011 pa 1 475 milijonov EUR. Med letom je sklad prejel en poziv za izpolnitev jamstva v višini 24 milijonov EUR.

| 8.45 | EIB in Komisija za pregled letne uspešnosti sklada uporabljata primerjalni indeks. Donos portfelja sklada je leta 2012 znašal 7,796 %, kar pomeni 394 bazičnih točk višjo uspešnost od primerjalne vrednosti. |
| --- | --- |

8.45

EIB in Komisija za pregled letne uspešnosti sklada uporabljata primerjalni indeks. Donos portfelja sklada je leta 2012 znašal 7,796 %, kar pomeni 394 bazičnih točk višjo uspešnost od primerjalne vrednosti.

---

(1)  V uvodnih izjavah Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (UL L 145, 10.6.2009, str. 10) je določeno, naj finančno poslovodenje Jamstvenega sklada revidira Računsko sodišče v skladu s postopki, dogovorjenimi med Računskim sodiščem, Komisijo in Evropsko investicijsko banko.

(2)  Ti generalni direktorati so: GD za raziskave in inovacije (RTD), GD za komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologijo (CNECT), GD Skupno raziskovalno središče (JRC), GD za izobraževanje in kulturo (EAC), GD za podjetništvo in industrijo (ENTR), GD za mobilnost in promet (MOVE) ter GD za energetiko (ENER). Izvajalski agenciji sta: Izvajalska agencija za raziskave (REA) in Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta (ERCEA).

(3)  Skupna podjetja EU na področju raziskav so: Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije, Skupno podjetje „Čisto nebo“, Skupno podjetje ARTEMIS, Skupno podjetje za izvajanje pobude za inovativna zdravila, Skupno podjetje ENIAC in Skupno podjetje za gorivne celice in vodik.

(4)  Na primer Evropska vesoljska agencija (ESA), evropsko združenje nacionalnih meroslovnih inštitutov (EURAMET) in partnerstvo evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnih študij (EDCTP).

(5)  Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve.

(6)  Sodišče svojo oceno napake izračuna iz reprezentativnega vzorca. Navedena številka je najboljša ocena. Sodišče s 95-odstotno stopnjo zaupanja ugotavlja, da je stopnja napake v populaciji med 1,8 % in 6,0 % (spodnja oz. zgornja meja napake).

(7)  Raziskovalni GD v okviru svoje skupne revizijske strategije za OP preučujejo samo vmesna in končna plačila upravičencem, predplačila pa niso vključena v revidirano populacijo.

(8)  Podpora politiki informacijskih in komunikacijskih tehnologij.

(9)  Glej odstavke 8.31 do 8.34 letnega poročila za proračunsko leto 2011.

(10)  Čista sredstva sklada pred konsolidacijo so skupaj znašala 1 865,5 milijona EUR.

(11)  Ugotovitve revizije upravnih odhodkov so navedene v poglavju 9.

(12)  V skladu z usklajeno opredelitvijo z izkazi povezanih transakcij (za podrobnejše informacije glej odstavka 1.6 in 1.7 v poglavju 1).

Vir: Konsolidirani računovodski izkazi Evropske unije za leto 2012.

PRILOGA 8.1

REZULTATI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ ZA RAZISKAVE IN DRUGE NOTRANJE POLITIKE

| | 2012 | 2011 | 2010 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| OP6 | OP7 | VŽU | Drugo | Skupaj |
| VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA |
| Transakcije skupaj | 11 | 79 | 21 | 39 | 150 | 86 | 73 | 226 |
| REZULTATI PREIZKUŠANJA
   (1)
   (2) |
| Delež preizkušenih transakcij, za katere je bilo ugotovljeno, da: |
| so brez napak | 27 % | (3) | 39 % | (31) | 62 % | (13) | 77 % | (30) | 51 % | (77) | 51 % | 61 % | 72 % |
| je nanje vplivala vsaj ena napaka | 73 % | (8) | 61 % | (48) | 38 % | (8) | 23 % | (9) | 49 % | (73) | 49 % | 39 % | 28 % |
| Analiza transakcij, na katere so vplivale napake |
| Analiza po vrsti napake |
| Količinsko neopredeljive napake | 25 % | (2) | 31 % | (15) | 37 % | (3) | 33 % | (3) | 32 % | (23) | 38 % | 33 % | 33 % |
| Količinsko opredeljive napake | 75 % | (6) | 69 % | (33) | 63 % | (5) | 67 % | (6) | 68 % | (50) | 62 % | 67 % | 61 % |
| upravičenost | 100 % | (6) | 100 % | (33) | 100 % | (5) | 100 % | (6) | 100 % | (50) | 98 % | 97 % | 52 % |
| nastanek | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | 6 % | 7 % |
| točnost | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 2 % | 3 % | 38 % |
| OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK |
| Najverjetnejša stopnja napake | 3,9 % | | | |
| Zgornja meja napake | 6,0 % | | | |
| Spodnja meja napake | 1,8 % | | | |

2012

2011

2010

2009

OP6

OP7

VŽU

Drugo

Skupaj

VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA

Transakcije skupaj

11

79

21

39

150

86

73

226

REZULTATI PREIZKUŠANJA
   (1)
   (2)

Delež preizkušenih transakcij, za katere je bilo ugotovljeno, da:

so brez napak

27 %

(3)

39 %

(31)

62 %

(13)

77 %

(30)

51 %

(77)

51 %

61 %

72 %

je nanje vplivala vsaj ena napaka

73 %

(8)

61 %

(48)

38 %

(8)

23 %

(9)

49 %

(73)

49 %

39 %

28 %

Analiza transakcij, na katere so vplivale napake

Analiza po vrsti napake

Količinsko neopredeljive napake

25 %

(2)

31 %

(15)

37 %

(3)

33 %

(3)

32 %

(23)

38 %

33 %

33 %

Količinsko opredeljive napake

75 %

(6)

69 %

(33)

63 %

(5)

67 %

(6)

68 %

(50)

62 %

67 %

61 %

upravičenost

100 %

(6)

100 %

(33)

100 %

(5)

100 %

(6)

100 %

(50)

98 %

97 %

52 %

nastanek

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

6 %

7 %

točnost

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

2 %

3 %

38 %

OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK

Najverjetnejša stopnja napake

3,9 %

Zgornja meja napake

6,0 %

Spodnja meja napake

1,8 %

---

(1)  Vzorec je bil razdeljen v segmente zaradi boljšega uvida v področja z različnimi profili tveganja v tej skupini politik.

(2)  Številke v oklepajih pomenijo dejansko število transakcij.

PRILOGA 8.2

REZULTATI PREUČEVANJA SISTEMOV ZA RAZISKAVE IN DRUGE NOTRANJE POLITIKE

Ocena preučenih sistemov

| Zadevni sistem | Predhodni dokumentacijski pregledi | Revizijsko potrjevanje | Naknadne revizije računovodskih izkazov | Skupna ocena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Okvirni programi za raziskave (OP) | delno uspešno | delno uspešno | n. r. (1) | delno uspešno |
| | | |
| Zadevni sistem | Zaključek | Skupna ocena |
| Program vseživljenjsko učenje (VŽU) | uspešno | uspešno |

Zadevni sistem

Predhodni dokumentacijski pregledi

Revizijsko potrjevanje

Naknadne revizije računovodskih izkazov

Skupna ocena

Okvirni programi za raziskave (OP)

delno uspešno

delno uspešno

n. r. (1)

delno uspešno

Zadevni sistem

Zaključek

Skupna ocena

Program vseživljenjsko učenje (VŽU)

uspešno

uspešno

---

(1)  Glej odstavek 8.35.

PRILOGA 8.3

SPREMLJANJE IZVAJANJA PREJŠNJIH PRIPOROČIL ZA RAZISKAVE IN DRUGE NOTRANJE POLITIKE

| Leto | Priporočilo Sodišča | Dosežen napredek po analizi Sodišča | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| izvedeno v celoti | se izvaja | ni izvedeno | ni več relevantno | nezadostni dokazi |
| večinoma | deloma |
| 2010 | Sodišče Komisiji priporoča, naj:






  — | na področju okvirnih programov za raziskave: |

Leto

Priporočilo Sodišča

Dosežen napredek po analizi Sodišča

Odgovor Komisije

izvedeno v celoti

se izvaja

ni izvedeno

ni več relevantno

nezadostni dokazi

večinoma

deloma

2010

Sodišče Komisiji priporoča, naj:

—

na področju okvirnih programov za raziskave:

priporočilo 1:

| (i) | uporabi izkušnje, pridobljene pri dobri praksi metode GD INFSO za naknadne revizije na podlagi tveganja, za nadaljnje izboljšanje svojih predhodnih kontrol za ugotavljanje plačil z relativno visokim tveganjem in |
| --- | --- |

(i)

uporabi izkušnje, pridobljene pri dobri praksi metode GD INFSO za naknadne revizije na podlagi tveganja, za nadaljnje izboljšanje svojih predhodnih kontrol za ugotavljanje plačil z relativno visokim tveganjem in

X

priporočilo 2:

| (ii) | za še večjo zanesljivost revizijskih potrdil okrepi svoje dejavnosti za osveščanje neodvisnih revizorjev o pravilih za upravičenost odhodkov, predvsem z aktivnim obveščanjem revizorjev o primerih, ko neupravičeni stroški niso bili ugotovljeni (odstavek 6.51). |
| --- | --- |

(ii)

za še večjo zanesljivost revizijskih potrdil okrepi svoje dejavnosti za osveščanje neodvisnih revizorjev o pravilih za upravičenost odhodkov, predvsem z aktivnim obveščanjem revizorjev o primerih, ko neupravičeni stroški niso bili ugotovljeni (odstavek 6.51).

X

priporočilo 3:

| — | pri VŽU še naprej poudarja izvajanje primarnih kontrol. Zlasti naj posveti pozornost temu, da bi nacionalne agencije preverile vsaj minimalno število dosjejev, ki ga zahteva Komisija, in da bi bili vsi pregledi pravilno dokumentirani (odstavek 6.51). |
| --- | --- |

—

pri VŽU še naprej poudarja izvajanje primarnih kontrol. Zlasti naj posveti pozornost temu, da bi nacionalne agencije preverile vsaj minimalno število dosjejev, ki ga zahteva Komisija, in da bi bili vsi pregledi pravilno dokumentirani (odstavek 6.51).

X

2009

Sodišče Komisijo poziva, naj si še naprej prizadeva za dosledno uporabo uspešnih kontrolnih sistemov. Glede na sedanji pravni okvir naj Komisija:

priporočilo 4:

| (a) | poskrbi, da se neodvisni revizorji, ki so nepravilno potrdili izjave o stroških, seznanijo z merili za upravičenost, ki veljajo za prijavljene stroške, da bi se izboljšala zanesljivost revizijskih potrdil, ki jih izdajajo; |
| --- | --- |

(a)

poskrbi, da se neodvisni revizorji, ki so nepravilno potrdili izjave o stroških, seznanijo z merili za upravičenost, ki veljajo za prijavljene stroške, da bi se izboljšala zanesljivost revizijskih potrdil, ki jih izdajajo;

X

priporočilo 5:

| (b) | pregleda delovanje sistema za potrjevanje metodologij upravičencev za obračunavanje stroškov in spodbuja upravičence, da svoje metodologije za izračunavanje stroškov predložijo v predhodno potrditev; |
| --- | --- |

(b)

pregleda delovanje sistema za potrjevanje metodologij upravičencev za obračunavanje stroškov in spodbuja upravičence, da svoje metodologije za izračunavanje stroškov predložijo v predhodno potrditev;

X

priporočilo 6:

| (c) | zmanjša zaostanek pri izterjavi neupravičeno izplačanih zneskov ter po potrebi uvede sankcije (odstavka 5.49 in 8.32). |
| --- | --- |

(c)

zmanjša zaostanek pri izterjavi neupravičeno izplačanih zneskov ter po potrebi uvede sankcije (odstavka 5.49 in 8.32).

X

priporočilo 7:

Sodišče priporoča, naj Komisija še naprej krepi preglede zaključevanj, da bi zagotovila, da se napake odkrijejo in popravijo, ter preprečila ponavljanje že ugotovljenih napak (odstavek 7.20).

X

---

POGLAVJE 9

Upravni in drugi odhodki

KAZALO

Uvod

Posebne značilnosti te skupine politik

Obseg revizije in revizijski pristop

Pravilnost transakcij

Uspešnost sistemov

Opažanja o posameznih institucijah in organih

Parlament

Evropski svet in Svet

Računsko sodišče

Druge institucije in organi

Zaključek in priporočila

Zaključek za leto 2012

Priporočila

| Priloga 9.1 – | Rezultati preizkušanja transakcij za upravne in druge odhodke |
| --- | --- |

Priloga 9.1 –

| Priloga 9.2 – | Rezultati preučevanja sistemov za upravne in druge odhodke |
| --- | --- |

Priloga 9.2 –

| Priloga 9.3 – | Spremljanje izvajanja prejšnjih priporočil za upravne in druge odhodke |
| --- | --- |

Priloga 9.3 –

| UGOTOVITVE SODIŠČA | |
| --- | --- |
| UVOD |
| 9.1 | Sodišče v tem poglavju predstavlja svojo posebno oceno upravnih in drugih odhodkov institucij in organov Evropske unije. Ključne informacije o obravnavanih institucijah in organih ter porabi v letu 2012 so v
  tabeli 9.1. |

UGOTOVITVE SODIŠČA

UVOD

9.1

Sodišče v tem poglavju predstavlja svojo posebno oceno upravnih in drugih odhodkov institucij in organov Evropske unije. Ključne informacije o obravnavanih institucijah in organih ter porabi v letu 2012 so v
  tabeli 9.1.

Tabela 9.1 –   Upravni in drugi odhodki – ključne informacije za leto 2012

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Področje politike | Opis | Plačila | Način upravljanja |
| Upravni in drugi odhodki | Komisija | 6 456 | neposredno centralizirano |
| Evropski parlament | 1 623 | neposredno centralizirano |
| Evropska služba za zunanje delovanje | 731 | neposredno centralizirano |
| Svet | 524 | neposredno centralizirano |
| Sodišče Evropske unije | 343 | neposredno centralizirano |
| Računsko sodišče | 136 | neposredno centralizirano |
| Ekonomsko-socialni odbor | 127 | neposredno centralizirano |
| Odbor regij | 96 | neposredno centralizirano |
| Evropski varuh človekovih pravic | 9 | neposredno centralizirano |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 7 | neposredno centralizirano |
| Plačila za leto skupaj | 10 052 | |
| – predplačila
   (7) | 264 | |
| + poravnana predplačila
   (7) | 197 | |
| Revidirana populacija skupaj | 9 985 | |
| Obveznosti za leto skupaj | 10 366 | |
| Vir: konsolidirani računovodski izkazi Evropske unije za leto 2012. |

(v milijonih EUR)

Področje politike

Opis

Plačila

Način upravljanja

Upravni in drugi odhodki

Komisija

6 456

neposredno centralizirano

Evropski parlament

1 623

neposredno centralizirano

Evropska služba za zunanje delovanje

731

neposredno centralizirano

Svet

524

neposredno centralizirano

Sodišče Evropske unije

343

neposredno centralizirano

Računsko sodišče

136

neposredno centralizirano

Ekonomsko-socialni odbor

127

neposredno centralizirano

Odbor regij

96

neposredno centralizirano

Evropski varuh človekovih pravic

9

neposredno centralizirano

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

7

neposredno centralizirano

Plačila za leto skupaj

10 052

– predplačila
   (7)

264

- poravnana predplačila
   (7)

197

Revidirana populacija skupaj

9 985

Obveznosti za leto skupaj

10 366

Vir: konsolidirani računovodski izkazi Evropske unije za leto 2012.

| 9.2 | V tem poglavju so zajeti tudi odhodki, ki so v splošnem proračunu obravnavani kot operativni odhodki, čeprav so večinoma namenjeni delovanju upravne službe Komisije, ne pa izvajanju politik. |
| --- | --- |

9.2

V tem poglavju so zajeti tudi odhodki, ki so v splošnem proračunu obravnavani kot operativni odhodki, čeprav so večinoma namenjeni delovanju upravne službe Komisije, ne pa izvajanju politik.

| 9.3 | Sodišče ločeno poroča o agencijah in drugih organih EU ter Evropskih šolah (1), nima pa pooblastila za revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke. |
| --- | --- |

9.3

Sodišče ločeno poroča o agencijah in drugih organih EU ter Evropskih šolah (1), nima pa pooblastila za revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke.

Posebne značilnosti te skupine politik

| 9.4 | Med upravne in druge odhodke sodijo odhodki za človeške vire (osebni prejemki, dodatki in pokojnine), ki dosegajo 60 % vseh upravnih in drugih odhodkov, ter odhodki za zgradbe, opremo, energijo, komunikacije in informacijsko tehnologijo. |
| --- | --- |

9.4

Med upravne in druge odhodke sodijo odhodki za človeške vire (osebni prejemki, dodatki in pokojnine), ki dosegajo 60 % vseh upravnih in drugih odhodkov, ter odhodki za zgradbe, opremo, energijo, komunikacije in informacijsko tehnologijo.

| 9.5 | Po mnenju Sodišča spada ta skupina politik praviloma med področja z nizkim tveganjem. Glavna tveganja pri upravnih in drugih odhodkih so neupoštevanje postopkov pri javnih naročilih, izvajanju pogodb, zaposlovanju ter izračunavanju osebnih prejemkov in dodatkov. |
| --- | --- |

9.5

Po mnenju Sodišča spada ta skupina politik praviloma med področja z nizkim tveganjem. Glavna tveganja pri upravnih in drugih odhodkih so neupoštevanje postopkov pri javnih naročilih, izvajanju pogodb, zaposlovanju ter izračunavanju osebnih prejemkov in dodatkov.

Obseg revizije in revizijski pristop

| 9.6 | V
  delu 2 Priloge 1.1
  k poglavju 1 sta opisana splošni pristop in metodologija Sodišča. V zvezi z revizijo upravnih in drugih odhodkov je treba upoštevati naslednje posebnosti:






  — | pri reviziji je bil pregledan vzorec 151 plačilnih transakcij, kot je navedeno v odstavku 6
  Priloge 1.1
  . Vzorec je zasnovan tako, da je reprezentativen za vse transakcije, ki so jih v tej skupini politik izpeljale institucije in organi. Leta 2012 je bil vzorec sestavljen iz 91 izplačil plač, pokojnin in z njimi povezanih dodatkov ter 60 plačil po pogodbah, ki so se nanašale na zgradbe in druge odhodke, |
| --- | --- | --- |

9.6

V
  delu 2 Priloge 1.1
  k poglavju 1 sta opisana splošni pristop in metodologija Sodišča. V zvezi z revizijo upravnih in drugih odhodkov je treba upoštevati naslednje posebnosti:

—

pri reviziji je bil pregledan vzorec 151 plačilnih transakcij, kot je navedeno v odstavku 6
  Priloge 1.1
  . Vzorec je zasnovan tako, da je reprezentativen za vse transakcije, ki so jih v tej skupini politik izpeljale institucije in organi. Leta 2012 je bil vzorec sestavljen iz 91 izplačil plač, pokojnin in z njimi povezanih dodatkov ter 60 plačil po pogodbah, ki so se nanašale na zgradbe in druge odhodke,

| — | pri ocenjevanju sistemov je bila pregledana skladnost nadzornih in kontrolnih sistemov (2), ki jih uporabljajo posamezne institucije in organi, z zahtevami finančne uredbe. Poleg tega je sodišče revidiralo tudi postopke zaposlovanja začasnih in pogodbenih uslužbencev ter postopke javnega naročanja v Evropskem parlamentu in Svetu, |
| --- | --- |

—

pri ocenjevanju sistemov je bila pregledana skladnost nadzornih in kontrolnih sistemov (2), ki jih uporabljajo posamezne institucije in organi, z zahtevami finančne uredbe. Poleg tega je sodišče revidiralo tudi postopke zaposlovanja začasnih in pogodbenih uslužbencev ter postopke javnega naročanja v Evropskem parlamentu in Svetu,

| — | pregledana so bila letna poročila o dejavnostih štirih generalnih direktoratov in uradov Evropske komisije (3), ki so v glavnem odgovorni za upravne odhodke. |
| --- | --- |

—

pregledana so bila letna poročila o dejavnostih štirih generalnih direktoratov in uradov Evropske komisije (3), ki so v glavnem odgovorni za upravne odhodke.

| 9.7 | Računsko sodišče revidira zunanje revizijsko podjetje (4), ki je izdalo revizijsko poročilo o računovodskih izkazih za proračunsko leto od 1. januarja 2012 do 31. decembra 2012 in poročilo z zagotovilom o pravilnosti porabe sredstev Sodišča ter o vzpostavljenih kontrolnih postopkih za proračunsko leto od 1. januarja 2012 do 31. decembra 2012 (glej odstavek 9.15). |
| --- | --- |

9.7

Računsko sodišče revidira zunanje revizijsko podjetje (4), ki je izdalo revizijsko poročilo o računovodskih izkazih za proračunsko leto od 1. januarja 2012 do 31. decembra 2012 in poročilo z zagotovilom o pravilnosti porabe sredstev Sodišča ter o vzpostavljenih kontrolnih postopkih za proračunsko leto od 1. januarja 2012 do 31. decembra 2012 (glej odstavek 9.15).

PRAVILNOST TRANSAKCIJ

| 9.8 | Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v
  Prilogi 9.1
  . Od 151 transakcij, ki jih je revidiralo Sodišče, je na eno vplivala napaka. Sodišče na podlagi napak, ki jih je količinsko opredelilo, najverjetnejšo stopnjo napake ocenjuje na 0 % (5). |
| --- | --- |

9.8

Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v
  Prilogi 9.1
  . Od 151 transakcij, ki jih je revidiralo Sodišče, je na eno vplivala napaka. Sodišče na podlagi napak, ki jih je količinsko opredelilo, najverjetnejšo stopnjo napake ocenjuje na 0 % (5).

USPEŠNOST SISTEMOV

| 9.9 | V
  Prilogi 9.2
  so povzeti rezultati preučevanja nadzornih in kontrolnih sistemov, ki ga je izvedlo Sodišče. |
| --- | --- |

9.9

V
  Prilogi 9.2
  so povzeti rezultati preučevanja nadzornih in kontrolnih sistemov, ki ga je izvedlo Sodišče.

OPAŽANJA O POSAMEZNIH INSTITUCIJAH IN ORGANIH

| 9.10 | Posebna opažanja, ki sledijo, so predstavljena po institucijah ali organih Evropske unije in ne vplivajo na skupne ocene, omenjene v odstavkih 9.8 in 9.9. Čeprav opažanja niso pomembna za upravne odhodke kot celoto, so bistvena glede na posamezne institucije ali organe, na katere se nanašajo. |
| --- | --- |

9.10

Posebna opažanja, ki sledijo, so predstavljena po institucijah ali organih Evropske unije in ne vplivajo na skupne ocene, omenjene v odstavkih 9.8 in 9.9. Čeprav opažanja niso pomembna za upravne odhodke kot celoto, so bistvena glede na posamezne institucije ali organe, na katere se nanašajo.

Parlament

Zaposlovanje začasnih in pogodbenih uslužbencev

| 9.11 | Sodišče pri reviziji 15 postopkov zaposlovanja ni odkrilo nobenih napak ali slabosti. |
| --- | --- |

9.11

Sodišče pri reviziji 15 postopkov zaposlovanja ni odkrilo nobenih napak ali slabosti.

Javna naročila

ODGOVORI PARLAMENTA

| 9.12 | Pri reviziji je bilo pregledanih 18 postopkov javnega naročanja. Na splošno ni bila ugotovljena nobena resna napaka ali slabost. Vendar pa so bile odkrite slabosti zaradi administrativnih napak: v enem primeru pri vodenju in dokumentiranju postopka javnega naročanja, v drugem primeru pa pri uporabi merila za oddajo naročila. |
| --- | --- |

9.12

Pri reviziji je bilo pregledanih 18 postopkov javnega naročanja. Na splošno ni bila ugotovljena nobena resna napaka ali slabost. Vendar pa so bile odkrite slabosti zaradi administrativnih napak: v enem primeru pri vodenju in dokumentiranju postopka javnega naročanja, v drugem primeru pa pri uporabi merila za oddajo naročila.

| 9.12 | Parlament je upošteval opažanja Sodišča v teh posameznih primerih in bila so podana ustrezna navodila za obravnavo prihodnjih postopkov. V zvezi z merilom za oddajo Parlament ugotavlja, da je postopek zadeval pogodbo v nizki vrednosti, ki je bila sklenjena s ponudnikom, ki je zagotavljal najnižjo ceno. |
| --- | --- |

9.12

Evropski svet in Svet

Zaposlovanje začasnih in pogodbenih uslužbencev

| 9.13 | Sodišče pri reviziji 15 postopkov zaposlovanja ni odkrilo nobenih napak ali slabosti. |
| --- | --- |

9.13

Sodišče pri reviziji 15 postopkov zaposlovanja ni odkrilo nobenih napak ali slabosti.

Javna naročila

| 9.14 | Pri reviziji je bilo pregledanih 15 postopkov javnega naročanja. Na splošno ni bila ugotovljena nobena resna napaka ali slabost. Vendar pa so bile odkrite slabosti zaradi napak pri pripravi postopka: v enem primeru pri izvedbi postopka s pogajanji, v drugem primeru pa pri uporabi merila za izbiro. |
| --- | --- |

9.14

Pri reviziji je bilo pregledanih 15 postopkov javnega naročanja. Na splošno ni bila ugotovljena nobena resna napaka ali slabost. Vendar pa so bile odkrite slabosti zaradi napak pri pripravi postopka: v enem primeru pri izvedbi postopka s pogajanji, v drugem primeru pa pri uporabi merila za izbiro.

Računsko sodišče

| 9.15 | V poročilu zunanjega revizorja (6) je navedeno, da so po mnenju revizorjev računovodski izkazi resničen in pošten prikaz finančnega stanja Evropskega računskega sodišča na dan 31. decembra 2012 ter njegovega poslovnega izida in denarnih tokov za tedaj končano leto. |
| --- | --- |

9.15

V poročilu zunanjega revizorja (6) je navedeno, da so po mnenju revizorjev računovodski izkazi resničen in pošten prikaz finančnega stanja Evropskega računskega sodišča na dan 31. decembra 2012 ter njegovega poslovnega izida in denarnih tokov za tedaj končano leto.

Druge institucije in organi

ODGOVOR KOMISIJE

| 9.16 | Pri reviziji ni bila ugotovljena nobena bistvena slabost v zvezi s temami, revidiranimi na Evropski komisiji, Sodišču Evropske unije, Evropskem ekonomsko-socialnem odboru, Odboru regij, pri Evropskem varuhu človekovih pravic, Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov ter Evropski službi za zunanje delovanje. Kljub temu pa je revizija razkrila, da so se nadaljevale nekatere slabosti pri upravljanju socialnih dodatkov, tako v Komisiji kot v EEAS. |
| --- | --- |

9.16

Pri reviziji ni bila ugotovljena nobena bistvena slabost v zvezi s temami, revidiranimi na Evropski komisiji, Sodišču Evropske unije, Evropskem ekonomsko-socialnem odboru, Odboru regij, pri Evropskem varuhu človekovih pravic, Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov ter Evropski službi za zunanje delovanje. Kljub temu pa je revizija razkrila, da so se nadaljevale nekatere slabosti pri upravljanju socialnih dodatkov, tako v Komisiji kot v EEAS.

| 9.16 | Obveznost uslužbencev je, da Uradu za vodenje in plačevanje posameznih pravic (PMO) prijavijo vsako spremembo v družinskih razmerah in vse dodatke, prejete iz drugih virov. Za zmanjšanje slabosti, povezanih s pomanjkanjem proaktivnosti ali pozabljivostjo nekaterih uslužbencev pri tem, je urad PMO uvedel, kjer je to mogoče, opomnike, kontrole in rešitve IT, kot so:






  — | naknadne kontrole, |
| --- | --- | --- |

9.16

—

naknadne kontrole,

| — | samodejne posodobitve IT zneskov dodatkov, prejetih iz drugih virov: 90 % prebivalstva je že zajetega, zadnje države bodo zajete do konca leta 2014, |
| --- | --- |

—

samodejne posodobitve IT zneskov dodatkov, prejetih iz drugih virov: 90 % prebivalstva je že zajetega, zadnje države bodo zajete do konca leta 2014,

| — | pregledi v okviru obstoječih postopkov (začetek uporabe/konec storitve), |
| --- | --- |

—

pregledi v okviru obstoječih postopkov (začetek uporabe/konec storitve),

| — | razvoj napovedanih modulov v zunanjem poslovanju sistema SYSPER2 (dokončan naj bi bil do konca leta 2013). |
| --- | --- |

—

razvoj napovedanih modulov v zunanjem poslovanju sistema SYSPER2 (dokončan naj bi bil do konca leta 2013).

ODGOVOR ESZD

| 9.16 | Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) poudarja, da:






  — | je Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic (PMO) uspešno preizkusil svoj modul APP (allocations perçues par ailleurs – prejemki iz drugih virov) pri upravljanju podatkov uslužbencev sedeža in delegacij ESZD, |
| --- | --- | --- |

9.16

—

je Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic (PMO) uspešno preizkusil svoj modul APP (allocations perçues par ailleurs – prejemki iz drugih virov) pri upravljanju podatkov uslužbencev sedeža in delegacij ESZD,

| — | PMO od začetka leta 2013 načeloma sistematično vključuje podatke uslužbencev na sedežu in v delegacijah v svoje samodejne posodobitve, |
| --- | --- |

—

PMO od začetka leta 2013 načeloma sistematično vključuje podatke uslužbencev na sedežu in v delegacijah v svoje samodejne posodobitve,

| — | so bili tako večkrat posodobljeni podatki uslužbencev z belgijskim državljanstvom, |
| --- | --- |

—

so bili tako večkrat posodobljeni podatki uslužbencev z belgijskim državljanstvom,

| — | bo uporaba modula postopoma razširjena na uslužbence z drugimi državljanstvi: maja 2013 na uslužbence z irskim državljanstvom, v naslednjih mesecih pa na uslužbence s francoskim, nizozemskim in finskim državljanstvom, |
| --- | --- |

—

bo uporaba modula postopoma razširjena na uslužbence z drugimi državljanstvi: maja 2013 na uslužbence z irskim državljanstvom, v naslednjih mesecih pa na uslužbence s francoskim, nizozemskim in finskim državljanstvom,

| — | je vključitev podatkov uslužbencev s švedskim, avstrijskim, romunskim in madžarskim državljanstvom predvidena leta 2014, |
| --- | --- |

—

je vključitev podatkov uslužbencev s švedskim, avstrijskim, romunskim in madžarskim državljanstvom predvidena leta 2014,

| — | bo poleg tega ESZD septembra uslužbencem poslala opozorilo, da morajo posodobiti svoje izjave. |
| --- | --- |

—

bo poleg tega ESZD septembra uslužbencem poslala opozorilo, da morajo posodobiti svoje izjave.

ZAKLJUČEK IN PRIPOROČILA

Zaključek za leto 2012

| 9.17 | Za to skupino politik:






  — | preizkušanje transakcij kaže, da je najverjetnejša stopnja napake v populaciji nič, |
| --- | --- | --- |

9.17

Za to skupino politik:

—

preizkušanje transakcij kaže, da je najverjetnejša stopnja napake v populaciji nič,

| — | čeprav je Sodišče ugotovilo nekatere napake in slabosti (odstavki 9.11 do 9.16), je verjetno, da se bo zaradi pregledanih nadzornih in kontrolnih sistemov stopnja napake pri prvotnih zahtevkih za plačila zmanjšala na sprejemljivo raven. Ti sistemi so zato ocenjeni kot uspešni. |
| --- | --- |

—

čeprav je Sodišče ugotovilo nekatere napake in slabosti (odstavki 9.11 do 9.16), je verjetno, da se bo zaradi pregledanih nadzornih in kontrolnih sistemov stopnja napake pri prvotnih zahtevkih za plačila zmanjšala na sprejemljivo raven. Ti sistemi so zato ocenjeni kot uspešni.

Splošni revizijski dokazi kažejo, da na sprejete odhodke ne vpliva pomembna stopnja napake.

Priporočila

ODGOVOR KOMISIJE

| 9.18 | V
  Prilogi 9.3
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil. V letnih poročilih za leti 2009 in 2010 je Sodišče predstavilo devet priporočil. Zaradi načela rotacije štirih izmed teh priporočil Sodišče letos ni pregledalo. Institucije so eno priporočilo izvedle v celoti, dve večinoma in dve delno. |
| --- | --- |

9.18

V
  Prilogi 9.3
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil. V letnih poročilih za leti 2009 in 2010 je Sodišče predstavilo devet priporočil. Zaradi načela rotacije štirih izmed teh priporočil Sodišče letos ni pregledalo. Institucije so eno priporočilo izvedle v celoti, dve večinoma in dve delno.

| 9.18 | Glej odgovor na odstavek 9.16. |
| --- | --- |

9.18

ODGOVOR SVETA

| 9.19 | Sodišče glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2012 priporoča, naj Parlament, Evropski svet ter Svet (glej odstavka 9.2 in 9.14) zagotovijo, da bodo odredbodajalci z ustreznimi pregledi in boljšimi navodili izboljšali pripravo, usklajevanje in izvajanje postopkov za javna naročila. |
| --- | --- |

9.19

Sodišče glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2012 priporoča, naj Parlament, Evropski svet ter Svet (glej odstavka 9.2 in 9.14) zagotovijo, da bodo odredbodajalci z ustreznimi pregledi in boljšimi navodili izboljšali pripravo, usklajevanje in izvajanje postopkov za javna naročila.

| 9.19 | Svet in Evropski svet sta vzpostavila trden centraliziran okvir za javna naročila, ki je bil nedavno prilagojen novi finančni uredbi in njenim pravilom uporabe in bo še dodatno okrepljen z novimi predlogami pogodb in razpisov, pripravljeni pa bodo tudi posebni tečaji usposabljanja o tem, kako opredeliti in uporabljati merila za izbor in dodeljevanje. |
| --- | --- |

9.19

---

(1)  Specifično letno poročilo Sodišča o Evropskih šolah se predloži svetu guvernerjev Evropskih šol, kopija pa se pošlje tudi Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji. Specifična letna poročila Sodišča o agencijah in drugih organih se objavijo v Uradnem listu.

(2)  Predhodne in naknadne kontrole, funkcija notranje revizije, poročanje o izjemah in standardi notranjega kontroliranja.

(3)  Generalni direktorat za človeške vire in varnost, Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic, Urad za infrastrukturo in logistiko v Bruslju ter Generalni direktorat za informatiko.

(4)  PricewaterhouseCoopers Réviseurs d'entreprises, družba z omejeno odgovornostjo.

(5)  Sodišče izračuna oceno napake na podlagi reprezentativnega vzorca. Navedena vrednost je najboljša ocena. Sodišče s 95-odstotno stopnjo zaupanja ugotavlja, da je stopnja napake v populaciji 0 %.

(6)  Glej poročilo zunanjega revizorja o računovodskih izkazih, omenjeno v odstavku 9.7.

(7)  V skladu z usklajeno opredelitvijo z izkazi povezanih transakcij (za podrobnejše informacije glej odstavka 1.6 in 1.7 poglavja 1).

Vir: konsolidirani računovodski izkazi Evropske unije za leto 2012.

PRILOGA 9.1

REZULTATI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ ZA UPRAVNE IN DRUGE ODHODKE

| | 2012 | 2011 | 2010 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Stroški v zvezi z zaposlenimi | Stroški v zvezi z zgradbami | Drugi stoški (energetika, komunikacije, informacijska tehnologija itd.) | Skupaj |
| VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA |
| Transakcije skupaj: | 91 | 17 | 43 | 151 | 56 | 58 | 57 |
| REZULTATI PREIZKUŠANJA
   (1)
   (2) |
| Delež (število) preizkušenih transakcij, za katere je bilo ugotovljeno, da: |
| so brez napake | 100 % | (91) | 100 % | (17) | 98 % | (42) | 99 % | (150) | 93 % | 93 % | 93 % |
| je nanje vplivala vsaj ena napaka | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 2 % | (1) | 1 % | (1) | 7 % | 7 % | 7 % |
| OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK |
| Najverjetnejša stopnja napake | 0 % | | | |

2012

2011

2010

2009

Stroški v zvezi z zaposlenimi

Stroški v zvezi z zgradbami

Drugi stoški (energetika, komunikacije, informacijska tehnologija itd.)

Skupaj

VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA

Transakcije skupaj:

91

17

43

151

56

58

57

REZULTATI PREIZKUŠANJA
   (1)
   (2)

Delež (število) preizkušenih transakcij, za katere je bilo ugotovljeno, da:

so brez napake

100 %

(91)

100 %

(17)

98 %

(42)

99 %

(150)

93 %

93 %

93 %

je nanje vplivala vsaj ena napaka

0 %

(0)

0 %

(0)

2 %

(1)

1 %

(1)

7 %

7 %

7 %

OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK

Najverjetnejša stopnja napake

0 %

---

(1)  Vzorec je bil razdeljen v segmente zaradi boljšega uvida v področja z različnimi profili tveganja v tej skupini politik. Rezultati preizkušanja odražajo sorazmerni delež vsakega segmenta v skupini politik.

(2)  Številke v oklepajih pomenijo dejansko število transakcij.

PRILOGA 9.2

REZULTATI PREUČEVANJA SISTEMOV ZA UPRAVNE IN DRUGE ODHODKE

Ocena preučenih sistemov

| Zadevni sistem | Evropski parlament | Evropski svet in Svet | Druge institucije in organi | Skupna ocena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlovanje, plače in pokojnine | uspešno | uspešno | uspešno | uspešno |
| Javna naročila | uspešno | uspešno | uspešno | uspešno |

Zadevni sistem

Evropski parlament

Evropski svet in Svet

Druge institucije in organi

Skupna ocena

Zaposlovanje, plače in pokojnine

uspešno

uspešno

uspešno

uspešno

Javna naročila

uspešno

uspešno

uspešno

uspešno

PRILOGA 9.3

SPREMLJANJE IZVAJANJA PREJŠNJIH PRIPOROČIL ZA UPRAVNE IN DRUGE ODHODKE

| Leto | Priporočilo Sodišča | Doseženi napredek po analizi Sodišča | Odgovor institucije |
| --- | --- | --- | --- |
| izvedeno v celoti | se izvaja | ni izvedeno | nezadostni dokazi |
| večinoma | delno |
| 2010 | Parlament


  Zaposlovanje začasnih in pogodbenih uslužbencev

  Parlament bi moral zagotoviti, da obstaja primerna dokumentacija, ki utemeljuje odločitve o zaposlitvi. | Poglobljeno preučevanje vzorca zaposlitev začasnih in pogodbenih uslužbencev (glej odstavek 9.11) ni dalo nobenih opažanj. | | | | | |
| Evropski ekonomsko-socialni odbor


  Zaposlovanje začasnih in pogodbenih uslužbencev

  Evropski ekonomsko-socialni odbor bi moral zagotoviti, da obstaja primerna dokumentacija, ki utemeljuje odločitve o zaposlitvi. | | | Sodišče je ugotovilo, da je Evropski ekonomsko-socialni odbor na podlagi tega priporočila izvedel ukrepe za konsolidacijo in okrepitev pravil zaposlovanja. V skladu z izvajanjem poglobljenega preučevanja sistemov notranje kontrole po načelu rotacije med institucijami se bo v prihodnjih letih izvajalo revizijsko delo na področju zaposlovanja. | | | |
| Parlament


  Javno naročanje

  Parlament bi moral odredbodajalcem zagotoviti možnost uporabe primernih pregledov in boljša navodila zaradi izboljšanja priprave, usklajevanja in izvajanja postopkov javnega naročanja. | | | Pri poglobljenem preučevanju vzorca postopkov za javna naročila (glej odstavek 9.2) je bilo ugotovljeno, da še vedno obstajajo nekatere napake pri pripravi, usklajevanju in izvajanju postopkov javnega naročanja. | | | |
| Komisija
   (1)


  Javno naročanje

  Komisija bi morala odredbodajalcem zagotoviti možnost uporabe primernih pregledov in boljša navodila zaradi izboljšanja priprave, usklajevanja in izvajanja postopkov javnega naročanja. | | | | | | |
| 2010 | Evropski ekonomsko-socialni odbor
   (1)


  Javno naročanje

  Evropski ekonomsko-socialni odbor bi moral odredbodajalcem zagotoviti možnost uporabe primernih pregledov in boljša navodila zaradi izboljšanja priprave, usklajevanja in izvajanja postopkov javnega naročanja. | | | | | | |
| Odbor regij
   (1)


  Javno naročanje

  Odbor regij bi moral odredbodajalcem zagotoviti možnost uporabe primernih pregledov in boljša navodila zaradi izboljšanja priprave, usklajevanja in izvajanja postopkov javnega naročanja. | | | | | | |
| 2009 | Parlament


  Izplačevanje socialnih dodatkov uslužbencem

  Od uslužbencev bi morali zahtevati, da v ustreznih razmikih predložijo dokumente, ki dokazujejo njihove osebne razmere. Poleg tega bi moral Parlament uporabljati sistem za pravočasno spremljanje in preverjanje teh dokumentov. | | Kot je omenjeno v Prilogi 9.3 letnega poročila za leto 2011, je Parlament izvedel ukrepe za zmanjšanje tveganja. Sodišče pri reviziji ni odkrilo nobenih novih slabosti. Kljub temu pa še vedno obstaja tveganje nepravilnih ali neupravičenih izplačil, saj sistem, ki se uporablja, temelji na izjavah uslužbencev. | | | | Ukrepi, sprejeti za leto 2012, so omogočili dodatno izboljšanje stopnje odziva pri letnem izvajanju elektronskega potrjevanja/posodabljanja osebnih podatkov zaposlenih. Izjave zaposlenih se dopolnijo, če je potrebno, z ustreznimi dokazili. |
| Komisija – GD RELEX


  Izplačevanje socialnih dodatkov in prejemkov uslužbencem

  Od uslužbencev bi morali zahtevati, da službam Komisije v ustreznih razmikih predložijo dokumente, ki dokazujejo njihove osebne razmere. Poleg tega bi moral GD RELEX uporabljati sistem za pravočasno spremljanje in preverjanje teh dokumentov. | | | Kot je omenjeno v Prilogi 9.3 letnega poročila za leto 2011, je Evropska služba za zunanje delovanje v sodelovanju z Uradom Komisije za vodenje in plačevanje posameznih pravic (PMO) izvedla ukrepe za zmanjšanje tveganja, vendar je revizija Sodišča pokazala, da slabosti še vedno obstajajo (glej odstavek 9.16). | | | |
| 2009 | Evropski nadzornik za varstvo podatkov


  Izplačevanje socialnih dodatkov uslužbencem

  Od uslužbencev bi morali zahtevati, da v ustreznih razmikih predložijo dokumente, ki dokazujejo njihove osebne razmere. V skladu s tem bi moral Evropski nadzornik za varstvo podatkov izboljšati sistem za pravočasno spremljanje in preverjanje teh dokumentov. | | Kot je omenjeno v Prilogi 9.3 letnega poročila za leto 2011, je Evropski nadzornik za varstvo podatkov v sodelovanju z Uradom za vodenje in plačevanje posameznih pravic Evropske komisije izvedel ukrepe za zmanjšanje tveganja. Sodišče pri reviziji ni odkrilo nobenih novih slabosti. Kljub temu pa še vedno obstaja tveganje nepravilnih ali neupravičenih izplačil, saj sistem, ki se uporablja, temelji na izjavah uslužbencev. | | | | Evropski nadzornik za varstvo podatkov se je podrobno seznanil z rezultati analize, ki jo je opravilo Sodišče, in bo še naprej izboljševal svoj sistem za pravočasno spremljanje in nadzor. |

Leto

Priporočilo Sodišča

Doseženi napredek po analizi Sodišča

Odgovor institucije

izvedeno v celoti

se izvaja

ni izvedeno

nezadostni dokazi

večinoma

delno

2010

Parlament

Zaposlovanje začasnih in pogodbenih uslužbencev

Parlament bi moral zagotoviti, da obstaja primerna dokumentacija, ki utemeljuje odločitve o zaposlitvi.

Poglobljeno preučevanje vzorca zaposlitev začasnih in pogodbenih uslužbencev (glej odstavek 9.11) ni dalo nobenih opažanj.

Evropski ekonomsko-socialni odbor

Zaposlovanje začasnih in pogodbenih uslužbencev

Evropski ekonomsko-socialni odbor bi moral zagotoviti, da obstaja primerna dokumentacija, ki utemeljuje odločitve o zaposlitvi.

Sodišče je ugotovilo, da je Evropski ekonomsko-socialni odbor na podlagi tega priporočila izvedel ukrepe za konsolidacijo in okrepitev pravil zaposlovanja. V skladu z izvajanjem poglobljenega preučevanja sistemov notranje kontrole po načelu rotacije med institucijami se bo v prihodnjih letih izvajalo revizijsko delo na področju zaposlovanja.

Parlament

Javno naročanje

Parlament bi moral odredbodajalcem zagotoviti možnost uporabe primernih pregledov in boljša navodila zaradi izboljšanja priprave, usklajevanja in izvajanja postopkov javnega naročanja.

Pri poglobljenem preučevanju vzorca postopkov za javna naročila (glej odstavek 9.2) je bilo ugotovljeno, da še vedno obstajajo nekatere napake pri pripravi, usklajevanju in izvajanju postopkov javnega naročanja.

Komisija
   (1)

Javno naročanje

Komisija bi morala odredbodajalcem zagotoviti možnost uporabe primernih pregledov in boljša navodila zaradi izboljšanja priprave, usklajevanja in izvajanja postopkov javnega naročanja.

2010

Evropski ekonomsko-socialni odbor
   (1)

Javno naročanje

Evropski ekonomsko-socialni odbor bi moral odredbodajalcem zagotoviti možnost uporabe primernih pregledov in boljša navodila zaradi izboljšanja priprave, usklajevanja in izvajanja postopkov javnega naročanja.

Odbor regij
   (1)

Javno naročanje

Odbor regij bi moral odredbodajalcem zagotoviti možnost uporabe primernih pregledov in boljša navodila zaradi izboljšanja priprave, usklajevanja in izvajanja postopkov javnega naročanja.

2009

Parlament

Izplačevanje socialnih dodatkov uslužbencem

Od uslužbencev bi morali zahtevati, da v ustreznih razmikih predložijo dokumente, ki dokazujejo njihove osebne razmere. Poleg tega bi moral Parlament uporabljati sistem za pravočasno spremljanje in preverjanje teh dokumentov.

Kot je omenjeno v Prilogi 9.3 letnega poročila za leto 2011, je Parlament izvedel ukrepe za zmanjšanje tveganja. Sodišče pri reviziji ni odkrilo nobenih novih slabosti. Kljub temu pa še vedno obstaja tveganje nepravilnih ali neupravičenih izplačil, saj sistem, ki se uporablja, temelji na izjavah uslužbencev.

Ukrepi, sprejeti za leto 2012, so omogočili dodatno izboljšanje stopnje odziva pri letnem izvajanju elektronskega potrjevanja/posodabljanja osebnih podatkov zaposlenih. Izjave zaposlenih se dopolnijo, če je potrebno, z ustreznimi dokazili.

Komisija – GD RELEX

Izplačevanje socialnih dodatkov in prejemkov uslužbencem

Od uslužbencev bi morali zahtevati, da službam Komisije v ustreznih razmikih predložijo dokumente, ki dokazujejo njihove osebne razmere. Poleg tega bi moral GD RELEX uporabljati sistem za pravočasno spremljanje in preverjanje teh dokumentov.

Kot je omenjeno v Prilogi 9.3 letnega poročila za leto 2011, je Evropska služba za zunanje delovanje v sodelovanju z Uradom Komisije za vodenje in plačevanje posameznih pravic (PMO) izvedla ukrepe za zmanjšanje tveganja, vendar je revizija Sodišča pokazala, da slabosti še vedno obstajajo (glej odstavek 9.16).

2009

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

Izplačevanje socialnih dodatkov uslužbencem

Od uslužbencev bi morali zahtevati, da v ustreznih razmikih predložijo dokumente, ki dokazujejo njihove osebne razmere. V skladu s tem bi moral Evropski nadzornik za varstvo podatkov izboljšati sistem za pravočasno spremljanje in preverjanje teh dokumentov.

Kot je omenjeno v Prilogi 9.3 letnega poročila za leto 2011, je Evropski nadzornik za varstvo podatkov v sodelovanju z Uradom za vodenje in plačevanje posameznih pravic Evropske komisije izvedel ukrepe za zmanjšanje tveganja. Sodišče pri reviziji ni odkrilo nobenih novih slabosti. Kljub temu pa še vedno obstaja tveganje nepravilnih ali neupravičenih izplačil, saj sistem, ki se uporablja, temelji na izjavah uslužbencev.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov se je podrobno seznanil z rezultati analize, ki jo je opravilo Sodišče, in bo še naprej izboljševal svoj sistem za pravočasno spremljanje in nadzor.

---

(1)  V skladu z izvajanjem poglobljenega preučevanja sistemov notranje kontrole po načelu rotacije med institucijami se bo v prihodnjih letih opravljalo spremljanje izvajanja teh priporočil.

---

POGLAVJE 10

Doseganje rezultatov proračuna EU

KAZALO

Uvod

Del 1 – Poročanje o dosežkih politik iz letnih poročil o dejavnostih se razvija, vendar je še vedno le deloma uporabno

Uvod

Poročanje o dosežkih politik je treba izboljšati

Upravljanje smotrnosti poslovanja in poročanje se razvijata in sprejetih je bilo nekaj popravljalnih ukrepov, vendar je še prezgodaj za oceno njihovih rezultatov

Del 2 – Poročilo o oceni financ Unije glede na dosežene rezultate

Del 3 – Rezultati revizije smotrnosti poslovanja, ki jo je izvedlo Sodišče

Uvod

Cilji SMART in ustrezni kazalniki smotrnosti poslovanja se v programih porabe ne uporabljajo dosledno

Pomanjkljivosti v relevantnosti, zanesljivosti in pravočasnosti podatkov o smotrnosti poslovanja

V več primerih je bila trajnost projektov EU ogrožena

Zaključki in priporočila

Zaključki

Priporočila

Priloga 10.1 – Posebna poročila, ki jih je Računsko sodišče sprejelo v letu 2012

Priloga 10.2 – Spremljanje izvajanja prejšnjih priporočil za doseganje rezultatov EU

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVOR KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| 10.1 | To poglavje, ki je osredotočeno na smotrnost poslovanja, je razdeljeno na tri dele. V prvem delu so predstavljena opažanja Sodišča o načrtih upravljanja in letnih poročilih o dejavnostih nekaterih generalnih direktoratov Komisije, v drugem sta obravnavani drugo in tretje poročilo Komisije o oceni (1), v tretjem pa je obravnavanih nekaj glavnih tem iz posebnih poročil Sodišča o smotrnosti poslovanja iz leta 2012 (2) ter izkušnje, ki jih je mogoče pridobiti iz njih. |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVOR KOMISIJE

UVOD

10.1

To poglavje, ki je osredotočeno na smotrnost poslovanja, je razdeljeno na tri dele. V prvem delu so predstavljena opažanja Sodišča o načrtih upravljanja in letnih poročilih o dejavnostih nekaterih generalnih direktoratov Komisije, v drugem sta obravnavani drugo in tretje poročilo Komisije o oceni (1), v tretjem pa je obravnavanih nekaj glavnih tem iz posebnih poročil Sodišča o smotrnosti poslovanja iz leta 2012 (2) ter izkušnje, ki jih je mogoče pridobiti iz njih.

| 10.1 | Merjenje in poročanje o smotrnosti poslovanja je znotraj Komisije deležno vse večje pozornosti. Poročanje o smotrnosti poslovanja je treba obravnavati kot dejavnost, ki se še razvija. Sporočilo „Zbirno poročilo o dosežkih Komisije pri upravljanju v letu 2012“ (COM(2013) 334 final z dne 5. junija 2013) določa več pobud za dodatno okrepitev upravljanja smotrnosti poslovanja v Komisiji. Ta postopen razvoj kulture smotrnosti poslovanja bo poln učinek dosegel čez več let, kar je delno posledica dejstva, da je treba razviti nova statistična in druga orodja. |
| --- | --- |

10.1

| 10.2 | Smotrnost poslovanja se ocenjuje na podlagi načel dobrega finančnega poslovodenja (gospodarnost, učinkovitost in uspešnost) (3). Merjenje smotrnosti poslovanja je ključno v celotnem procesu javnega interveniranja in zajema vložke (finančna, kadrovska, materialna, organizacijska ali regulativna sredstva, potrebna za izvedbo programa), izložke (kaj je bilo narejeno v okviru programa), rezultate (takojšnji vplivi programa na neposredne naslovnike ali prejemnike) in učinke (dolgoročne spremembe v družbi, ki jih je mogoče pripisati ukrepanju EU). |
| --- | --- |

10.2

Smotrnost poslovanja se ocenjuje na podlagi načel dobrega finančnega poslovodenja (gospodarnost, učinkovitost in uspešnost) (3). Merjenje smotrnosti poslovanja je ključno v celotnem procesu javnega interveniranja in zajema vložke (finančna, kadrovska, materialna, organizacijska ali regulativna sredstva, potrebna za izvedbo programa), izložke (kaj je bilo narejeno v okviru programa), rezultate (takojšnji vplivi programa na neposredne naslovnike ali prejemnike) in učinke (dolgoročne spremembe v družbi, ki jih je mogoče pripisati ukrepanju EU).

| 10.3 | Na veliko področjih proračuna EU je zakonodajni okvir kompleksen in ni dovolj osredotočen na smotrnost poslovanja. Predlogi novih uredb o splošnem strateškem okviru (SSO) in skupni kmetijski politiki (SKP) za programsko obdobje 2014–2020 naj bi bili sicer osredotočeni na rezultate, vendar še vedno temeljijo na vložkih (usmerjeni so v odhodke), zato so bolj usmerjeni v skladnost poslovanja s predpisi kot v smotrnost poslovanja (4). V zvezi z razvojem podeželja je na primer v uredbi določen raznolik in obsežen sklop ciljev, pričakovani rezultati in učinki ali relevantni kazalniki pa niso vključeni (5). |
| --- | --- |

10.3

Na veliko področjih proračuna EU je zakonodajni okvir kompleksen in ni dovolj osredotočen na smotrnost poslovanja. Predlogi novih uredb o splošnem strateškem okviru (SSO) in skupni kmetijski politiki (SKP) za programsko obdobje 2014–2020 naj bi bili sicer osredotočeni na rezultate, vendar še vedno temeljijo na vložkih (usmerjeni so v odhodke), zato so bolj usmerjeni v skladnost poslovanja s predpisi kot v smotrnost poslovanja (4). V zvezi z razvojem podeželja je na primer v uredbi določen raznolik in obsežen sklop ciljev, pričakovani rezultati in učinki ali relevantni kazalniki pa niso vključeni (5).

| 10.3 | Nove uredbe o SKP zagotavljajo pristop, ki je bolj usmerjen v smotrnost poslovanja, tudi v okviru drugega stebra:






  — | osnutek uredbe o EKSRP ne vključuje količinsko opredeljenih ciljev na ravni EU, vendar zahteva, da se vsak program razvoja podeželja sestavi na podlagi doseženih količinsko opredeljenih ciljev, ki so strogo povezani s cilji, navedenimi v uredbi. Kazalniki, ki jih je treba uporabiti za določitev teh ciljev, bodo določeni v izvedbenem aktu, |
| --- | --- | --- |

10.3

—

osnutek uredbe o EKSRP ne vključuje količinsko opredeljenih ciljev na ravni EU, vendar zahteva, da se vsak program razvoja podeželja sestavi na podlagi doseženih količinsko opredeljenih ciljev, ki so strogo povezani s cilji, navedenimi v uredbi. Kazalniki, ki jih je treba uporabiti za določitev teh ciljev, bodo določeni v izvedbenem aktu,

| — | poleg tega bo za glavne načrtovane izložke veljal okvir smotrnosti poslovanja, kot je predviden v uredbi o skupnih določbah. |
| --- | --- |

—

poleg tega bo za glavne načrtovane izložke veljal okvir smotrnosti poslovanja, kot je predviden v uredbi o skupnih določbah.

Ena glavnih značilnosti predlagane uredbe za evropske strukturne in investicijske sklade je usmerjenost v rezultate. Zahtevni in inovativni predlogi vključujejo:

| — | okrepljeno logiko posredovanja, ki povezuje cilje, ki jih določi Unija, z zavezujočimi in natančnimi cilji, ki jih določijo države članice, |
| --- | --- |

—

okrepljeno logiko posredovanja, ki povezuje cilje, ki jih določi Unija, z zavezujočimi in natančnimi cilji, ki jih določijo države članice,

| — | prvikrat predhodne pogoje za posamezno intervencijo za izboljšanje učinkovitosti investicij, |
| --- | --- |

—

prvikrat predhodne pogoje za posamezno intervencijo za izboljšanje učinkovitosti investicij,

| — | močno razširjene makroekonomske pogoje, |
| --- | --- |

—

močno razširjene makroekonomske pogoje,

| — | prenovljen pristop k ocenjevanju, ki temelji na načrtovanju, obveznosti ocene učinka vsakega dela programa in uporabi novih metod, ter |
| --- | --- |

—

prenovljen pristop k ocenjevanju, ki temelji na načrtovanju, obveznosti ocene učinka vsakega dela programa in uporabi novih metod, ter

| — | obvezen okvir smotrnosti poslovanja, vključno z rezervo za smotrnost poslovanja. |
| --- | --- |

—

obvezen okvir smotrnosti poslovanja, vključno z rezervo za smotrnost poslovanja.

| 10.4 | Za velike dele proračuna EU, predvsem za Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in kohezijske sklade (SSO), je najvišja dovoljena raven odhodkov v okviru razdelkov večletnega finančnega okvira (6) razdeljena v letne dodelitve po državah članicah. Kot je Sodišče opozarjalo že v preteklosti, je doseganje dobrih kvalitativnih rezultatov shem, v katerih so sredstva predhodno razdeljena med državami članicami (7) in v katerih je impliciten cilj črpanje teh sredstev, izziv (8). |
| --- | --- |

10.4

Za velike dele proračuna EU, predvsem za Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in kohezijske sklade (SSO), je najvišja dovoljena raven odhodkov v okviru razdelkov večletnega finančnega okvira (6) razdeljena v letne dodelitve po državah članicah. Kot je Sodišče opozarjalo že v preteklosti, je doseganje dobrih kvalitativnih rezultatov shem, v katerih so sredstva predhodno razdeljena med državami članicami (7) in v katerih je impliciten cilj črpanje teh sredstev, izziv (8).

| 10.4 | Novi programi razvoja podeželja bodo temeljili na doseganju količinsko opredeljenih ciljev (povezanih s cilji, navedenimi v uredbi). Proračunska sredstva za različne ukrepe se bodo dodeljevala v skladu s temi cilji, kar bo zagotovilo doslednost med zastavljenimi cilji in zanje predvidenimi sredstvi. Poleg tega bo Komisija obdržala rezervo za smotrnost poslovanja in jo sprostila šele pozneje v programskem obdobju, ko bodo organi upravljanja lahko pokazali, da so bili programi razvoja podeželja uspešni pri doseganju vnaprej določenih mejnikov. Zato se močno spodbuja vnaprej zastavljeno doseganje ciljev. |
| --- | --- |

10.4

Dodeljevanje proračunskih sredstev po državah članicah je potrebno za načrtovanje programov in zlasti za predhodno količinsko opredelitev ciljev, ki sicer ne bi bila možna. Sredstva bi morala biti sorazmerna s potrebami, ki jih je treba obravnavati v različnih državah članicah.

DEL 1 – POROČANJE O DOSEŽKIH POLITIK IZ LETNIH POROČIL O DEJAVNOSTIH SE RAZVIJA, VENDAR JE ŠE VEDNO LE DELOMA UPORABNO

Uvod

| 10.5 | Različni načini upravljanja (9) za izvrševanje proračuna EU in različne vloge generalnih direktoratov pomenijo, da ima Komisija veliko različnih vlog in odgovornosti. To bi morala Komisija med drugim upoštevati, ko v svojih načrtih upravljanja določa cilje glede smotrnosti poslovanja in opredeljuje kazalnike ter o njih poroča v letnih poročilih o dejavnostih. |
| --- | --- |

10.5

Različni načini upravljanja (9) za izvrševanje proračuna EU in različne vloge generalnih direktoratov pomenijo, da ima Komisija veliko različnih vlog in odgovornosti. To bi morala Komisija med drugim upoštevati, ko v svojih načrtih upravljanja določa cilje glede smotrnosti poslovanja in opredeljuje kazalnike ter o njih poroča v letnih poročilih o dejavnostih.

| 10.5 | Od služb Komisije se je zahtevalo, naj v svojih načrtih upravljanja določijo cilje, njihove pričakovane učinke in rezultate. Ti cilji so običajno povezani z družbenimi problemi, ki se rešujejo na različne načine, vključno s finančnim posredovanjem, sprejemanjem predpisov ali kazenskim pregonom.

  Obravnavajo se načini za izboljšanje preglednosti, na primer tako, da se v načrtih upravljanja bolje opredelijo odgovornosti Komisije v zvezi z njenimi operativnimi dejavnostmi. |
| --- | --- |

10.5

Obravnavajo se načini za izboljšanje preglednosti, na primer tako, da se v načrtih upravljanja bolje opredelijo odgovornosti Komisije v zvezi z njenimi operativnimi dejavnostmi.

| 10.6 | Sodišče je preučilo zahteve glede poročanja in procese v zvezi z načrti upravljanja in letnimi poročili o dejavnostih, vključno z relevantnimi obstoječimi smernicami, poleg tega pa je pregledalo načrte upravljanja in letna poročila o dejavnostih (del 1) Generalnega direktorata za konkurenco (GD COMP), Generalnega direktorata za mobilnost in promet (GD MOVE) ter Generalnega direktorata za pomorske zadeve in ribištvo (GD MARE) za leto 2012. Sodišče je ocenjevalo zlasti to, ali so bile v letna poročila o dejavnostih vključene uporabne informacije o letnih prispevkih generalnih direktoratov k dosežkom politik (10). Pregled je temeljil na zahtevah iz finančne uredbe, standardih notranjega kontroliranja Komisije in navodilih za pripravo načrtov upravljanja in letnih poročil o dejavnostih, ki sta jih izdala generalni sekretariat Komisije in Generalni direktorat za proračun (GD BUDG). |
| --- | --- |

10.6

Sodišče je preučilo zahteve glede poročanja in procese v zvezi z načrti upravljanja in letnimi poročili o dejavnostih, vključno z relevantnimi obstoječimi smernicami, poleg tega pa je pregledalo načrte upravljanja in letna poročila o dejavnostih (del 1) Generalnega direktorata za konkurenco (GD COMP), Generalnega direktorata za mobilnost in promet (GD MOVE) ter Generalnega direktorata za pomorske zadeve in ribištvo (GD MARE) za leto 2012. Sodišče je ocenjevalo zlasti to, ali so bile v letna poročila o dejavnostih vključene uporabne informacije o letnih prispevkih generalnih direktoratov k dosežkom politik (10). Pregled je temeljil na zahtevah iz finančne uredbe, standardih notranjega kontroliranja Komisije in navodilih za pripravo načrtov upravljanja in letnih poročil o dejavnostih, ki sta jih izdala generalni sekretariat Komisije in Generalni direktorat za proračun (GD BUDG).

Poročanje o dosežkih politik je treba izboljšati

| 10.7 | V skladu s finančno uredbo mora Komisija predlogu proračuna (11), ki ga predloži proračunskemu organu, priložiti izjave o dejavnostih. Te izjave o dejavnostih morajo vsebovati cilje SMART (12) (vsaj en cilj za vsako dejavnost) za različne dejavnosti. Te cilje je treba meriti s kazalniki. Cilje in kazalnike mnogo generalnih direktorjev v svojih načrtih poslovanja neposredno uporablja kot cilje. |
| --- | --- |

10.7

V skladu s finančno uredbo mora Komisija predlogu proračuna (11), ki ga predloži proračunskemu organu, priložiti izjave o dejavnostih. Te izjave o dejavnostih morajo vsebovati cilje SMART (12) (vsaj en cilj za vsako dejavnost) za različne dejavnosti. Te cilje je treba meriti s kazalniki. Cilje in kazalnike mnogo generalnih direktorjev v svojih načrtih poslovanja neposredno uporablja kot cilje.

| 10.8 | Potem morajo generalni direktorji v delu 1 svojih letnih poročil o dejavnostih poročati o doseženih rezultatih in o tem, v kolikšni meri so imeli rezultati načrtovani učinek. Na Komisiji je v vseh načrtih upravljanja skupaj približno 1 000 ciljev in 3 000 kazalnikov (13). |
| --- | --- |

10.8

Potem morajo generalni direktorji v delu 1 svojih letnih poročil o dejavnostih poročati o doseženih rezultatih in o tem, v kolikšni meri so imeli rezultati načrtovani učinek. Na Komisiji je v vseh načrtih upravljanja skupaj približno 1 000 ciljev in 3 000 kazalnikov (13).

| 10.9 | Pri pregledu načrtov upravljanja in letnih poročil o dejavnostih GD COMP, GD MOVE in GD MARE je Sodišče ugotovilo naslednje glavne zadeve, ki vplivajo na poročanje o letnih dosežkih politik: |
| --- | --- |

10.9

Pri pregledu načrtov upravljanja in letnih poročil o dejavnostih GD COMP, GD MOVE in GD MARE je Sodišče ugotovilo naslednje glavne zadeve, ki vplivajo na poročanje o letnih dosežkih politik:

| 10.9 | Komisija meni, da je v zadnjih letih zelo napredovala, kar zadeva poročanje o dosežkih politike, in da letna poročila o dejavnostih njenih generalnih direktoratov vsebujejo veliko koristnih informacij o doseženih rezultatih in njihovem učinku na družbo. |
| --- | --- |

10.9

| (a) | cilji, ki so neposredno prevzeti iz dokumentov o politikah ali zakonodajnih dokumentov na visoki ravni, pogosto niso dovolj osredotočeni, da bi bili uporabni za načrte upravljanja ali letna poročila o dejavnostih; |
| --- | --- |

(a)

cilji, ki so neposredno prevzeti iz dokumentov o politikah ali zakonodajnih dokumentov na visoki ravni, pogosto niso dovolj osredotočeni, da bi bili uporabni za načrte upravljanja ali letna poročila o dejavnostih;

| (a) | Glej odgovor Komisije na odstavek 10.10. |
| --- | --- |

(a)

| (b) | samo osem ciljev od 52 je izpolnjevalo vsa merila SMART; |
| --- | --- |

(b)

samo osem ciljev od 52 je izpolnjevalo vsa merila SMART;

| (b) | Glej odgovor Komisije na odstavek 10.12. |
| --- | --- |

(b)

| (c) | kazalnike za spremljanje smotrnosti poslovanja je treba izboljšati; |
| --- | --- |

(c)

kazalnike za spremljanje smotrnosti poslovanja je treba izboljšati;

| (d) | vrednotenja niso bila uporaben vir dokazov za podkrepitev poročanja o dosežkih politik v letnih poročilih o dejavnostih. |
| --- | --- |

(d)

vrednotenja niso bila uporaben vir dokazov za podkrepitev poročanja o dosežkih politik v letnih poročilih o dejavnostih.

| (d) | Različne ocene so bile uporaben vir informacij v podporo dosežkom politik, o katerih se je poročalo v letnih poročilih o dejavnostih. Vendar nekatere ocene niso neposredno namenjene za letno poročilo o dejavnostih, ker na primer ne zajemajo leta, o katerem se poroča v letnem poročilu o dejavnostih, ampak drug časovni okvir. |
| --- | --- |

(d)

Cilji, ki so neposredno prevzeti iz dokumentov o politikah ali zakonodajnih dokumentov na visoki ravni, pogosto niso dovolj osredotočeni, da bi bili uporabni za letna poročila o dejavnostih ali načrte upravljanja

| 10.10 | V skladu z navodili Komisije, ki so veljala za pripravo načrtov upravljanja za leto 2012, bi morali generalni direktorati določiti splošne cilje s kazalniki učinka (dolgoročne) in specifične cilje s kazalniki rezultatov (kratko-/srednjeročne). Cilji v načrtih upravljanja in letnih poročilih o dejavnostih so pogosto prevzeti neposredno iz zakonodajnih besedil ali dokumentov o politikah na visoki ravni. Trije preučeni generalni direktorati so kot razlog za ta pristop navedli to, da so ta besedila zavezujoča. Cilji v teh dokumentih naj bi bili sicer zlasti osnova za določanje splošnih ciljev, vendar se razumejo v političnem kontekstu, poleg tega pa pogosto niso dovolj osredotočeni, da bi bili uporabni na ravni generalnih direktoratov (glej na primer okvir 10.1). Poleg tega ni bila jasno vzpostavljena povezava med splošnimi in specifičnimi cilji (GD COMP in GD MARE). Do podobnega zaključka je nedavno prišla služba Komisije za notranjo revizijo, ki je poročala o tem, da za nekatera letna poročila o dejavnostih ni popolnih informacij o povezavi med splošnimi in specifičnimi cilji, opredeljenimi v načrtu upravljanja. |
| --- | --- |

10.10

V skladu z navodili Komisije, ki so veljala za pripravo načrtov upravljanja za leto 2012, bi morali generalni direktorati določiti splošne cilje s kazalniki učinka (dolgoročne) in specifične cilje s kazalniki rezultatov (kratko-/srednjeročne). Cilji v načrtih upravljanja in letnih poročilih o dejavnostih so pogosto prevzeti neposredno iz zakonodajnih besedil ali dokumentov o politikah na visoki ravni. Trije preučeni generalni direktorati so kot razlog za ta pristop navedli to, da so ta besedila zavezujoča. Cilji v teh dokumentih naj bi bili sicer zlasti osnova za določanje splošnih ciljev, vendar se razumejo v političnem kontekstu, poleg tega pa pogosto niso dovolj osredotočeni, da bi bili uporabni na ravni generalnih direktoratov (glej na primer okvir 10.1). Poleg tega ni bila jasno vzpostavljena povezava med splošnimi in specifičnimi cilji (GD COMP in GD MARE). Do podobnega zaključka je nedavno prišla služba Komisije za notranjo revizijo, ki je poročala o tem, da za nekatera letna poročila o dejavnostih ni popolnih informacij o povezavi med splošnimi in specifičnimi cilji, opredeljenimi v načrtu upravljanja.

| 10.10 | V skladu z veljavnimi navodili za načrte upravljanja je treba splošne cilje uskladiti s političnimi cilji Komisije, in sicer tako, da se dodatno pojasnijo v načrtih upravljanja. Ta pristop utemeljuje zahteva po zagotovitvi, da bodo službe Komisije spremljale izpolnjevanje političnih ciljev in glavnih prednostnih nalog politik Komisije. Cilji bi se morali osredotočati predvsem na učinke in rezultate, čeprav so ti običajno le deloma posledica ukrepov služb.

  Ker so cilji ključni za zagotavljanje javne odgovornosti Komisije, se osredotočajo predvsem na učinke in rezultate, čeprav so ti običajno le deloma posledica ukrepov služb ter nanje vplivajo drugi zunanji dejavniki.


  Komisija bo proučila možnosti sprememb veljavnih navodil za načrte upravljanja, da bi izboljšala prikaz povezave med splošnimi in posebnimi cilji. Glej tudi odgovor Komisije na okvir 10.1. |
| --- | --- |

10.10

Ker so cilji ključni za zagotavljanje javne odgovornosti Komisije, se osredotočajo predvsem na učinke in rezultate, čeprav so ti običajno le deloma posledica ukrepov služb ter nanje vplivajo drugi zunanji dejavniki.

Komisija bo proučila možnosti sprememb veljavnih navodil za načrte upravljanja, da bi izboljšala prikaz povezave med splošnimi in posebnimi cilji. Glej tudi odgovor Komisije na okvir 10.1.

| |
| --- |

10.11

| |
| --- |

| 10.11 | V načrtih upravljanja ni jasno navedeno, kako bodo načrtovane dejavnosti na vsaki ravni upravljanja prispevale k doseganju zastavljenih ciljev ob upoštevanju dodeljenih virov in ugotovljenega tveganja. To negativno vpliva na uporabnost poročanja o dosežkih politik v delu 1 letnega poročila o dejavnostih. Ti cilji so sami po sebi morda res pomembni za področje politik, na katerem generalni direktorati delujejo, vendar niso dovolj osredotočeni, da bi bilo mogoče spremljati njihovo doseganje v daljšem obdobju (na primer z mejniki). |
| --- | --- |

V načrtih upravljanja ni jasno navedeno, kako bodo načrtovane dejavnosti na vsaki ravni upravljanja prispevale k doseganju zastavljenih ciljev ob upoštevanju dodeljenih virov in ugotovljenega tveganja. To negativno vpliva na uporabnost poročanja o dosežkih politik v delu 1 letnega poročila o dejavnostih. Ti cilji so sami po sebi morda res pomembni za področje politik, na katerem generalni direktorati delujejo, vendar niso dovolj osredotočeni, da bi bilo mogoče spremljati njihovo doseganje v daljšem obdobju (na primer z mejniki).

| 10.11 | Komisija proučuje načine za izboljšanje prikaza povezav med ukrepi služb ter želenimi rezultati in učinki v načrtih za upravljanje. Komisija meni, da skladnost z merili SMART zadostuje za primerno spremljanje napredka pri doseganju ciljev. Poleg tega je učinke in rezultate pogosto mogoče meriti le z večletnega vidika. |
| --- | --- |

10.11

Samo osem ciljev od 52 je izpolnjevalo merila SMART

| 10.12 | Cilji generalnih direktoratov bi morali biti jasno opredeljeni in po potrebi posodobljeni. Ubesedeni bi morali biti tako, da bi bilo mogoče spremljati njihovo doseganje. To pomeni, da bi morali biti SMART. Toda samo osem od 52 preučenih ciljev je izpolnjevalo vsa merila SMART (en primer je v okviru 10.2). Preučeni cilji so bili sicer pomembni za področje politik, na katerem generalni direktorati delujejo, vendar pogosto niso bili dovolj specifični, merljivi ali časovno opredeljeni, da bi jih bilo mogoče spremljati. |
| --- | --- |

10.12

Cilji generalnih direktoratov bi morali biti jasno opredeljeni in po potrebi posodobljeni. Ubesedeni bi morali biti tako, da bi bilo mogoče spremljati njihovo doseganje. To pomeni, da bi morali biti SMART. Toda samo osem od 52 preučenih ciljev je izpolnjevalo vsa merila SMART (en primer je v okviru 10.2). Preučeni cilji so bili sicer pomembni za področje politik, na katerem generalni direktorati delujejo, vendar pogosto niso bili dovolj specifični, merljivi ali časovno opredeljeni, da bi jih bilo mogoče spremljati.

| 10.12 | Pri ocenjevanju skladnosti z merili SMART bi bilo treba v celoti proučiti informacije v načrtu upravljanja.

  Komisija priznava, da bi se moralo poročanje o smotrnosti poslovanja osredotočati na dejanske potrebe deležnikov in biti dovolj prilagodljivo, da bi lahko odražalo različne vrste dejavnosti služb. |
| --- | --- |

10.12

Komisija priznava, da bi se moralo poročanje o smotrnosti poslovanja osredotočati na dejanske potrebe deležnikov in biti dovolj prilagodljivo, da bi lahko odražalo različne vrste dejavnosti služb.

| |
| --- |

Cilj SMART

| |
| --- |

Eden od ciljev GD MOVE je „vzpostavitev osrednjega prometnega omrežja do leta 2030“. Cilj je specifičen, časovno opredeljen in relevanten. Njegova merljivost je zagotovljena s količinskimi opredelitvami v načrtu upravljanja in letnem poročilu o dejavnostih (na primer: pet odpravljenih ozkih grl na osrednjih prometnih omrežjih do leta 2017).

Cilj, ki ni SMART

Eden od specifičnih ciljev, ki jih je GD MOVE predstavil v svojem načrtu upravljanja za leto 2012, je „spodbujanje sodobne mobilnosti v mestih“. Ta cilj ni SMART. Ni niti specifičen, saj ne daje nobenih informacij o tem, kaj bi bilo treba spremeniti, niti merljiv ali časovno opredeljen.

Cilj, ki ni SMART

Cilj v zvezi z mobilnostjo v mestih se bo štel za doseženega, če se bo v forum CIVITAS do leta 2015 včlanilo od 250 do 270 mest. Bralcu so torej na voljo vse potrebne informacije, za cilj pa se v praksi lahko šteje, da je specifičen, merljiv, dosegljiv, relevanten in časovno opredeljen, tj. ustreza merilom SMART.

| 10.13 | Mejniki omogočajo preverjanje tega, ali doseganje dolgoročnega cilja dobro napreduje. Dolgoročne ciljne vrednosti bi morali spremljati srednjeročni ali letni mejniki. GD MARE je v svojem načrtu upravljanja za leto 2012 določil dva mejnika, ki sta bila že dosežena leta 2011. Pri drugih mejnikih, ki jih je uporabil, pa povezava med njimi in doseganjem ciljev, na katere naj bi se nanašali, ni bila očitna. GD MOVE je v svojem načrtu upravljanja za leto 2012 uporabil štiri mejnike za cilje s ciljnimi vrednostmi v prihodnosti (leta 2020 in leta 2050). Toda o eni od teh ciljnih vrednosti, za katero je bil določen mejnik v letu 2012, se ni poročalo v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012, razlog pa ni bil naveden. |
| --- | --- |

10.13

Mejniki omogočajo preverjanje tega, ali doseganje dolgoročnega cilja dobro napreduje. Dolgoročne ciljne vrednosti bi morali spremljati srednjeročni ali letni mejniki. GD MARE je v svojem načrtu upravljanja za leto 2012 določil dva mejnika, ki sta bila že dosežena leta 2011. Pri drugih mejnikih, ki jih je uporabil, pa povezava med njimi in doseganjem ciljev, na katere naj bi se nanašali, ni bila očitna. GD MOVE je v svojem načrtu upravljanja za leto 2012 uporabil štiri mejnike za cilje s ciljnimi vrednostmi v prihodnosti (leta 2020 in leta 2050). Toda o eni od teh ciljnih vrednosti, za katero je bil določen mejnik v letu 2012, se ni poročalo v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012, razlog pa ni bil naveden.

| 10.13 | Mejniki omogočajo le preverjanje tega, v kolikšnem obsegu sprejeti ukrepi prispevajo k doseganju dolgoročnega cilja in ali napredek poteka po načrtih.

  Kar zadeva GD MOVE, sta bila za kazalnik učinka „delež obnovljive energije v sektorju prometa“ v načrtu upravljanja za leto 2012 določena dolgoročni cilj (za leto 2020) in mejnik za leto 2010. Vendar je bila zakonodaja, na kateri je temeljil mejnik, s 1. januarjem 2012 razveljavljena, zato se o tem kazalniku v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012 ni več poročalo. Komisija se strinja, da bi bilo v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012 dobro pojasniti, zakaj je mejnik za leto 2010 vključen v načrt upravljanja za leto 2012, ne pa tudi v letno poročilo o dejavnostih za leto 2012. |
| --- | --- |

10.13

Kar zadeva GD MOVE, sta bila za kazalnik učinka „delež obnovljive energije v sektorju prometa“ v načrtu upravljanja za leto 2012 določena dolgoročni cilj (za leto 2020) in mejnik za leto 2010. Vendar je bila zakonodaja, na kateri je temeljil mejnik, s 1. januarjem 2012 razveljavljena, zato se o tem kazalniku v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012 ni več poročalo. Komisija se strinja, da bi bilo v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012 dobro pojasniti, zakaj je mejnik za leto 2010 vključen v načrt upravljanja za leto 2012, ne pa tudi v letno poročilo o dejavnostih za leto 2012.

Kazalnike za spremljanje smotrnosti poslovanja je treba izboljšati

| 10.14 | Izbira kazalnikov bi morala temeljiti na relevantnosti, merljivosti in razpoložljivosti časovno opredeljenih in zanesljivih podatkov o smotrnosti poslovanja. Ti kazalniki bi morali biti, kolikor je mogoče, določeni v skladu z merili RACER (14). Kazalnike, s katerimi se merijo izložki, na katere imajo generalni direktorati omejen vpliv, bi morali spremljati drugi kazalniki, ki neposredno merijo dejavnosti generalnih direktoratov. |
| --- | --- |

10.14

Izbira kazalnikov bi morala temeljiti na relevantnosti, merljivosti in razpoložljivosti časovno opredeljenih in zanesljivih podatkov o smotrnosti poslovanja. Ti kazalniki bi morali biti, kolikor je mogoče, določeni v skladu z merili RACER (14). Kazalnike, s katerimi se merijo izložki, na katere imajo generalni direktorati omejen vpliv, bi morali spremljati drugi kazalniki, ki neposredno merijo dejavnosti generalnih direktoratov.

| 10.14 | Kazalniki bi morali ustrezati ciljem, na katere se nanašajo. Če so cilji usmerjeni v učinke ali rezultate, so kazalniki, ki merijo samo neposreden izložek GD, preveč omejevalni, da bi lahko zadostno spremljali napredek pri doseganju navedenih ciljev. Komisija meni, da bi bila uporaba izključno kazalnikov, ki merijo neposreden izložek GD, preveč omejevalna in nezadostna za pokrivanje širokega nabora njegovih dejavnosti. |
| --- | --- |

10.14

| 10.15 | Vsi trije generalni direktorati imajo vsaj po en kazalnik smotrnosti poslovanja na cilj, da vodstvo lažje spremlja in vrednoti dosežke ter poroča o njih. Pri preučitvi 15 kazalnikov (po pet za vsak generalni direktorat) se je pokazalo, da jih je osem ustrezno izpolnilo vsa merila RACER. Poleg tega je Sodišče ugotovilo naslednje pomanjkljivosti (glej okvir 10.3): |
| --- | --- |

10.15

Vsi trije generalni direktorati imajo vsaj po en kazalnik smotrnosti poslovanja na cilj, da vodstvo lažje spremlja in vrednoti dosežke ter poroča o njih. Pri preučitvi 15 kazalnikov (po pet za vsak generalni direktorat) se je pokazalo, da jih je osem ustrezno izpolnilo vsa merila RACER. Poleg tega je Sodišče ugotovilo naslednje pomanjkljivosti (glej okvir 10.3):

| 10.15 | Komisija meni, da predstavljeni kazalniki na splošno zagotavljajo uporabne informacije o napredku pri doseganju splošnih ciljev politike Komisije in za spremljanje smotrnosti poslovanja. |
| --- | --- |

10.15

| (a) | kazalniki, na katere generalni direktorati niso mogli vplivati (GD MARE in GD MOVE); |
| --- | --- |

(a)

kazalniki, na katere generalni direktorati niso mogli vplivati (GD MARE in GD MOVE);

| (a) | Komisija meni, da kazalniki dajejo pomembne informacije za komunikacijo z zunanjimi deležniki ter zagotavljanje splošne usmeritve k političnim pobudam in odločitvam Komisije. Neposreden učinek pobude politike na doseganje cilja se lahko pogosto oceni le srednjeročno ali dolgoročno. |
| --- | --- |

(a)

| (b) | kazalniki brez relevantnih informacij (GD COMP) ali količinsko opredeljenih ciljnih vrednosti (GD MARE in GD COMP) ali kazalniki, pri katerih so bile količinsko opredeljene ciljne vrednosti na voljo, vendar jih ni bilo mogoče meriti (GD MARE); |
| --- | --- |

(b)

kazalniki brez relevantnih informacij (GD COMP) ali količinsko opredeljenih ciljnih vrednosti (GD MARE in GD COMP) ali kazalniki, pri katerih so bile količinsko opredeljene ciljne vrednosti na voljo, vendar jih ni bilo mogoče meriti (GD MARE);

| (b) | Glej odgovor Komisije na okvir 10.3. |
| --- | --- |

(b)

| (c) | kazalniki s ciljnimi vrednostmi, pri katerih je bila povezava med kazalnikom in ciljno vrednostjo nejasna, ali nesmiselnimi ciljnimi vrednostmi (GD MARE in GD MOVE). |
| --- | --- |

(c)

kazalniki s ciljnimi vrednostmi, pri katerih je bila povezava med kazalnikom in ciljno vrednostjo nejasna, ali nesmiselnimi ciljnimi vrednostmi (GD MARE in GD MOVE).

| (c) | Komisija meni, da so predstavljeni kazalniki uporabni. Kljub temu se strinja, da bi morale biti informacije o doseganju ciljev za te posamezne kazalnike podrobneje pojasnjene, in si bo v prihodnje za to prizadevala (glej tudi odgovor na okvir 10.3). |
| --- | --- |

(c)

| |
| --- |

GD MARE – Kazalniki, na katere generalni direktorat nima vpliva

| |
| --- |

Na nekatere kazalnike GD MARE nima vpliva, saj so odvisni od rezultatov mednarodnih trgovinskih pogajanj. GD MARE kot zavrnitev odgovornosti navaja, da zaključek teh pogajanj ni pod njegovim nadzorom.

GD MARE – Kazalniki, na katere GD nima vpliva

Kazalnik v zvezi z mednarodnimi trgovinskimi pogajanji v okviru ABB (oblikovanje proračuna po dejavnostih) 1102 je pomemben za merjenje napredka pri doseganju zadevnega specifičnega cilja, saj kaže na rezultat dela GD.

V skladu z delom 4 veljavnih navodil osrednjih služb glede načrta upravljanja za leto 2012 je bila dodana izjava o neprevzemanju odgovornosti.

GD COMP – Ni relevantnih informacij

Specifični cilj „uspešno odkrivanje, sankcioniranje, odvračanje in popravljalni ukrepi v zvezi z najbolj škodljivimi protikonkurenčnimi praksami podjetij, razen kartelov“ se meri z enim kazalnikom rezultatov, in sicer „standardom primerjave za (opazne) koristi za stranke, ki so jih prinesle odločbe Komisije o prepovedi protikonkurenčnih praks razen kartelov in odločbe Komisije o obveznosti podjetij, da izpolnijo dane zaveze“. Ta kazalnik je določen v skladu z metodologijo za izračun, ki jo uporablja GD COMP in je namenjena količinskemu opredeljevanju ocenjenih koristi za potrošnike. Toda GD COMP sam navaja, da ta kazalnik ne meri napredka pri doseganju cilja. Torej je ta cilj brez kazalnika.

GD COMP – Ni relevantnih informacij

Komisija priznava, da GD COMP trenutno nima kazalnika za svojo dejavnost, povezano s protikonkurenčnimi praksami podjetij, razen kartelov. To je posledica zapletenosti izračuna zaradi razlik med takšnimi primeri v primerjavi z enotnejšo naravo primerov npr. za horizontalne združitve ali kartele, ki zahtevajo manj zapletene izračune, in sredstev, potrebnih za take bolj zapletene izračune (stroškovna učinkovitost).

GD MOVE – Težave pri predstavljanju in razlagi rezultatov

Za splošni cilj „modernizacije prometne infrastrukture in pametno financiranje te modernizacije“ je bil eden od kazalnikov, ki jih je določil GD MOVE, „skrajšanje (povprečnega) potovalnega časa pri 30 prednostnih projektih TEN-T zaradi izboljšane infrastrukture, financirane s sredstvi EU“. Ciljna vrednost je bila 20 % krajši povprečni potovalni čas do leta 2020 (v primerjavi z letom 2011). Učinek na populacijo je količinsko opredeljen kot skrajšan potovalni čas. Toda predstavitev zadnjih znanih informacij v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012 je nejasna. Sedanje stanje za ta kazalnik je predstavljeno tako: „St. Pölten–Dunaj: 40 min; Unterinntal: 15 min; Barcelona–Francija: 1 h 40 min. Ni jasno, ali je to skrajšan povprečni potovalni čas, dosežen leta 2012, ali ciljna vrednost za skrajšanje povprečnega potovalnega časa do leta 2020. Ni informacij o tem, kolikšen delež ciljne vrednosti 20 % je bil dosežen. Poleg tega so predstavljene samo tri vrednosti od 30. Brez dodatnega pojasnila ni mogoče ugotoviti, ali doseganje cilja, ki se spremlja s kazalnikom, dobro poteka.

GD MOVE – Kazalnik za skrajšanje potovalnega časa

Komisija meni, da je kazalnik za skrajšanje potovalnega časa zelo pomemben in posebej uporaben pri oceni napredka pri doseganju cilja posodobitve prometne infrastrukture. Kljub temu priznava, da bi lahko bil napredek pri doseganju skrajšanja potovalnega časa pri 30 prednostnih projektih TEN-T podrobneje pojasnjen, in si bo v prihodnje za to prizadevala.

Na odsekih treh omenjenih prednostnih projektov so bili potovalni časi v letu 2012 skrajšani za 20–60 %, kar je posledica ukrepov, ki jih je sofinancirala EU. Ker bodo do leta 2020 sledile intervencije na nadaljnjih odsekih, Komisija pričakuje, da bodo posamezni cilji izpolnjeni za celotne odseke teh prednostnih projektov in druge prednostne projekte.

Vrednotenja niso bila uporaben vir dokazov za podkrepitev poročanja o dosežkih politik v letnih poročilih o dejavnostih

| 10.16 | V skladu z veljavnimi navodili Komisije bi morala biti vrednotenja in z njimi povezane študije vir informacij o rezultatih in učinku. Vsi trije generalni direktorati so v delu 1 svojih letnih poročil o dejavnostih za leto 2012 vključili nekaj informacij o vrednotenjih, ki pa so bile kratke ali v opombah. Pri preučitvi petih vrednotenj, ki so bila zaključena leta 2012 ali prej, za vsakega od treh preučenih generalnih direktoratov se je pokazalo, da kot vir informacij o rezultatih in učinku niso najbolj uporabna. Do tega je prišlo predvsem zato, ker so bila vrednotenja bolj usmerjena v operativna vprašanja kot v smotrnost poslovanja, ali zaradi dvomov Komisije o kakovosti informacij, ki jih je pridobila od organov držav članic. |
| --- | --- |

10.16

V skladu z veljavnimi navodili Komisije bi morala biti vrednotenja in z njimi povezane študije vir informacij o rezultatih in učinku. Vsi trije generalni direktorati so v delu 1 svojih letnih poročil o dejavnostih za leto 2012 vključili nekaj informacij o vrednotenjih, ki pa so bile kratke ali v opombah. Pri preučitvi petih vrednotenj, ki so bila zaključena leta 2012 ali prej, za vsakega od treh preučenih generalnih direktoratov se je pokazalo, da kot vir informacij o rezultatih in učinku niso najbolj uporabna. Do tega je prišlo predvsem zato, ker so bila vrednotenja bolj usmerjena v operativna vprašanja kot v smotrnost poslovanja, ali zaradi dvomov Komisije o kakovosti informacij, ki jih je pridobila od organov držav članic.

| 10.16 | Komisija upošteva ugotovitev Sodišča, da je bil vzorec vrednotenj, ki jih je Sodišče proučilo, usmerjen v operativna vprašanja in ne toliko v smotrnost poslovanja. Komisija se strinja, da bi morala vrednotenja zagotoviti informacije o rezultatih in učinkih, in priznava, da se lahko usmerjenost vrednotenj razlikuje glede na fazo izvajanja vrednotenega programa. Komisija se sklicuje na poročilo o oceni iz člena 318 PDEU, v katerem so rezultati, ki zajemajo vse proračunske postavke večletnega finančnega okvira, predstavljeni tako za operativna vprašanja v zgodnji fazi izvajanja programov kot tudi za učinek, učinkovitost in dodano vrednost EU v poznejši fazi izvajanja programov.

  Komisija bo namenila več pozornosti vidikom v zvezi s smotrnostjo poslovanja v svojih vrednotenjih in potrebnemu poročanju o tem v letnih poročilih o dejavnostih. Komisija izpostavlja primere vrednotenj, ki že zagotavljajo uporabne informacije o dosežkih politike.


  Komisija meni, da je v zadnjih letih zelo napredovala, kar zadeva poročanje o dosežkih politike, in da letna poročila o dejavnostih njenih generalnih direktoratov vsebujejo veliko uporabnih informacij o ciljih politike, doseženih rezultatih in njihovem učinku na družbo.


  Komisija si prizadeva za stabilnejši in skladnejši okvir za spremljanje in vrednotenje smotrnosti poslovanja finančnih programov EU za naslednji večletni finančni okvir ter za poročanje o njej. Poročilo za leto 2012, pripravljeno na podlagi člena 318 PDEU, vsebuje akcijski načrt. Komisija poudarja, da bodo informacije in vrednotenja, ki jih bo lahko vsako leto zagotavljala v svojih letnih poročilih o dejavnostih in splošnih poročilih za naslednji večletni finančni okvir, odvisni predvsem od določb o smotrnosti poslovanja v pravnih aktih, ki jih bosta Parlament in Svet sprejela v podporo novemu sklopu finančnih programov. |
| --- | --- |

10.16

Komisija bo namenila več pozornosti vidikom v zvezi s smotrnostjo poslovanja v svojih vrednotenjih in potrebnemu poročanju o tem v letnih poročilih o dejavnostih. Komisija izpostavlja primere vrednotenj, ki že zagotavljajo uporabne informacije o dosežkih politike.

Komisija meni, da je v zadnjih letih zelo napredovala, kar zadeva poročanje o dosežkih politike, in da letna poročila o dejavnostih njenih generalnih direktoratov vsebujejo veliko uporabnih informacij o ciljih politike, doseženih rezultatih in njihovem učinku na družbo.

Komisija si prizadeva za stabilnejši in skladnejši okvir za spremljanje in vrednotenje smotrnosti poslovanja finančnih programov EU za naslednji večletni finančni okvir ter za poročanje o njej. Poročilo za leto 2012, pripravljeno na podlagi člena 318 PDEU, vsebuje akcijski načrt. Komisija poudarja, da bodo informacije in vrednotenja, ki jih bo lahko vsako leto zagotavljala v svojih letnih poročilih o dejavnostih in splošnih poročilih za naslednji večletni finančni okvir, odvisni predvsem od določb o smotrnosti poslovanja v pravnih aktih, ki jih bosta Parlament in Svet sprejela v podporo novemu sklopu finančnih programov.

Upravljanje smotrnosti poslovanja in poročanje se razvijata in sprejetih je bilo nekaj popravljalnih ukrepov, vendar je še prezgodaj za oceno njihovih rezultatov

| 10.17 | Generalni sekretariat in GD BUDG imata osrednjo vlogo pri zagotavljanju letnih navodil v zvezi s strukturo in vsebino letnih poročil o dejavnostih. Poleg tega sta zadolžena za osrednje zagotavljanje kakovosti (podpora in spremljanje) letnih poročil o dejavnostih, ki jih pripravijo posamezni generalni direktorati. Leta 2012 je proces zagotavljanja kakovosti prvič vključeval tudi razprave o delu 1 osnutkov letnih poročil o dejavnostih vseh generalnih direktoratov med posameznimi generalnimi direktorati ter generalnim sekretariatom in GD BUDG. |
| --- | --- |

10.17

Generalni sekretariat in GD BUDG imata osrednjo vlogo pri zagotavljanju letnih navodil v zvezi s strukturo in vsebino letnih poročil o dejavnostih. Poleg tega sta zadolžena za osrednje zagotavljanje kakovosti (podpora in spremljanje) letnih poročil o dejavnostih, ki jih pripravijo posamezni generalni direktorati. Leta 2012 je proces zagotavljanja kakovosti prvič vključeval tudi razprave o delu 1 osnutkov letnih poročil o dejavnostih vseh generalnih direktoratov med posameznimi generalnimi direktorati ter generalnim sekretariatom in GD BUDG.

| 10.18 | Služba Komisije za notranjo revizijo je pri svoji reviziji procesa v zvezi z letnimi poročili o dejavnostih prišla do zaključka, da je proces osredotočen na zakonitost in pravilnost, medtem ko gospodarnost, učinkovitost in uspešnost dosežkov politik niso dovolj obravnavane. V odziv na to revizijo je Komisija marca 2013 razvila akcijski načrt za obravnavo glavnih ugotovitev vključno s pregledom veljavnih navodil. |
| --- | --- |

10.18

Služba Komisije za notranjo revizijo je pri svoji reviziji procesa v zvezi z letnimi poročili o dejavnostih prišla do zaključka, da je proces osredotočen na zakonitost in pravilnost, medtem ko gospodarnost, učinkovitost in uspešnost dosežkov politik niso dovolj obravnavane. V odziv na to revizijo je Komisija marca 2013 razvila akcijski načrt za obravnavo glavnih ugotovitev vključno s pregledom veljavnih navodil.

| 10.18 | Komisija bo pregledala veljavna navodila za pripravo letnih poročil o dejavnostih. Ta pregled bo zagotovil tudi obravnavo vprašanj gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti dosežkov politike. |
| --- | --- |

10.18

| 10.19 | Komisija je v kontekstu pogajanj v zvezi z večletnim finančnim okvirom predlagala skupni okvir za smotrnost poslovanja za Komisijo in nacionalne organe, ki temelji na sprejetih kazalnikih izložkov in rezultatov. |
| --- | --- |

10.19

Komisija je v kontekstu pogajanj v zvezi z večletnim finančnim okvirom predlagala skupni okvir za smotrnost poslovanja za Komisijo in nacionalne organe, ki temelji na sprejetih kazalnikih izložkov in rezultatov.

DEL 2 – POROČILO O OCENI FINANC UNIJE GLEDE NA DOSEŽENE REZULTATE

| 10.20 | Komisija je novembra 2012 objavila svoje drugo poročilo, junija 2013 pa svoje tretje poročilo o oceni financ Unije glede na dosežene rezultate (poročilo o oceni) (15). Komisija mora tako poročilo o oceni pripraviti v skladu s Pogodbo, ki prav tako določa, da je to del dokazov, na podlagi katerih Parlament Komisiji vsako leto podeli razrešnico v zvezi s proračunom (16). |
| --- | --- |

10.20

Komisija je novembra 2012 objavila svoje drugo poročilo, junija 2013 pa svoje tretje poročilo o oceni financ Unije glede na dosežene rezultate (poročilo o oceni) (15). Komisija mora tako poročilo o oceni pripraviti v skladu s Pogodbo, ki prav tako določa, da je to del dokazov, na podlagi katerih Parlament Komisiji vsako leto podeli razrešnico v zvezi s proračunom (16).

| 10.21 | Sodišče je v svojih opažanjih (17) o drugem poročilu o oceni ugotovilo, da je večji obseg v primerjavi s prvim poročilom o oceni izboljšanje, in navedlo, da je v poročilu nekaj informacij o uspešnosti in učinkovitosti programov. Toda v poročilu o oceni ni bilo dovolj relevantnih in zanesljivih dokazov o tem, kaj so politike EU dosegle, zato ni bilo primerno za predvideni namen v postopku podelitve razrešnice. |
| --- | --- |

10.21

Sodišče je v svojih opažanjih (17) o drugem poročilu o oceni ugotovilo, da je večji obseg v primerjavi s prvim poročilom o oceni izboljšanje, in navedlo, da je v poročilu nekaj informacij o uspešnosti in učinkovitosti programov. Toda v poročilu o oceni ni bilo dovolj relevantnih in zanesljivih dokazov o tem, kaj so politike EU dosegle, zato ni bilo primerno za predvideni namen v postopku podelitve razrešnice.

| 10.21 | Komisija ponovno poudarja, da namerava v okviru razprave z organom, pristojnim za podelitev razrešnice, v prihodnosti poročilo dodatno izboljšati.

  Poleg tega Komisija potrjuje, da se to lahko doseže le v novem okviru smotrnosti poslovanja, ki bo temeljil na pravni podlagi za naslednji večletni finančni okvir.


  V veljavnem večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013 so se kar najbolj upoštevale dosedanje navedbe Sodišča pri pripravi letošnjega poročila o oceni. To poročilo je bilo sprejeto 26. junija 2013. |
| --- | --- |

10.21

Poleg tega Komisija potrjuje, da se to lahko doseže le v novem okviru smotrnosti poslovanja, ki bo temeljil na pravni podlagi za naslednji večletni finančni okvir.

V veljavnem večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013 so se kar najbolj upoštevale dosedanje navedbe Sodišča pri pripravi letošnjega poročila o oceni. To poročilo je bilo sprejeto 26. junija 2013.

| 10.22 | Tretje poročilo o oceni je v primerjavi s prvim in drugim nekoliko izboljšano, saj se v njem ne upoštevajo samo poročila o oceni, temveč več virov informacij, kot so na primer posebna poročila Sodišča in priporočila službe Komisije za notranjo revizijo, opredeljena pa so tudi nekatera področja, ki jih je treba izboljšati. Sodišče pozdravlja te spremembe, vendar poročilo o oceni še ni primerno za načrtovano uporabo. |
| --- | --- |

10.22

Tretje poročilo o oceni je v primerjavi s prvim in drugim nekoliko izboljšano, saj se v njem ne upoštevajo samo poročila o oceni, temveč več virov informacij, kot so na primer posebna poročila Sodišča in priporočila službe Komisije za notranjo revizijo, opredeljena pa so tudi nekatera področja, ki jih je treba izboljšati. Sodišče pozdravlja te spremembe, vendar poročilo o oceni še ni primerno za načrtovano uporabo.

| 10.22 | Komisija pozdravlja pozitiven odziv Sodišča na napredek pri poročilu o oceni. Komisija hkrati meni, da bo poročilo o oceni začelo zagotavljati zadostne, relevantne in zanesljive dokaze o dosežkih politik EU, tako da ga bo Sodišče lahko obravnavalo kot primerno za predvideni namen v postopku podelitve razrešnice, šele v poznejši fazi večletnega finančnega okvira, ko bodo vidni prvi znaki učinkov programov. |
| --- | --- |

10.22

| 10.23 | Sodišče ugotavlja, da se je Komisija zavezala, da bo leta 2014 predstavila nov okvir za poročanje o smotrnosti poslovanja, in pozdravlja prizadevanja za krepitev poročanja o smotrnosti poslovanja v službah Komisije. Poleg tega Komisija načrtuje, da bo:






  (a) | izboljšala poročanje o smotrnosti poslovanja v letnih poročilih o dejavnostih svojih generalnih direktoratov; |
| --- | --- | --- |

10.23

Sodišče ugotavlja, da se je Komisija zavezala, da bo leta 2014 predstavila nov okvir za poročanje o smotrnosti poslovanja, in pozdravlja prizadevanja za krepitev poročanja o smotrnosti poslovanja v službah Komisije. Poleg tega Komisija načrtuje, da bo:

(a)

izboljšala poročanje o smotrnosti poslovanja v letnih poročilih o dejavnostih svojih generalnih direktoratov;

| (b) | tesneje povezala letne načrte upravljanja in letna poročila o dejavnostih na eni strani ter poročilo o oceni v skladu s členom 318 na drugi; |
| --- | --- |

(b)

tesneje povezala letne načrte upravljanja in letna poročila o dejavnostih na eni strani ter poročilo o oceni v skladu s členom 318 na drugi;

| (c) | poročilo o oceni sprejela hkrati z zbirnim poročilom. |
| --- | --- |

(c)

poročilo o oceni sprejela hkrati z zbirnim poročilom.

| 10.23 | Komisija bo na podlagi programov porabe nove generacije v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 svojim službam naročila, naj v svoje načrte upravljanja za leto 2014 vključijo okvir smotrnosti poslovanja. To bo omogočilo poročanje o poslovni smotrnosti v letnih poročilih o dejavnostih, ki bodo objavljena marca 2015. Poleg tega se bo ustvarila tesnejša povezava med letnimi poročili o dejavnostih generalnih direktoratov in poročilom o oceni na podlagi člena 318 PDEU. |
| --- | --- |

10.23

| 10.24 | Tretjemu poročilu o oceni je priložen akcijski načrt za razvoj poročila o oceni v skladu s členom 318. Sodišče meni, da je to pozitiven korak, ni pa jasno, kaj bodo ukrepi pomenili v praksi. Zlasti v načrtu niso določene posamezne odgovornosti ali roki za izvedbo navedenih ukrepov. Sodišče bo spremljalo to, kako uspešna bo Komisija pri izvajanju akcijskega načrta in pri doseganju obljubljenih izboljšav glede prihodnjih poročil o oceni, in poročalo o tem. |
| --- | --- |

10.24

Tretjemu poročilu o oceni je priložen akcijski načrt za razvoj poročila o oceni v skladu s členom 318. Sodišče meni, da je to pozitiven korak, ni pa jasno, kaj bodo ukrepi pomenili v praksi. Zlasti v načrtu niso določene posamezne odgovornosti ali roki za izvedbo navedenih ukrepov. Sodišče bo spremljalo to, kako uspešna bo Komisija pri izvajanju akcijskega načrta in pri doseganju obljubljenih izboljšav glede prihodnjih poročil o oceni, in poročalo o tem.

| 10.24 | Komisija pozdravlja priznanje Sodišča, da je akcijski načrt korak v pravo smer. Komisija izpostavlja navedbo iz letošnjega poročila, da je akcijski načrt še naprej začasen, dokler se ne sprejmejo pravni akti v podporo finančnim programom v naslednjem večletnem finančnem okviru. To pojasnjuje, zakaj niso navedene nobene specifične odgovornosti in roki za zaključek. |
| --- | --- |

10.24

DEL 3 – REZULTATI REVIZIJE SMOTRNOSTI POSLOVANJA, KI JO JE IZVEDLO SODIŠČE

Uvod

| 10.25 | Sodišče v posebnih poročilih preverja, ali se pri porabi Evropske unije upoštevajo načela dobrega finančnega poslovodenja (odstavek 10.2). Teme za posebna poročila – specifična področja proračuna ali upravljavske teme – izbira tako, da dosega čim večji učinek, in sicer na podlagi več meril, kot so raven prihodkov ali odhodkov (pomembnost), tveganja za dobro finančno poslovodenje in raven interesa deležnikov. Leta 2012 je Sodišče sprejelo (18) 25 posebnih poročil, ki so našteta v okviru v
  Prilogi 10.1
  . |
| --- | --- |

10.25

Sodišče v posebnih poročilih preverja, ali se pri porabi Evropske unije upoštevajo načela dobrega finančnega poslovodenja (odstavek 10.2). Teme za posebna poročila – specifična področja proračuna ali upravljavske teme – izbira tako, da dosega čim večji učinek, in sicer na podlagi več meril, kot so raven prihodkov ali odhodkov (pomembnost), tveganja za dobro finančno poslovodenje in raven interesa deležnikov. Leta 2012 je Sodišče sprejelo (18) 25 posebnih poročil, ki so našteta v okviru v
  Prilogi 10.1
  .

| 10.26 | Sodišče v tem delu preučuje izkušnje, ki jih je mogoče pridobiti iz njegovih posebnih poročil iz leta 2012. Osredotoča se na tri teme, ki so pomembne za doseganje želenih rezultatov in učinkov programov porabe naslednje generacije: cilji SMART in ustrezni kazalniki za programe, zanesljivi in pravočasni podatki o smotrnosti poslovanja programov ter trajnost projektov, ki jih financira EU. |
| --- | --- |

10.26

Sodišče v tem delu preučuje izkušnje, ki jih je mogoče pridobiti iz njegovih posebnih poročil iz leta 2012. Osredotoča se na tri teme, ki so pomembne za doseganje želenih rezultatov in učinkov programov porabe naslednje generacije: cilji SMART in ustrezni kazalniki za programe, zanesljivi in pravočasni podatki o smotrnosti poslovanja programov ter trajnost projektov, ki jih financira EU.

| 10.27 | Te teme so v različnem obsegu obravnavane tudi v drugih nedavnih objavah Sodišča (19). Kot je Sodišče že opozorilo, mora Komisija zato, da se ugotovi, ali ima poraba Evropske unije želene rezultate in učinek, ponovno razmisliti o svojih sistemih poročanja in odgovornosti za prihodnje programsko obdobje in se osredotočiti ne samo na skladnost s pravili, temveč tudi na doseganje izidov (rezultatov in učinkov). Cilji SMART in ustrezni kazalniki z zanesljivimi in pravočasnimi informacijami so bistveni elementi takega sistema poročanja in odgovornosti. |
| --- | --- |

10.27

Te teme so v različnem obsegu obravnavane tudi v drugih nedavnih objavah Sodišča (19). Kot je Sodišče že opozorilo, mora Komisija zato, da se ugotovi, ali ima poraba Evropske unije želene rezultate in učinek, ponovno razmisliti o svojih sistemih poročanja in odgovornosti za prihodnje programsko obdobje in se osredotočiti ne samo na skladnost s pravili, temveč tudi na doseganje izidov (rezultatov in učinkov). Cilji SMART in ustrezni kazalniki z zanesljivimi in pravočasnimi informacijami so bistveni elementi takega sistema poročanja in odgovornosti.

| 10.27 | Komisija se strinja, da bi bilo treba njene sisteme upravljanja ustrezno prilagoditi, da bi lahko merili dosežke in posledice porabe EU ter da bi morala uvesti primerne sisteme spremljanja in nadzora, ki bi omogočili zbiranje zanesljivih informacij za poročanje o rezultatih.

  Komisija razvija sistem notranjega upravljanja v okviru prihodnjega večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, pri čemer se še posebej osredotoča na dodano vrednost EU, učinkovitost in uspešnost ter splošne učinke programov porabe na gospodarstvo in družbo. Komisija bo oblikovala novo kulturo smotrnosti poslovanja na podlagi okvirov ciljev, kazalnikov, spremljanja in ocenjevanja, ki jih je določil zakonodajni organ za naslednje programsko obdobje, to pa bo hkrati zagotovilo jasno osnovo za letno poročanje Komisije o smotrnosti poslovanja.


  Komisija je v svoje predloge za nove programe v okviru večletnega finančnega okvira že vključila več elementov za zagotavljanje boljšega okvira smotrnosti poslovanja, ki bi bil bolj osredotočen na učinkovitost in uspešnost pri doseganju splošnih ciljev različnih finančnih programov. Ta okvir smotrnosti poslovanja bo vplival na obstoječe instrumente notranjega upravljanja. |
| --- | --- |

10.27

Komisija razvija sistem notranjega upravljanja v okviru prihodnjega večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, pri čemer se še posebej osredotoča na dodano vrednost EU, učinkovitost in uspešnost ter splošne učinke programov porabe na gospodarstvo in družbo. Komisija bo oblikovala novo kulturo smotrnosti poslovanja na podlagi okvirov ciljev, kazalnikov, spremljanja in ocenjevanja, ki jih je določil zakonodajni organ za naslednje programsko obdobje, to pa bo hkrati zagotovilo jasno osnovo za letno poročanje Komisije o smotrnosti poslovanja.

Komisija je v svoje predloge za nove programe v okviru večletnega finančnega okvira že vključila več elementov za zagotavljanje boljšega okvira smotrnosti poslovanja, ki bi bil bolj osredotočen na učinkovitost in uspešnost pri doseganju splošnih ciljev različnih finančnih programov. Ta okvir smotrnosti poslovanja bo vplival na obstoječe instrumente notranjega upravljanja.

Cilji SMART in ustrezni kazalniki smotrnosti poslovanja se v programih porabe ne uporabljajo dosledno

| 10.28 | Finančna uredba zahteva, da se doseganje ciljev SMART, določenih za vse sektorje dejavnosti, ki so vključeni v proračun, spremlja s kazalniki smotrnosti poslovanja (20). To bi Komisiji in državam članicam omogočilo ovrednotenje tega, ali so bili opredeljeni cilji doseženi in ali je verjetno, da bodo doseženi načrtovani učinki, ne samo na koncu, temveč tudi v ključnih vmesnih fazah. |
| --- | --- |

10.28

Finančna uredba zahteva, da se doseganje ciljev SMART, določenih za vse sektorje dejavnosti, ki so vključeni v proračun, spremlja s kazalniki smotrnosti poslovanja (20). To bi Komisiji in državam članicam omogočilo ovrednotenje tega, ali so bili opredeljeni cilji doseženi in ali je verjetno, da bodo doseženi načrtovani učinki, ne samo na koncu, temveč tudi v ključnih vmesnih fazah.

| 10.29 | Sodišče je v svojem posebnem poročilu o vključevanju državljanov tretjih držav ugotovilo, da je Komisija dokazala, da je mogoče opredeliti kazalnike za izložke in izide financiranih ukrepov (21). Preučeni organi v državah članicah so morali vključiti količinsko opredeljive izložke. Toda merljive ciljne vrednosti so bili določene samo za približno polovico preučenih ukrepov in večinoma so se nanašale samo na število projektov ali udeležencev namesto na specifične vidike, kot je raven uspešnosti pri pridobivanju kvalifikacij. Sodišče je prišlo do zaključka, da so se pri štirih od petih držav članic pokazale pomembne slabosti v zvezi z vključevanjem ciljev SMART v programe, vzpostavljanjem ustreznih sistemov IT za zbiranje in/ali poročanjem o doseganju ciljnih vrednosti, čeprav je Komisija zagotovila obsežne smernice o kazalnikih. Zato države članice in Komisija niso mogle optimalno spremljati in usmerjati programov. |
| --- | --- |

10.29

Sodišče je v svojem posebnem poročilu o vključevanju državljanov tretjih držav ugotovilo, da je Komisija dokazala, da je mogoče opredeliti kazalnike za izložke in izide financiranih ukrepov (21). Preučeni organi v državah članicah so morali vključiti količinsko opredeljive izložke. Toda merljive ciljne vrednosti so bili določene samo za približno polovico preučenih ukrepov in večinoma so se nanašale samo na število projektov ali udeležencev namesto na specifične vidike, kot je raven uspešnosti pri pridobivanju kvalifikacij. Sodišče je prišlo do zaključka, da so se pri štirih od petih držav članic pokazale pomembne slabosti v zvezi z vključevanjem ciljev SMART v programe, vzpostavljanjem ustreznih sistemov IT za zbiranje in/ali poročanjem o doseganju ciljnih vrednosti, čeprav je Komisija zagotovila obsežne smernice o kazalnikih. Zato države članice in Komisija niso mogle optimalno spremljati in usmerjati programov.

| 10.29 | Komisija v okviru Evropskega sklada za vključevanje državljanov tretjih držav uporablja več instrumentov za spremljanje nacionalnih programov, kot so redni stiki z državami članicami ter vmesna in zaključna poročila o izvajanju. Poleg tega so države članice predložile nacionalna poročila o oceni za obdobje 2007–2010 na podlagi skupnih kazalnikov, ki jih je določila Komisija in so združljivi s kazalniki držav članic na projektni ravni. Ti skupni kazalniki bi morali zagotoviti pomenljive rezultate na nacionalni in evropski ravni. V predlogu uredbe z dne 15. novembra 2011 o ustanovitvi Sklada za migracije in azil (COM(2011) 751 final) je Komisija predlagala skupne obvezne kazalnike za oceno in učinkovito upravljanje nacionalnih programov. Razprava z udeleženimi državami članicami o teh kazalnikih že poteka, zlasti o tem, da bi morali biti številčno omejeni, odgovarjati merilom „SMART“, biti povezani z dejanskim stanjem in zagotavljati zanesljive podatke. |
| --- | --- |

10.29

| 10.30 | Posebno poročilo o reformi trga z vinom je pokazalo, da je vloga spremljanja Komisije, ki bi morala vključevati oceno o doseganju ciljev reforme, kljub natančnim zahtevam po podatkih in temu, da Komisija prejema veliko podatkov iz držav članic o izvajanju različnih ukrepov, omejena zaradi pomanjkanja ključnih kazalnikov smotrnosti poslovanja (22). |
| --- | --- |

10.30

Posebno poročilo o reformi trga z vinom je pokazalo, da je vloga spremljanja Komisije, ki bi morala vključevati oceno o doseganju ciljev reforme, kljub natančnim zahtevam po podatkih in temu, da Komisija prejema veliko podatkov iz držav članic o izvajanju različnih ukrepov, omejena zaradi pomanjkanja ključnih kazalnikov smotrnosti poslovanja (22).

| 10.30 | Komisija oceni, ali je reforma vinskega sektorja iz leta 2008 izpolnila svoj cilj, na podlagi naslednjih elementov:







  1. | redno ocenjevanje razmer na vinskem trgu:








  (a) | na podlagi glavnih kazalnikov iz uredb (ES) št. 555/2008 in (ES) št. 436/2009; |
| --- | --- | --- | --- |

10.30

1.

redno ocenjevanje razmer na vinskem trgu:

(a)

na podlagi glavnih kazalnikov iz uredb (ES) št. 555/2008 in (ES) št. 436/2009;

| 2. | redno ocenjevanje izvajanja vinskih politik s strani držav članic, na primer:








  (a) | leta 2012 je bila opravljena študija izvajanja reforme, ki je obširno in podrobno analizirala različne vidike skupne ureditve vinskega trga; |
| --- | --- | --- |

2.

redno ocenjevanje izvajanja vinskih politik s strani držav članic, na primer:

(a)

leta 2012 je bila opravljena študija izvajanja reforme, ki je obširno in podrobno analizirala različne vidike skupne ureditve vinskega trga;

| (b) | kar zadeva nacionalne programe, je GD AGRI v letu 2013 spremenil Uredbo (ES) št. 555/2008 in odobril dvoje smernic, da se pojasni in podrobno opiše, kako je treba te ukrepe izvajati na nacionalni ravni. Te smernice vsebujejo priporočila državam članicam glede glavnih kazalnikov, ki jih je treba uporabiti (npr. merila za izbor, merila za oceno, kazalniki učinka, itd.). Te kazalnike uporablja tudi GD AGRI, ko ocenjuje svoje politike; |
| --- | --- |

(b)

kar zadeva nacionalne programe, je GD AGRI v letu 2013 spremenil Uredbo (ES) št. 555/2008 in odobril dvoje smernic, da se pojasni in podrobno opiše, kako je treba te ukrepe izvajati na nacionalni ravni. Te smernice vsebujejo priporočila državam članicam glede glavnih kazalnikov, ki jih je treba uporabiti (npr. merila za izbor, merila za oceno, kazalniki učinka, itd.). Te kazalnike uporablja tudi GD AGRI, ko ocenjuje svoje politike;

| 3. | širše ocene zadev, povezanih z vinskim sektorjem:








  (a) | podatke, zbrane v letu 2012, je GD AGRI uporabil tudi za pripravo osnutka poročila za leto 2012 za Svet in Evropski parlament, in sicer skupaj z drugimi kazalniki, ki so jih zagotovile države članice ter so povezani z nacionalnimi podpornimi programi in programi krčenja; |
| --- | --- | --- |

3.

širše ocene zadev, povezanih z vinskim sektorjem:

(a)

podatke, zbrane v letu 2012, je GD AGRI uporabil tudi za pripravo osnutka poročila za leto 2012 za Svet in Evropski parlament, in sicer skupaj z drugimi kazalniki, ki so jih zagotovile države članice ter so povezani z nacionalnimi podpornimi programi in programi krčenja;

| (b) | GD AGRI začenja novo oceno konkurenčnosti vin EU, ki bi morala biti zaključena do konca leta 2014. Predlagani razpis določa jasne kazalnike za to prihodnjo oceno; |
| --- | --- |

(b)

GD AGRI začenja novo oceno konkurenčnosti vin EU, ki bi morala biti zaključena do konca leta 2014. Predlagani razpis določa jasne kazalnike za to prihodnjo oceno;

| (c) | GD AGRI izvaja še eno oceno, in sicer o dodani vrednosti zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, pri čemer tudi ta določa jasne kazalnike. |
| --- | --- |

(c)

GD AGRI izvaja še eno oceno, in sicer o dodani vrednosti zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, pri čemer tudi ta določa jasne kazalnike.

| 10.31 | V posebnem poročilu Sodišča o finančnih instrumentih, ki jih sofinancira Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) je poudarjeno, da so standardni instrumenti za spremljanje kohezijske politike, vzpostavljeni za ESRR, neustrezni ali niso prilagojeni finančnim instrumentom. Sodišče je prišlo do zaključka, da so bili sistemi za spremljanje in obveščanje, če so obstajali, slabo opremljeni za obveščanje o dobrem finančnem poslovodenju sredstev in njegovo spremljanje (23). |
| --- | --- |

10.31

V posebnem poročilu Sodišča o finančnih instrumentih, ki jih sofinancira Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) je poudarjeno, da so standardni instrumenti za spremljanje kohezijske politike, vzpostavljeni za ESRR, neustrezni ali niso prilagojeni finančnim instrumentom. Sodišče je prišlo do zaključka, da so bili sistemi za spremljanje in obveščanje, če so obstajali, slabo opremljeni za obveščanje o dobrem finančnem poslovodenju sredstev in njegovo spremljanje (23).

| 10.31 | S spremembo Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 decembra 2011 je bila za države članice uvedena obveznost uradnega poročanja o finančnih instrumentih. Leta 2012 je na podlagi tega Komisija pripravila zbirno sporočilo, službe Komisije pa so za organe upravljanja pripravile tudi podrobna navodila za poročanje. Poleg tega je Komisija februarja 2012 objavila delovni dokument služb Komisije o finančnih instrumentih v kohezijski politiki, v podporo finančnim instrumentom pa je prek strokovne mreže za vrednotenje izvedla oceno ESRR. Zahteve v zvezi s poročanjem bodo dodatno izoblikovane v prihodnjem programskem obdobju. |
| --- | --- |

10.31

Pomanjkljivosti v relevantnosti, zanesljivosti in pravočasnosti podatkov o smotrnosti poslovanja

| 10.32 | Merjenje in ocenjevanje doseganja ciljev je smiselno samo, če temelji na relevantnih, zanesljivih in pravočasnih podatkih. Komisija mora biti pri vzpostavljanju trdnega sistema za upravljanje smotrnosti poslovanja in poročanje posebej pozorna na zanesljivost in pravočasnost podatkov o smotrnosti poslovanja, ki jih ustvari ali dobi od držav članic in tretjih strani. V več posebnih poročilih Sodišča iz leta 2012 so bili navedeni primeri pomanjkljive kakovosti podatkov. Nekateri so povzeti v naslednjih odstavkih. |
| --- | --- |

10.32

Merjenje in ocenjevanje doseganja ciljev je smiselno samo, če temelji na relevantnih, zanesljivih in pravočasnih podatkih. Komisija mora biti pri vzpostavljanju trdnega sistema za upravljanje smotrnosti poslovanja in poročanje posebej pozorna na zanesljivost in pravočasnost podatkov o smotrnosti poslovanja, ki jih ustvari ali dobi od držav članic in tretjih strani. V več posebnih poročilih Sodišča iz leta 2012 so bili navedeni primeri pomanjkljive kakovosti podatkov. Nekateri so povzeti v naslednjih odstavkih.

| 10.32 | Glede na zakonodajne predloge Komisije za naslednje programsko obdobje bi morala biti Komisija za programe v okviru neposrednega upravljanja sposobna zagotoviti pravočasne in zanesljive informacije za poročanje o smotrnosti poslovanja teh programov.

  Za programe v okviru posrednega upravljanja se mora Komisija glede zagotavljanja zadostnih, pravočasnih, zanesljivih in primerljivih podatkov zanašati na pripravljenost in zmožnost držav članic in tretjih strani. Tega v skladu z veljavnim pravnim okvirom v vseh programih ni mogoče izvesti na sintetičen način.


  Za programe v okviru deljenega upravljanja je Komisija zakonodajnemu organu predlagala nekaj ključnih zahtev za oblikovanje sistemov za zagotavljanje informacij o rezultatih v okviru prihodnjih uredb po letu 2013. Za upravljanje teh sistemov, katerih namen je zagotoviti celotne in točne informacije o rezultatih, so odgovorne države članice v skladu z delitvijo pristojnosti v okviru deljenega upravljanja. |
| --- | --- |

10.32

Za programe v okviru posrednega upravljanja se mora Komisija glede zagotavljanja zadostnih, pravočasnih, zanesljivih in primerljivih podatkov zanašati na pripravljenost in zmožnost držav članic in tretjih strani. Tega v skladu z veljavnim pravnim okvirom v vseh programih ni mogoče izvesti na sintetičen način.

Za programe v okviru deljenega upravljanja je Komisija zakonodajnemu organu predlagala nekaj ključnih zahtev za oblikovanje sistemov za zagotavljanje informacij o rezultatih v okviru prihodnjih uredb po letu 2013. Za upravljanje teh sistemov, katerih namen je zagotoviti celotne in točne informacije o rezultatih, so odgovorne države članice v skladu z delitvijo pristojnosti v okviru deljenega upravljanja.

| 10.33 | Sodišče je pri svoji reviziji o usmerjanju pomoči za posodabljanje kmetijskih gospodarstev ugotovilo, da okvir skupnega spremljanja in vrednotenja, ki je bil mišljen kot orodje za države članice in Komisijo, ni ustvaril relevantnih podatkov, ki bi jih bilo mogoče uporabiti za spremljanje rezultatov, doseženih s porabljenimi sredstvi. Opredeljeni kazalniki niso omogočili spremljanja napredka pri izpolnjevanju prednostnih nalog EU, podatki niso bili zanesljivi in niso omogočali primerjave med državami članicami (in/ali regijami) (24). V drugem poročilu je Sodišče ugotovilo bistvene slabosti v zvezi s poročanjem držav članic, zato Komisija ni mogla v vseh primerih oceniti, ali je uspešnost držav članic v skladu s ciljnimi vrednostmi EU za odpadke. Komisija je sicer preverila doslednost prejetih podatkov, vendar ni ocenila njihove zanesljivosti (25). |
| --- | --- |

10.33

Sodišče je pri svoji reviziji o usmerjanju pomoči za posodabljanje kmetijskih gospodarstev ugotovilo, da okvir skupnega spremljanja in vrednotenja, ki je bil mišljen kot orodje za države članice in Komisijo, ni ustvaril relevantnih podatkov, ki bi jih bilo mogoče uporabiti za spremljanje rezultatov, doseženih s porabljenimi sredstvi. Opredeljeni kazalniki niso omogočili spremljanja napredka pri izpolnjevanju prednostnih nalog EU, podatki niso bili zanesljivi in niso omogočali primerjave med državami članicami (in/ali regijami) (24). V drugem poročilu je Sodišče ugotovilo bistvene slabosti v zvezi s poročanjem držav članic, zato Komisija ni mogla v vseh primerih oceniti, ali je uspešnost držav članic v skladu s ciljnimi vrednostmi EU za odpadke. Komisija je sicer preverila doslednost prejetih podatkov, vendar ni ocenila njihove zanesljivosti (25).

| 10.33 | Komisija meni, da okvir skupnega spremljanja in vrednotenja predstavlja pomemben in povezan niz kazalnikov, ki so ga skupaj pripravile Komisija in države članice, da bi zajel cilje politike. To je prvič, da je bil na ravni EU izveden celovit in zelo zahteven sistem spremljanja in vrednotenja za področje razvoja podeželja. Gre za kombinacijo vseh ukrepov, ki bi jih bilo treba upoštevati pri ocenjevanju, ali so prednostne naloge EU ustrezno obravnavane.

  Ukrep 121 bi bilo treba oceniti glede na cilj v zvezi s povečanjem konkurenčnosti. Sedanje izkušnje z „učenjem skozi prakso“ kažejo, da je opredelitev kazalnikov rezultatov na tem področju izziv, pri čemer so Komisija, države članice in različni deležniki vložili veliko truda v stalno izboljševanje metodologije, zanesljivosti in primerljivosti. Te izkušnje bodo uporabljene tudi pri pripravi prihodnjega sistema spremljanja in vrednotenja. |
| --- | --- |

10.33

Ukrep 121 bi bilo treba oceniti glede na cilj v zvezi s povečanjem konkurenčnosti. Sedanje izkušnje z „učenjem skozi prakso“ kažejo, da je opredelitev kazalnikov rezultatov na tem področju izziv, pri čemer so Komisija, države članice in različni deležniki vložili veliko truda v stalno izboljševanje metodologije, zanesljivosti in primerljivosti. Te izkušnje bodo uporabljene tudi pri pripravi prihodnjega sistema spremljanja in vrednotenja.

| 10.34 | Pomanjkljivosti v sistemih poročanja imajo lahko negativen učinek tudi na zanesljivost podatkov. Pri reviziji skupnega informacijskega sistema RELEX (CRIS), ki ga je Komisija vzpostavila v podporo finančnim in operativnim vidikom upravljanja zunanjih ukrepov, so bili ugotovljeni problemi glede neokrnjenosti podatkov v tem sistemu. Sodišče je odkrilo evidence z manjkajočimi, neveljavnimi ali neažurnimi podatki. To slabi zanesljivost, učinkovitost in uspešnost sistema kot orodja za upravljanje (26). |
| --- | --- |

10.34

Pomanjkljivosti v sistemih poročanja imajo lahko negativen učinek tudi na zanesljivost podatkov. Pri reviziji skupnega informacijskega sistema RELEX (CRIS), ki ga je Komisija vzpostavila v podporo finančnim in operativnim vidikom upravljanja zunanjih ukrepov, so bili ugotovljeni problemi glede neokrnjenosti podatkov v tem sistemu. Sodišče je odkrilo evidence z manjkajočimi, neveljavnimi ali neažurnimi podatki. To slabi zanesljivost, učinkovitost in uspešnost sistema kot orodja za upravljanje (26).

| 10.34 | Za obravnavo teh pomanjkljivosti že potekajo prizadevanja, vendar pri Posebnem odboru za finančno, gospodarsko in socialno krizo (CRIS) ne manjkajo nobene finančne in/ali druge pomembne informacije. Poleg napredka, ki je bil omenjen v reviziji CRIS glede vprašanj kakovosti podatkov (imenovanje lastnikov podatkov, ustanovitev skupine za kakovost podatkov in upravljanje kakovosti podatkov), so se nedavno začeli izvajati naslednji projekti:






  — | racionalizacija geografskih oznak, |
| --- | --- | --- |

10.34

—

racionalizacija geografskih oznak,

| — | izboljšanje uporabniškega vmesnika CRIS na podlagi analize primerov napak pri kodiranju, |
| --- | --- |

—

izboljšanje uporabniškega vmesnika CRIS na podlagi analize primerov napak pri kodiranju,

| — | številni ukrepi čiščenja, ki so posledica revizijskih ugotovitev, postopkov spremljanja in poročanja. |
| --- | --- |

—

številni ukrepi čiščenja, ki so posledica revizijskih ugotovitev, postopkov spremljanja in poročanja.

Navedeni projekti so del na novo opredeljenega glavnega načrta za kakovost podatkov, ki vključuje ukrepe, ki se nanašajo na čiščenje podatkov, izboljšanje informacijskega sistema, spremljanje in nadzor, uporabniško dokumentacijo in usposabljanje.

| 10.35 | Pri reviziji neposredne pomoči za krave dojilje ter ovce in koze se je pokazalo tudi, da je bilo spremljanje kazalnikov smotrnosti poslovanja v večini držav članic slabo, ker ni bilo ad hoc sistema za spremljanje smotrnosti poslovanja, s pomočjo katerega bi bilo mogoče meriti rezultate in izide revidiranih shem, ter zaradi različnega razumevanja pojmov „proizvodnja“ in „preskrba predelovalne industrije“ v posameznih državah članicah. Dodatna omejitev pri spremljanju, ki ga izvaja Komisija, je bilo to, da ni bilo ustreznega orodja, ki bi zagotavljalo globalen pregled nad vrstami pomoči, ki so na voljo iz različnih virov. Poleg tega hitro izvajanje nedavnih reform SKP pogosto ni omogočalo pravočasnega natančnega kvantitativnega ocenjevanja (27). |
| --- | --- |

10.35

Pri reviziji neposredne pomoči za krave dojilje ter ovce in koze se je pokazalo tudi, da je bilo spremljanje kazalnikov smotrnosti poslovanja v večini držav članic slabo, ker ni bilo ad hoc sistema za spremljanje smotrnosti poslovanja, s pomočjo katerega bi bilo mogoče meriti rezultate in izide revidiranih shem, ter zaradi različnega razumevanja pojmov „proizvodnja“ in „preskrba predelovalne industrije“ v posameznih državah članicah. Dodatna omejitev pri spremljanju, ki ga izvaja Komisija, je bilo to, da ni bilo ustreznega orodja, ki bi zagotavljalo globalen pregled nad vrstami pomoči, ki so na voljo iz različnih virov. Poleg tega hitro izvajanje nedavnih reform SKP pogosto ni omogočalo pravočasnega natančnega kvantitativnega ocenjevanja (27).

| 10.35 | Zakonodajalec je menil, da bi bilo mogoče te idejne zasnove bolje opredeliti na nacionalni ravni.

  Komisija ima celovit pregled nad razmerami po vsej EU glede raznih ukrepov vezane podpore, ki se izvajajo v živalskih sektorjih. Za države članice velja obveznost rednega obveščanja Komisije o številu živali in zneskih, plačanih v okviru tako vezanih plačil za krave dojilje, ovce in koze kot vezanih plačil iz člena 68, pa tudi v okviru dopolnilnih državnih neposrednih plačil, ki se izvajajo v državah članicah, ki so se pridružile EU leta 2004 in 2007. Komisija meni, da so družbeni, gospodarski in okoljski učinki programov bolj stvar vrednotenja kot pa spremljanja.


  Kar zadeva postopek odločanja o prihodnji reformi, predlogi Komisije temeljijo na oceni učinka, ki izhaja iz širokega nabora virov informacij, količinskih analiz, kakovostnih in količinskih informacij iz literature in javnih posvetovanj, pri čemer so eden od teh virov informacij tudi poročila o oceni.


  Kar zadeva prihodnost, predlog Komisije za SKP proti letu 2020 predvideva vzpostavitev skupnega okvira spremljanja in ocenjevanja za merjenje smotrnosti poslovanja skupne kmetijske politike, vključno z ukrepi prvega in drugega stebra. |
| --- | --- |

10.35

Komisija ima celovit pregled nad razmerami po vsej EU glede raznih ukrepov vezane podpore, ki se izvajajo v živalskih sektorjih. Za države članice velja obveznost rednega obveščanja Komisije o številu živali in zneskih, plačanih v okviru tako vezanih plačil za krave dojilje, ovce in koze kot vezanih plačil iz člena 68, pa tudi v okviru dopolnilnih državnih neposrednih plačil, ki se izvajajo v državah članicah, ki so se pridružile EU leta 2004 in 2007. Komisija meni, da so družbeni, gospodarski in okoljski učinki programov bolj stvar vrednotenja kot pa spremljanja.

Kar zadeva postopek odločanja o prihodnji reformi, predlogi Komisije temeljijo na oceni učinka, ki izhaja iz širokega nabora virov informacij, količinskih analiz, kakovostnih in količinskih informacij iz literature in javnih posvetovanj, pri čemer so eden od teh virov informacij tudi poročila o oceni.

Kar zadeva prihodnost, predlog Komisije za SKP proti letu 2020 predvideva vzpostavitev skupnega okvira spremljanja in ocenjevanja za merjenje smotrnosti poslovanja skupne kmetijske politike, vključno z ukrepi prvega in drugega stebra.

| 10.36 | Pravočasnost podatkov glede smotrnosti poslovanja v poročilih se je izkazala za problem, kar potrjujejo pomanjkljivosti pri zbiranju in evidentiranju podatkov za porabo Evropskega socialnega sklada za starejše delavce, pridobljenih pri spremljanju. Ker ni bilo dostopa do zanesljivih, preverljivih in pravočasnih podatkov o smotrnosti poslovanja ter do ocen različnih ukrepov je bilo sprejemanje zaključkov pri tekočem in prihodnjem odločanju ovirano (28). |
| --- | --- |

10.36

Pravočasnost podatkov glede smotrnosti poslovanja v poročilih se je izkazala za problem, kar potrjujejo pomanjkljivosti pri zbiranju in evidentiranju podatkov za porabo Evropskega socialnega sklada za starejše delavce, pridobljenih pri spremljanju. Ker ni bilo dostopa do zanesljivih, preverljivih in pravočasnih podatkov o smotrnosti poslovanja ter do ocen različnih ukrepov je bilo sprejemanje zaključkov pri tekočem in prihodnjem odločanju ovirano (28).

| 10.36 | Veljavni regulativni okvir za Evropski socialni sklad določa obveznost zbiranja podatkov na ravni prednostne osi in ne na veliko podrobnejši ravni ciljne skupine. Predlagano raven bi bilo zelo zapleteno izvajati (ker na primer večina projektov dejansko vključuje veliko različnih ciljnih skupin), poleg tega pa bi povzročala veliko breme za države članice in upravičence ter znatne stroške.

  Informacije o rezultatih in zlasti učinku se lahko pridobijo z ocenjevanjem. Tako se je na primer ocena podpore Evropskega socialnega sklada za vseživljenjsko učenje, ki se je zaključila julija 2012, med drugim osredotočala na starejše delavce. Komisija ocenjuje, da so podatki, ki so na voljo na podlagi takšnih ocen, bistvenega pomena in omogočajo oblikovanje zaključkov glede učinkovitosti intervencij Evropskega socialnega sklada.


  Komisija kljub temu priznava, da so možne izboljšave. Zato namerava za naslednje programsko obdobje 2014–2020 z novim zakonodajnim svežnjem odpraviti številne pomanjkljivosti, ugotovljene na področju ureditve spremljanja in ocenjevanja. |
| --- | --- |

10.36

Informacije o rezultatih in zlasti učinku se lahko pridobijo z ocenjevanjem. Tako se je na primer ocena podpore Evropskega socialnega sklada za vseživljenjsko učenje, ki se je zaključila julija 2012, med drugim osredotočala na starejše delavce. Komisija ocenjuje, da so podatki, ki so na voljo na podlagi takšnih ocen, bistvenega pomena in omogočajo oblikovanje zaključkov glede učinkovitosti intervencij Evropskega socialnega sklada.

Komisija kljub temu priznava, da so možne izboljšave. Zato namerava za naslednje programsko obdobje 2014–2020 z novim zakonodajnim svežnjem odpraviti številne pomanjkljivosti, ugotovljene na področju ureditve spremljanja in ocenjevanja.

V več primerih je bila trajnost projektov EU ogrožena

| 10.37 | Javna intervencija bi morala biti trajnostna, kar pomeni, da ne bi smela biti osredotočena samo na kratkoročne izložke, temveč tudi na doseganje rezultatov in učinkov po koncu zunanjega financiranja. Zato bi morala biti trajnost pomemben dejavnik, ki bi ga bilo treba upoštevati pri zasnovi programa in/ali projekta. Glede tega bi bilo treba razmisliti tudi o zadevah, kot so finančna vzdržnost, tehnična trajnost in institucionalna zmogljivost ter o vzajemni odvisnosti teh elementov. |
| --- | --- |

10.37

Javna intervencija bi morala biti trajnostna, kar pomeni, da ne bi smela biti osredotočena samo na kratkoročne izložke, temveč tudi na doseganje rezultatov in učinkov po koncu zunanjega financiranja. Zato bi morala biti trajnost pomemben dejavnik, ki bi ga bilo treba upoštevati pri zasnovi programa in/ali projekta. Glede tega bi bilo treba razmisliti tudi o zadevah, kot so finančna vzdržnost, tehnična trajnost in institucionalna zmogljivost ter o vzajemni odvisnosti teh elementov.

| 10.38 | Leta 2012 je bilo v osmih poročilih ugotovljeno, da je trajnost problem. Pet od teh osmih poročil se je nanašalo na pomoč državam in ozemljem izven EU. Preostala tri poročila so obravnavala trajnost projektov, ki so se financirali po načelu deljenega upravljanja, kar kaže na to, da ta problem ni povezan samo s področjem razvojne pomoči. V šestih od teh osmih poročil pa je bilo ugotovljeno tveganje, da bodo projekti morda ukinjeni, ali da ne bodo več prinašali koristi, ko ne bo več neprekinjenega financiranja (29). |
| --- | --- |

10.38

Leta 2012 je bilo v osmih poročilih ugotovljeno, da je trajnost problem. Pet od teh osmih poročil se je nanašalo na pomoč državam in ozemljem izven EU. Preostala tri poročila so obravnavala trajnost projektov, ki so se financirali po načelu deljenega upravljanja, kar kaže na to, da ta problem ni povezan samo s področjem razvojne pomoči. V šestih od teh osmih poročil pa je bilo ugotovljeno tveganje, da bodo projekti morda ukinjeni, ali da ne bodo več prinašali koristi, ko ne bo več neprekinjenega financiranja (29).

| 10.39 | Pri deljenem upravljanju so organi držav članic v glavnem odgovorni za izbiro projektov, ki so finančno vzdržni. Pri reviziji podpore EU za izvajanje higienske zakonodaje v klavnicah, ki jo je izvedlo Sodišče, se je pokazalo, da je bila trajnost projektov določena kot cilj, saj naj bi se pri financiranih projektih ciljne ravni dejavnosti ohranile vsaj še pet let po naložbi. Toda pri reviziji so se v vseh petih revidiranih državah članicah pokazali tudi primeri, v katerih niso bili doseženi minimalno petletno obdobje dejavnosti ali ciljne ravni dejavnosti. To je zmanjšalo učinek sredstev, uporabljenih za lajšanje skladnosti s higienskimi zahtevami v klavnicah (30). |
| --- | --- |

10.39

Pri deljenem upravljanju so organi držav članic v glavnem odgovorni za izbiro projektov, ki so finančno vzdržni. Pri reviziji podpore EU za izvajanje higienske zakonodaje v klavnicah, ki jo je izvedlo Sodišče, se je pokazalo, da je bila trajnost projektov določena kot cilj, saj naj bi se pri financiranih projektih ciljne ravni dejavnosti ohranile vsaj še pet let po naložbi. Toda pri reviziji so se v vseh petih revidiranih državah članicah pokazali tudi primeri, v katerih niso bili doseženi minimalno petletno obdobje dejavnosti ali ciljne ravni dejavnosti. To je zmanjšalo učinek sredstev, uporabljenih za lajšanje skladnosti s higienskimi zahtevami v klavnicah (30).

| 10.39 | Učinek financiranih naložb na izpolnjevanje novih higienskih standardov je bil pregledan v okviru poročil o naknadni oceni posebnih pristopnih programov za kmetijstvo in razvoj podeželja (SAPARD) v osmih državah upravičenkah, ki so se EU pridružile leta 2004. V zbirnem poročilu o teh ocenah so neodvisni ocenjevalci v poglavju 4.2.1 „Izpolnjevanje standardov in pravnega reda EU“ zaključili, da so bili najpomembnejši učinki doseženi na področjih higiene, sanitarnih in veterinarskih razmer ter okolja. Poročilo je bilo objavljeno in je na voljo na naslovu:

  http://ec.europa.eu/agriculture/evaluation/rural-development-reports/index_en.htm. |
| --- | --- |

10.39

http://ec.europa.eu/agriculture/evaluation/rural-development-reports/index_en.htm.

| 10.40 | Sodišče je pri svoji reviziji razvojne pomoči za oskrbo s pitno vodo in urejanje osnovnih sanitarnih razmer v državah podsaharske Afrike ugotovilo, da so bili preučeni projekti tehnično trajnostni: spodbujali so uporabo standardne tehnologije in lokalnih materialov. Toda pri večini projektov bodo rezultati in koristi le kratkoročni, če poleg pristojbin ne bo mogoče zagotoviti še drugih prihodkov. Komisija kljub celovitim upravljavskim postopkom ni obravnavala pomembnih vprašanj v zvezi s trajnostjo (31). |
| --- | --- |

10.40

Sodišče je pri svoji reviziji razvojne pomoči za oskrbo s pitno vodo in urejanje osnovnih sanitarnih razmer v državah podsaharske Afrike ugotovilo, da so bili preučeni projekti tehnično trajnostni: spodbujali so uporabo standardne tehnologije in lokalnih materialov. Toda pri večini projektov bodo rezultati in koristi le kratkoročni, če poleg pristojbin ne bo mogoče zagotoviti še drugih prihodkov. Komisija kljub celovitim upravljavskim postopkom ni obravnavala pomembnih vprašanj v zvezi s trajnostjo (31).

| 10.40 | Vprašanja institucionalne trajnosti Komisija rešuje tako, da podpira obsežne dejavnosti krepitve zmogljivosti in usposabljanja, ki združenjem uporabnikov vode in lokalnim organom omogočajo, da imajo v lasti vodne napeljave in jih upravljajo, včasih ob podpori zasebnega sektorja. Komisija deluje tudi na državni ravni, in sicer v okviru programov za reformo sektorja, s čimer podpira razvoj primernih sektorskih politik in institucionalnega okvira, pri čemer so za dolgoročno pomoč lokalnim deležnikom vzpostavljene decentralizirane strukture.

  Za oblikovanje vodnega sektorja na finančno trajnostni podlagi je potrebno vzpostaviti ustrezno ravnovesje med tarifami, prenosi in davki. Pri večini držav stroškov delovanja ni mogoče kriti le s tarifami. To drži za Evropo, še bolj pa za podsaharske države, kjer so projekti usmerjeni predvsem v najranljivejše skupine, ki imajo zelo omejeno plačilno sposobnost. Zato Komisija podpira razvoj socialnih tarif, hkrati pa prek sektorskega dialoga z državami upravičenkami zagotavlja finančno trajnost celotnega sektorja. |
| --- | --- |

10.40

Za oblikovanje vodnega sektorja na finančno trajnostni podlagi je potrebno vzpostaviti ustrezno ravnovesje med tarifami, prenosi in davki. Pri večini držav stroškov delovanja ni mogoče kriti le s tarifami. To drži za Evropo, še bolj pa za podsaharske države, kjer so projekti usmerjeni predvsem v najranljivejše skupine, ki imajo zelo omejeno plačilno sposobnost. Zato Komisija podpira razvoj socialnih tarif, hkrati pa prek sektorskega dialoga z državami upravičenkami zagotavlja finančno trajnost celotnega sektorja.

| 10.41 | Sodišče je pri svoji reviziji obnove degradiranih območij ugotovilo, da so imeli preučeni projekti nekaj ključnih značilnosti, ki se štejejo za najboljše prakse za zagotavljanje dolgoročne trajnosti območij in izidov (32). Na primer, nekatera območja so imela strateško lokacijo in so bila oskrbljena s trovrstnim prevoznim omrežjem (cesta, železnica in vodne poti), vsa območja so bila ustrezno oskrbljena s prometno in komunalno infrastrukturo ter infrastrukturo informacijske in komunikacijske tehnologije. |
| --- | --- |

10.41

Sodišče je pri svoji reviziji obnove degradiranih območij ugotovilo, da so imeli preučeni projekti nekaj ključnih značilnosti, ki se štejejo za najboljše prakse za zagotavljanje dolgoročne trajnosti območij in izidov (32). Na primer, nekatera območja so imela strateško lokacijo in so bila oskrbljena s trovrstnim prevoznim omrežjem (cesta, železnica in vodne poti), vsa območja so bila ustrezno oskrbljena s prometno in komunalno infrastrukturo ter infrastrukturo informacijske in komunikacijske tehnologije.

| 10.41 | Komisija pozdravlja analizo Sodišča. |
| --- | --- |

10.41

| 10.42 | Tudi kadar so intervencije finančno vzdržne in tehnično trajnostne, je mogoče, da rezultati ne bodo dolgotrajni, če se upravičenci ne bodo zavzeli in dobili občutka lastništva ali če je institucionalna zmogljivost nezadostna. |
| --- | --- |

10.42

Tudi kadar so intervencije finančno vzdržne in tehnično trajnostne, je mogoče, da rezultati ne bodo dolgotrajni, če se upravičenci ne bodo zavzeli in dobili občutka lastništva ali če je institucionalna zmogljivost nezadostna.

| 10.43 | EU z instrumentom za predpristopno pomoč ter skupno varnostno in obrambno politiko zagotavlja podporo Kosovu za krepitev pravne države. Politična podpora kosovskih organov je ključni pogoj za trajnost rezultatov. Toda zavezanost nacionalnih organov pravni državi je vprašljiva. Na splošno je trajnost rezultatov, doseženih s pomočjo, ogrožena zaradi pomanjkanja politične volje, šibke finančne zmogljivosti in omejenega vpliva civilne družbe (33). |
| --- | --- |

10.43

EU z instrumentom za predpristopno pomoč ter skupno varnostno in obrambno politiko zagotavlja podporo Kosovu za krepitev pravne države. Politična podpora kosovskih organov je ključni pogoj za trajnost rezultatov. Toda zavezanost nacionalnih organov pravni državi je vprašljiva. Na splošno je trajnost rezultatov, doseženih s pomočjo, ogrožena zaradi pomanjkanja politične volje, šibke finančne zmogljivosti in omejenega vpliva civilne družbe (33).

| 10.43 | Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje se strinjata z oceno Sodišča. Ugotovljene pomanjkljivosti nameravata v skladu s priporočilom Sodišča odpraviti z okrepljenim političnim dialogom, tudi s civilno družbo, pa tudi z boljšim usklajevanjem in časovno uskladitvijo ciljev, instrumentov in ukrepov pomoči v okviru politik EU. To bi moralo prispevati k učinkovitejšim, uspešnejšim in bolj trajnostnim ukrepom EU. |
| --- | --- |

10.43

| 10.44 | Podobno se je tudi pri reviziji pomoči Evropske unije turški skupnosti na Cipru pokazalo, da je trajnost ogrožena. Do tega je prišlo zaradi omejene administrativne zmogljivosti, poznega sprejetja relevantnih ukrepov in negotovosti prihodnjega financiranja (34). |
| --- | --- |

10.44

Podobno se je tudi pri reviziji pomoči Evropske unije turški skupnosti na Cipru pokazalo, da je trajnost ogrožena. Do tega je prišlo zaradi omejene administrativne zmogljivosti, poznega sprejetja relevantnih ukrepov in negotovosti prihodnjega financiranja (34).

| 10.44 | Komisija je vključila ukrepe v programe za leto 2012 in osnutke programov za leto 2013, da bi zagotovila zaključek in trajnost obstoječih projektov. To vključuje nadaljnje usposabljanje in pomoč pri vzpostavitvi operativnih sistemov in sistemov upravljanja ter dodatne naložbe za zagotovitev, da se bo turška ciprska skupnost sposobna spoprijeti s prevzemom in vodenjem novega obrata. Nove naložbe se izvajajo zelo previdno, na nekaterih področjih pa so začasno ustavljene, dokler turška ciprska skupnost ne izvede ukrepov za učinkovitost.

  Računsko sodišče je odloženo sprejetje ustreznih postopkov in pravnih besedil s strani turške ciprske skupnosti opredelilo kot tveganje za trajnost. V teh primerih Komisija še naprej spodbuja turško ciprsko skupnost k nadaljnjemu delu in ji zagotavlja podporo na ustreznih področjih.


  Komisija je za obravnavo negotovosti glede prihodnjega financiranja pripravila predlog za večletno perspektivo v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020. To bi moralo pomagati pri zagotavljanju stabilnejše stopnje financiranja za dejavnosti na podlagi uredbe o pomoči. |
| --- | --- |

10.44

Računsko sodišče je odloženo sprejetje ustreznih postopkov in pravnih besedil s strani turške ciprske skupnosti opredelilo kot tveganje za trajnost. V teh primerih Komisija še naprej spodbuja turško ciprsko skupnost k nadaljnjemu delu in ji zagotavlja podporo na ustreznih področjih.

Komisija je za obravnavo negotovosti glede prihodnjega financiranja pripravila predlog za večletno perspektivo v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020. To bi moralo pomagati pri zagotavljanju stabilnejše stopnje financiranja za dejavnosti na podlagi uredbe o pomoči.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

Zaključki

| 10.45 | Na mnogih področjih proračuna EU je zakonodajni okvir kompleksen in ni dovolj osredotočen na smotrnost poslovanja. Za predloge novih uredb o splošnem strateškem okviru (SSO) in skupni kmetijski politiki (SKP) za programsko obdobje 2014–2020 obstaja tveganje, da bodo v osnovi še vedno temeljili na vložkih (da bodo ostali usmerjeni v odhodke) in zato usmerjeni bolj v skladnost poslovanja s predpisi kot v smotrnost poslovanja (glej odstavka 10.3 in 10.4). |
| --- | --- |

10.45

Na mnogih področjih proračuna EU je zakonodajni okvir kompleksen in ni dovolj osredotočen na smotrnost poslovanja. Za predloge novih uredb o splošnem strateškem okviru (SSO) in skupni kmetijski politiki (SKP) za programsko obdobje 2014–2020 obstaja tveganje, da bodo v osnovi še vedno temeljili na vložkih (da bodo ostali usmerjeni v odhodke) in zato usmerjeni bolj v skladnost poslovanja s predpisi kot v smotrnost poslovanja (glej odstavka 10.3 in 10.4).

| 10.45 | Komisija se strinja z mnenjem Sodišča, da je veljavni zakonodajni okvir zapleten in se premalo osredotoča na smotrnost poslovanja. Zato si je po najboljših močeh prizadevala, da bi njeni predlogi za programe nove generacije v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 vključevali stabilen okvir smotrnosti poslovanja na podlagi jasne opredelitve ciljev SMART in ustreznih kazalnikov, ki omogočajo poročanje tako o izložkih kot tudi o rezultatih in učinkih programov porabe. Komisija močno upa, da se bo ta okvir ohranil v zakonodajnem postopku glede dokončnega sprejetja pravne podlage, ki trenutno poteka med Evropskim parlamentom in Svetom.

  Nove uredbe o SKP vključujejo pomembne nove elemente za zagotovitev pristopa, ki je bolj usmerjen v rezultate (glej odgovor na točko 10.3):







  — | nova neposredna plačila so bila zasnovana tako, da obravnavajo posebne potrebe in cilje (okoljske cilje, mlade kmete, območja z naravnimi omejitvami itd.), |
| --- | --- | --- |

10.45

Nove uredbe o SKP vključujejo pomembne nove elemente za zagotovitev pristopa, ki je bolj usmerjen v rezultate (glej odgovor na točko 10.3):

—

nova neposredna plačila so bila zasnovana tako, da obravnavajo posebne potrebe in cilje (okoljske cilje, mlade kmete, območja z naravnimi omejitvami itd.),

| — | osnutek uredbe o EKSRP zahteva, da se vsak program razvoja podeželja sestavi na podlagi dosežka količinsko opredeljenih ciljev, ki so strogo povezani s cilji, navedenimi v uredbi. Če je očitno, da program razvoja podeželja ni bil uspešen pri doseganju vnaprej določenih mejnikov, se rezerva za smotrnost poslovanja obdrži (glej odgovor na točko 10.4). |
| --- | --- |

—

osnutek uredbe o EKSRP zahteva, da se vsak program razvoja podeželja sestavi na podlagi dosežka količinsko opredeljenih ciljev, ki so strogo povezani s cilji, navedenimi v uredbi. Če je očitno, da program razvoja podeželja ni bil uspešen pri doseganju vnaprej določenih mejnikov, se rezerva za smotrnost poslovanja obdrži (glej odgovor na točko 10.4).

Kar zadeva predlagane uredbe za evropske strukturne in investicijske sklade, je bila kot glavna značilnost vključena usmerjenost v rezultate. Zahtevni in inovativni predlogi vključujejo:

| — | okrepljeno logiko posredovanja, ki povezuje cilje, ki jih je določila Unija, z zavezujočimi in natančnimi cilji držav članic, |
| --- | --- |

—

okrepljeno logiko posredovanja, ki povezuje cilje, ki jih je določila Unija, z zavezujočimi in natančnimi cilji držav članic,

| — | prvikrat predhodne pogoje za posamezno intervencijo za izboljšanje učinkovitosti investicij, pri čemer je to prvič, da so taki pogoji vključeni, |
| --- | --- |

—

prvikrat predhodne pogoje za posamezno intervencijo za izboljšanje učinkovitosti investicij, pri čemer je to prvič, da so taki pogoji vključeni,

| — | močno razširjene makroekonomske pogoje, |
| --- | --- |

—

močno razširjene makroekonomske pogoje,

| — | prenovljen pristop k ocenjevanju, ki temelji na načrtovanju, obveznosti ocene učinka vsakega dela programa in uporabi novih metod, ter |
| --- | --- |

—

prenovljen pristop k ocenjevanju, ki temelji na načrtovanju, obveznosti ocene učinka vsakega dela programa in uporabi novih metod, ter

| — | obvezen okvir smotrnosti poslovanja, vključno z rezervo za smotrnost poslovanja. |
| --- | --- |

—

obvezen okvir smotrnosti poslovanja, vključno z rezervo za smotrnost poslovanja.

| 10.46 | Komisija je v kontekstu pogajanj v zvezi z večletnim finančnim okvirom predlagala skupni okvir za smotrnost poslovanja za Komisijo in nacionalne organe, ki temelji na dogovorjenih kazalnikih izložkov in rezultatov. Toda pomemben dejavnik za prihodnji uspeh na tem področju je to, ali ga bodo Komisija in države članice uspešno izvajale (glej odstavek 10.19).] |
| --- | --- |

10.46

Komisija je v kontekstu pogajanj v zvezi z večletnim finančnim okvirom predlagala skupni okvir za smotrnost poslovanja za Komisijo in nacionalne organe, ki temelji na dogovorjenih kazalnikih izložkov in rezultatov. Toda pomemben dejavnik za prihodnji uspeh na tem področju je to, ali ga bodo Komisija in države članice uspešno izvajale (glej odstavek 10.19).]

| 10.46 | Komisija ugotavlja, da so pri vseh programih v okviru deljenega upravljanja za izvajanje skupnega okvira smotrnosti poslovanja odgovorne predvsem države članice, ki so odgovorne za vsakdanje upravljanje in spremljanje programov ter poročanje o rezultatih. |
| --- | --- |

10.46

| 10.47 | Preučevanje letnih poročil o dejavnostih treh generalnih direktoratov je privedlo do zaključka, da se poročanje o dosežkih politik iz letnih poročil o dejavnostih sicer razvija, vendar je še vedno le deloma uporabno. Sodišče je ugotovilo, da so glavni problem pomanjkljivosti pri ciljih in kazalnikih (glej odstavke 10.9 do 10.16). Opažanja v ustreznih poglavjih prejšnjih dveh letnih poročil Sodišča so podobna letošnjim. |
| --- | --- |

10.47

Preučevanje letnih poročil o dejavnostih treh generalnih direktoratov je privedlo do zaključka, da se poročanje o dosežkih politik iz letnih poročil o dejavnostih sicer razvija, vendar je še vedno le deloma uporabno. Sodišče je ugotovilo, da so glavni problem pomanjkljivosti pri ciljih in kazalnikih (glej odstavke 10.9 do 10.16). Opažanja v ustreznih poglavjih prejšnjih dveh letnih poročil Sodišča so podobna letošnjim.

| 10.47 | Komisija meni, da je v zadnjih letih zelo napredovala, kar zadeva poročanje o dosežkih politike, in da zlasti letna poročila o dejavnostih njenih generalnih direktoratov vsebujejo veliko uporabnih informacij o ciljih politike, doseženih rezultatih in njihovem učinku na družbo. Predstavljeni kazalniki na splošno zagotavljajo uporabne informacije o napredku pri doseganju splošnih ciljev politike Komisije in za spremljanje smotrnosti poslovanja. |
| --- | --- |

10.47

| 10.48 | Poročilo o oceni v skladu s členom 318 je še vedno treba izpopolniti, saj še ni ustrezno za načrtovano uporabo v postopku razrešnice. Sodišče priznava zavezanost Komisije h krepitvi kulture smotrnosti poslovanja znotraj Komisije in razvoju zanesljivega in trdnega sistema za upravljanje smotrnosti poslovanja in poročanje. V ta namen bo Komisija leta 2014 predstavila nov okvir za poročanje o smotrnosti poslovanja za naslednji večletni finančni okvir. Poleg tega si je Komisija prizadevala za krepitev in racionalizacijo poročanja svojih služb o smotrnosti poslovanja v preostanku sedanjega programskega obdobja (glej odstavke 12.20 do 10.24). |
| --- | --- |

10.48

Poročilo o oceni v skladu s členom 318 je še vedno treba izpopolniti, saj še ni ustrezno za načrtovano uporabo v postopku razrešnice. Sodišče priznava zavezanost Komisije h krepitvi kulture smotrnosti poslovanja znotraj Komisije in razvoju zanesljivega in trdnega sistema za upravljanje smotrnosti poslovanja in poročanje. V ta namen bo Komisija leta 2014 predstavila nov okvir za poročanje o smotrnosti poslovanja za naslednji večletni finančni okvir. Poleg tega si je Komisija prizadevala za krepitev in racionalizacijo poročanja svojih služb o smotrnosti poslovanja v preostanku sedanjega programskega obdobja (glej odstavke 12.20 do 10.24).

| 10.48 | Komisija priznava, da je priprava poročila dejavnost, ki se še razvija, pri čemer je treba vsako leto veliko pozornosti nameniti možnim izboljšavam za vsako naslednje leto. Vendar dvomi, da lahko poročilo izpolni kakršen koli predviden namen v postopku podelitve razrešnice ter začne zagotavljati zadostne dokaze o tem, kaj so politike EU dosegle, pred poznejšo fazo večletnega finančnega okvira. |
| --- | --- |

10.48

| 10.49 | Sodišče je pri svojih revizijah smotrnosti poslovanja, katerih rezultati so bili objavljeni v posebnih poročilih leta 2012, kot v prejšnjih letih ugotovilo slabosti, ki so vplivale na celoten tipični ciklus upravljanja. Na treh specifičnih področjih, ki so bila analizirana letos, je Sodišče ugotovilo slabosti v bistvenih elementih sistema za upravljanje smotrnosti poslovanja in poročanje: cilji SMART in ustrezni kazalniki se v programih porabe ne uporabljajo dosledno, kakovost in pravočasnost podatkov o smotrnosti poslovanja sta pomanjkljivi, trajnost projektov, ki jih financira EU, pa pogosto ni zagotovljena. Te zadeve je pomembno obravnavati zaradi doseganja želenih rezultatov in učinkov s programi porabe naslednje generacije (glej odstavke 10.25 do 10.44). |
| --- | --- |

10.49

Sodišče je pri svojih revizijah smotrnosti poslovanja, katerih rezultati so bili objavljeni v posebnih poročilih leta 2012, kot v prejšnjih letih ugotovilo slabosti, ki so vplivale na celoten tipični ciklus upravljanja. Na treh specifičnih področjih, ki so bila analizirana letos, je Sodišče ugotovilo slabosti v bistvenih elementih sistema za upravljanje smotrnosti poslovanja in poročanje: cilji SMART in ustrezni kazalniki se v programih porabe ne uporabljajo dosledno, kakovost in pravočasnost podatkov o smotrnosti poslovanja sta pomanjkljivi, trajnost projektov, ki jih financira EU, pa pogosto ni zagotovljena. Te zadeve je pomembno obravnavati zaradi doseganja želenih rezultatov in učinkov s programi porabe naslednje generacije (glej odstavke 10.25 do 10.44).

Priporočila

| 10.50 | V
  Prilogi 10.2
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz letnega poročila za proračunsko leto 2010. V letnem poročilu za leto 2010 (poglavje 8) je predstavilo šest priporočil. Vseh šest je bilo izvedenih v nekaterih pogledih. Ta ocena napredka temelji na: |
| --- | --- |

10.50

V
  Prilogi 10.2
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz letnega poročila za proračunsko leto 2010. V letnem poročilu za leto 2010 (poglavje 8) je predstavilo šest priporočil. Vseh šest je bilo izvedenih v nekaterih pogledih. Ta ocena napredka temelji na:

10.50

| (a) | nekaterih pozitivnih spremembah v osrednjem usmerjanju in zagotavljanju kakovosti (na primer izboljšana navodila za pripravo načrtov upravljanja za leto 2013 in izboljšano zagotavljanje kakovosti dela 1 letnih poročil o dejavnostih za leto 2012); |
| --- | --- |

(a)

nekaterih pozitivnih spremembah v osrednjem usmerjanju in zagotavljanju kakovosti (na primer izboljšana navodila za pripravo načrtov upravljanja za leto 2013 in izboljšano zagotavljanje kakovosti dela 1 letnih poročil o dejavnostih za leto 2012);

| (b) | preostalih bistvenih pomanjkljivostih v preučenih letnih poročilih o dejavnostih ter |
| --- | --- |

(b)

preostalih bistvenih pomanjkljivostih v preučenih letnih poročilih o dejavnostih ter

| (b) | Komisija nadaljuje s prizadevanji za izboljšanje letnih poročil o dejavnostih. Cilji teh prizadevanj bodo:






  — | vključiti več elementov upravljanja smotrnosti poslovanja: določanje ciljev, kazalnikov smotrnosti poslovanja in povezanih ciljev na ravni posameznega programa, |
| --- | --- | --- |

(b)

—

vključiti več elementov upravljanja smotrnosti poslovanja: določanje ciljev, kazalnikov smotrnosti poslovanja in povezanih ciljev na ravni posameznega programa,

| — | zagotoviti podrobnejše poročanje o načinu uporabe finančnih sredstev in človeških virov za doseganje ciljev politike, ki jih je določil Kolegij, ter o načinu, na katerega so te politike ustvarile dodano vrednost EU, |
| --- | --- |

—

zagotoviti podrobnejše poročanje o načinu uporabe finančnih sredstev in človeških virov za doseganje ciljev politike, ki jih je določil Kolegij, ter o načinu, na katerega so te politike ustvarile dodano vrednost EU,

| — | okrepiti notranji postopek medsebojnega pregleda za letna poročila o dejavnostih, vključno z večjo osredotočenostjo na informacije o smotrnosti poslovanja. |
| --- | --- |

—

okrepiti notranji postopek medsebojnega pregleda za letna poročila o dejavnostih, vključno z večjo osredotočenostjo na informacije o smotrnosti poslovanja.

| (c) | slabostih, ugotovljenih v posebnih poročilih Sodišča. |
| --- | --- |

(c)

slabostih, ugotovljenih v posebnih poročilih Sodišča.

| 10.51 | Sodišče glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2012 priporoča: |
| --- | --- |

10.51

Sodišče glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2012 priporoča:

10.51

| — | priporočilo 1: Komisija in zakonodajalec naj zagotovita osredotočenost na smotrnost poslovanja v prihodnjem programskem obdobju (2014–2020). Zato je treba v uredbah za posamezne sektorje ali drugače obvezujoče določiti omejeno število dovolj specifičnih ciljev z relevantnimi kazalniki, pričakovanimi rezultati in učinki; |
| --- | --- |

—

priporočilo 1: Komisija in zakonodajalec naj zagotovita osredotočenost na smotrnost poslovanja v prihodnjem programskem obdobju (2014–2020). Zato je treba v uredbah za posamezne sektorje ali drugače obvezujoče določiti omejeno število dovolj specifičnih ciljev z relevantnimi kazalniki, pričakovanimi rezultati in učinki;

Predlogi Komisije za programe v naslednjem večletnem finančnem okviru se osredotočajo na izpolnjevanje ključnih prednostnih nalog politike in na smotrnost poslovanja. Vključevali so elemente izboljšanega okvira smotrnosti poslovanja v obliki določb o ciljih in kazalnikih, ureditvi spremljanja, ocenjevanju in zahtevah v zvezi s poročanjem. Vendar imata v skladu z rednim zakonodajnim postopkom končno odgovornost za sprejetje temeljnih pravnih aktov Svet in Evropski parlament.

| — | priporočilo 2: Komisija naj zagotovi jasno povezavo med dejavnostmi in zastavljenimi cilji generalnih direktoratov. Pri opredeljevanju teh ciljev naj vsak generalni direktorat upošteva relevanten način upravljanja, če je ustrezno, ter svojo vlogo in odgovornosti. |
| --- | --- |

—

priporočilo 2: Komisija naj zagotovi jasno povezavo med dejavnostmi in zastavljenimi cilji generalnih direktoratov. Pri opredeljevanju teh ciljev naj vsak generalni direktorat upošteva relevanten način upravljanja, če je ustrezno, ter svojo vlogo in odgovornosti.

Komisija deluje v političnem okolju. Cilji politike, ki jih želi doseči, so zato večvzročni in pogosto pogojeni z zunanjim okoljem, v katerem delujejo službe Komisije.

Kot je navedlo Sodišče, je določanje ciljev odvisno od politike in ne od načinov upravljanja.

Poleg tega predlogi Komisije za naslednjo generacijo programov vsebujejo določbe, ki določajo njihov pričakovani prispevek k doseganju političnih ciljev Unije.

---

(1)  V členu 318 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je določeno, da Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu finančno poročilo Unije glede na dosežene rezultate.

(2)  V posebnih poročilih Sodišča se obravnavajo proračun EU in evropski razvojni skladi. Na voljo so na spletni strani Sodišča (http://eca.europa.eu).

(3)  Člen 27 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, ki je bil razveljavljen s členom 30 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 298, 26.10.2012, str. 1) (začetek veljavnosti: 1. januar 2013).

(4)  Odstavek 6 Mnenja št. 7/2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1083/2006 (UL C 47, 17.2.2012) ter odstavek 8 Mnenja št. 1/2012 o nekaterih predlogih uredb o skupni kmetijski politiki za obdobje 2014–2020 (http://eca.europa.eu).

(5)  Odstavek 8 Mnenja št. 1/2012.

(6)  V sedanjem večletnem finančnem okviru (za obdobje 2007–2013), ki ga je sprejel Evropski svet in podprl Evropski parlament, so določene letne zgornje meje za odobrena proračunska sredstva za prevzem obveznosti po kategorijah odhodkov in letna zgornja meja za odobritve plačil. Te kategorije odhodkov predstavljajo šest razdelkov večletnega finančnega okvira (na primer „Konkurenčnost za rast in zaposlovanje“ (razdelek 1 A) ali „Kohezija za rast in zaposlovanje“ (razdelek 1 B)).

(7)  Na podlagi meril, ki jih je določil Svet, Komisija pripravi razdelitev po državah članicah (nacionalne ovojnice) na primer za razvoj podeželja (Odločba Komisije 2009/545/ES z dne 7. julija 2009 o določitvi letne razdelitve zneska iz člena 69(2a) Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja po državah članicah in o spremembi Odločbe Komisije 2006/636/ES (UL L 181, 14.7.2009, str. 49)) ali za cilj regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja (Odločba Komisije 2006/593/ES z dne 4. avgusta 2006 o določitvi okvirne dodelitve odobritev za prevzem obveznosti po državah članicah za cilj regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja za obdobje 2007–2013 (UL L 243, 6.9.2006, str. 32)).

(8)  Odstavek 4 Mnenja št. 7/2011.

(9)  V finančni uredbi, ki je bila veljavna leta 2012, je pet načinov upravljanja (neposredno centralizirano, posredno centralizirano, deljeno (z državami članicami), decentralizirano (tretje države) in skupno). V finančni uredbi, ki velja od 1. januarja 2013, pa so trije glavni načini upravljanja (neposredno, posredno in deljeno).

(10)  Sodišče je v poglavju 8 svojega letnega poročila za leto 2010 preučilo letna poročila o dejavnostih GD za kmetijstvo in razvoj podeželja (GD AGRI), GD za regionalno in mestno politiko (GD REGIO) ter GD za raziskave in inovacije (GD RTD). V poglavju 10 letnega poročila za leto 2011 pa je preučilo letno poročilo o dejavnostih EuropeAid ter znova GD AGRI in GD REGIO. Letošnja opažanja so podobna kot v letnih poročilih za leti 2010 in 2011.

(11)  Člen 38(3)(e) finančne uredbe.

(12)  Cilj SMART izpolnjuje naslednja merila: specifičnost, merljivost, dosegljivost, relevantnost in časovno opredeljenost.

(13)  Komisija je predlagala uvedbo „izjav o programih“, da bi zmanjšala število ciljev in kazalnikov (od proračunskega postopka za proračunsko leto 2014 naprej).

(14)  Relevantni, sprejeti, verodostojni, preprosti in stabilni, standard notranje kontrole Komisije o ciljih in kazalnikih smotrnosti poslovanja (ICS 5).

(15)  Drugo poročilo o oceni COM(2012) 675 final; tretje poročilo o oceni COM(2013) 461 final.

(16)  Člena 318 in 319 PDEU.

(17)  Pismo predsednika Sodišča predsedniku Komisije. „Odziv Evropskega računskega sodišča na drugo poročilo Komisije o oceni financ Unije v skladu s členom 318“, 21.12.2012 (http://eca.europa.eu/portal/page/portal/publications/auditreportsandopinions/Otherauditdocuments).

(18)  Sprejeto pomeni odobreno za objavo.

(19)  Mnenje št. 4/2012 o poročilu Komisije o oceni financ Unije glede na dosežene rezultate skladno s členom 318 Pogodbe o delovanju Evropske unije (http://eca.europa.eu). Glej tudi Mnenje št. 7/2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1083/2006, Mnenje št. 1/2012 o nekaterih predlogih uredb o skupni kmetijski politiki za obdobje 2014–2020 ter odstavek 8.54 letnega poročila za proračunsko leto 2010 in Odziv Evropskega računskega sodišča na drugo poročilo Komisije o oceni financ Unije v skladu s členom 318.

(20)  Člen 30(3) finančne uredbe.

(21)  Odstavki 20, 24, 25 in 79 Posebnega poročila št. 22/2012 – Ali Evropski sklad za vključevanje in Evropski sklad za begunce uspešno prispevata k vključevanju državljanov tretjih držav?

(22)  Odstavka 50 in 57 Posebnega poročila št. 7/2012 – Reforma skupne organizacije trga z vinom: dosedanji napredek.

(23)  Odstavka 82 in 121 Posebnega poročila št. 2/2012 – Finančni instrumenti za MSP, ki jih sofinancira Evropski sklad za regionalni razvoj.

(24)  Odstavek 70 Posebnega poročila št. 8/2012 – Usmerjanje pomoči za posodabljanje kmetijskih gospodarstev.

(25)  Odstavek 73 Posebnega poročila št. 20/2012 – Ali financiranje projektov za izgradnjo objektov za gospodarjenje s komunalnimi odpadki v okviru strukturnih ukrepov uspešno pomaga državam članicam pri doseganju ciljev politike EU glede gospodarjenja z odpadki?

(26)  Odstavek 79 Posebnega poročila št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem RELEX (CRIS).

(27)  Odstavka 63 in 64 Posebnega poročila št. 11/2012 – Neposredna pomoč za krave dojilje ter ovce in koze v okviru delnega izvajanja določb SEP.

(28)  Odstavek 61 Posebnega poročila št. 25/2012 – Ali obstajajo orodja za spremljanje uspešnosti porabe Evropskega socialnega sklada za starejše delavce?

(29)  Posebno poročilo št. 1/2012 – Uspešnost razvojne pomoči Evropske unije za zanesljivo preskrbo s hrano v podsaharski Afriki, Posebno poročilo št. 6/2012 – Pomoč Evropske unije turški skupnosti na Cipru, Posebno poročilo št. 8/2012 – Usmerjanje pomoči za posodabljanje kmetijskih gospodarstev, Posebno poročilo št. 13/2012 – Razvojna pomoč Evropske unije za oskrbo s pitno vodo in urejanje osnovnih sanitarnih razmer v podsaharskih državah, Posebno poročilo št. 14/2012 – Izvajanje higienske zakonodaje EU v klavnicah držav, ki so se pridružile EU od leta 2004, Posebno poročilo št. 17/2012 – Prispevek Evropskega razvojnega sklada (ERS) k trajnosti cestnega omrežja v podsaharski Afriki, Posebno poročilo št. 18/2012 – Pomoč Evropske unije Kosovu za krepitev pravne države in Posebno poročilo št. 23/2012 – Ali so strukturni ukrepi EU uspešno podprli obnovo industrijskih in vojaških degradiranih območij?

(30)  Odstavka 48 in 49 Posebnega poročila št. 14/2012.

(31)  Odstavka III in 61 Posebnega poročila št. 13/2012.

(32)  Odstavek 32 Posebnega poročila št. 23/2012.

(33)  Odstavka 62 in 102 Posebnega poročila št. 18/2012.

(34)  Odstavki 45, 47 in 60 Posebnega poročila št. 6/2012.

PRILOGA 10.1

POSEBNA POROČILA, KI JIH JE RAČUNSKO SODIŠČE SPREJELO V LETU 2012
   (1)

| — | št. 1/2012 – Uspešnost razvojne pomoči Evropske unije za zanesljivo preskrbo s hrano v podsaharski Afriki; |
| --- | --- |

—

št. 1/2012 – Uspešnost razvojne pomoči Evropske unije za zanesljivo preskrbo s hrano v podsaharski Afriki;

| — | št. 2/2012 – Finančni instrumenti za MSP, ki jih sofinancira Evropski sklad za regionalni razvoj; |
| --- | --- |

—

št. 2/2012 – Finančni instrumenti za MSP, ki jih sofinancira Evropski sklad za regionalni razvoj;

| — | št. 3/2012 – Strukturni skladi: ali je Komisija uspešno obravnavala pomanjkljivosti, ugotovljene v upravljavskih in kontrolnih sistemih držav članic?; |
| --- | --- |

—

št. 3/2012 – Strukturni skladi: ali je Komisija uspešno obravnavala pomanjkljivosti, ugotovljene v upravljavskih in kontrolnih sistemih držav članic?;

| — | št. 4/2012 – Uporaba strukturnih skladov in Kohezijskega sklada za sofinanciranje prometne infrastrukture v morskih pristaniščih: uspešna naložba?; |
| --- | --- |

—

št. 4/2012 – Uporaba strukturnih skladov in Kohezijskega sklada za sofinanciranje prometne infrastrukture v morskih pristaniščih: uspešna naložba?;

| — | št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem RELEX (CRIS); |
| --- | --- |

—

št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem RELEX (CRIS);

| — | št. 6/2012 – Pomoč Evropske unije turški skupnosti na Cipru; |
| --- | --- |

—

št. 6/2012 – Pomoč Evropske unije turški skupnosti na Cipru;

| — | št. 7/2012 – Reforma skupne organizacije trga z vinom: dosedanji napredek; |
| --- | --- |

—

št. 7/2012 – Reforma skupne organizacije trga z vinom: dosedanji napredek;

| — | št. 8/2012 – Usmerjanje pomoči za posodabljanje kmetijskih gospodarstev; |
| --- | --- |

—

št. 8/2012 – Usmerjanje pomoči za posodabljanje kmetijskih gospodarstev;

| — | št. 9/2012 – Revizija nadzornega sistema za pridelavo, predelavo, distribucijo in uvoz ekoloških proizvodov; |
| --- | --- |

—

št. 9/2012 – Revizija nadzornega sistema za pridelavo, predelavo, distribucijo in uvoz ekoloških proizvodov;

| — | št. 10/2012 – Uspešnost razvoja zaposlenih v Evropski komisiji; |
| --- | --- |

—

št. 10/2012 – Uspešnost razvoja zaposlenih v Evropski komisiji;

| — | št. 11/2012 – Neposredna pomoč za krave dojilje ter ovce in koze v okviru delnega izvajanja določb SEP; |
| --- | --- |

—

št. 11/2012 – Neposredna pomoč za krave dojilje ter ovce in koze v okviru delnega izvajanja določb SEP;

| — | št. 12/2012 – Ali sta Komisija in Eurostat izboljšala proces priprave zanesljive in verodostojne evropske statistike?; |
| --- | --- |

—

št. 12/2012 – Ali sta Komisija in Eurostat izboljšala proces priprave zanesljive in verodostojne evropske statistike?;

| — | št. 13/2012 – Razvojna pomoč Evropske unije za oskrbo s pitno vodo in urejanje osnovnih sanitarnih razmer v podsaharskih državah; |
| --- | --- |

—

št. 13/2012 – Razvojna pomoč Evropske unije za oskrbo s pitno vodo in urejanje osnovnih sanitarnih razmer v podsaharskih državah;

| — | št. 14/2012 – Izvajanje higienske zakonodaje EU v klavnicah držav, ki so se pridružile EU od leta 2004; |
| --- | --- |

—

št. 14/2012 – Izvajanje higienske zakonodaje EU v klavnicah držav, ki so se pridružile EU od leta 2004;

| — | št. 15/2012 – Obvladovanje navzkrižij interesov v izbranih agencijah EU; |
| --- | --- |

—

št. 15/2012 – Obvladovanje navzkrižij interesov v izbranih agencijah EU;

| — | št. 16/2012 – Uspešnost sheme enotnega plačila na površino kot prehodnega sistema za podporo kmetom v novih državah članicah; |
| --- | --- |

—

št. 16/2012 – Uspešnost sheme enotnega plačila na površino kot prehodnega sistema za podporo kmetom v novih državah članicah;

| — | št. 17/2012 – Prispevek Evropskega razvojnega sklada (ERS) k trajnosti cestnega omrežja v podsaharski Afriki; |
| --- | --- |

—

št. 17/2012 – Prispevek Evropskega razvojnega sklada (ERS) k trajnosti cestnega omrežja v podsaharski Afriki;

| — | št. 18/2012 – Pomoč Evropske unije Kosovu za krepitev pravne države; |
| --- | --- |

—

št. 18/2012 – Pomoč Evropske unije Kosovu za krepitev pravne države;

| — | št. 19/2012 – Poročilo za leto 2011 o spremljanju popravnih učinkov posebnih poročil Evropskega računskega sodišča; |
| --- | --- |

—

št. 19/2012 – Poročilo za leto 2011 o spremljanju popravnih učinkov posebnih poročil Evropskega računskega sodišča;

| — | št. 20/2012 – Ali financiranje projektov za izgradnjo objektov za gospodarjenje s komunalnimi odpadki v okviru strukturnih ukrepov uspešno pomaga državam članicam pri doseganju ciljev politike EU glede gospodarjenja z odpadki?; |
| --- | --- |

—

št. 20/2012 – Ali financiranje projektov za izgradnjo objektov za gospodarjenje s komunalnimi odpadki v okviru strukturnih ukrepov uspešno pomaga državam članicam pri doseganju ciljev politike EU glede gospodarjenja z odpadki?;

| — | št. 21/2012 – Stroškovna učinkovitost naložb kohezijske politike v energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

—

št. 21/2012 – Stroškovna učinkovitost naložb kohezijske politike v energetsko učinkovitost;

| — | št. 22/2012 – Ali Evropski sklad za vključevanje in Evropski sklad za begunce uspešno prispevata k vključevanju državljanov tretjih držav?; |
| --- | --- |

—

št. 22/2012 – Ali Evropski sklad za vključevanje in Evropski sklad za begunce uspešno prispevata k vključevanju državljanov tretjih držav?;

| — | št. 23/2013 – Ali so strukturni ukrepi EU uspešno podprli obnovo industrijskih in vojaških degradiranih območij?; |
| --- | --- |

—

št. 23/2013 – Ali so strukturni ukrepi EU uspešno podprli obnovo industrijskih in vojaških degradiranih območij?;

| — | št. 24/2012 – Odziv Solidarnostnega sklada Evropske unije na potres v Abrucih leta 2009: ustreznost in stroški ukrepov; |
| --- | --- |

—

št. 24/2012 – Odziv Solidarnostnega sklada Evropske unije na potres v Abrucih leta 2009: ustreznost in stroški ukrepov;

| — | št. 25/2012 – Ali obstajajo orodja za spremljanje uspešnosti porabe Evropskega socialnega sklada za starejše delavce? |
| --- | --- |

—

št. 25/2012 – Ali obstajajo orodja za spremljanje uspešnosti porabe Evropskega socialnega sklada za starejše delavce?

---

(1)  Posebna poročila Evropskega računskega sodišča so na voljo na spletni strani Sodišča: http://eca.europa.eu/portal/page/portal/publications/auditreportsandopinions/specialreports.

PRILOGA 10.2

SPREMLJANJE IZVAJANJA PRIPOROČIL ZA DOSEGANJE REZULTATOV EU

| Leto | Priporočilo Sodišča | Dosežen napredek po analizi Sodišča | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| izvedeno v celoti | se izvaja | ni izvedeno | ni več relevantno | nezadostni dokazi |
| večinoma | deloma |
| 2010 | Priporočilo 1: V letnih poročilih o dejavnostih generalnih direktoratov bi bilo treba več pozornosti nameniti smotrnosti poslovanja, zlasti z analiziranjem razlik med načrtovanimi ožjimi cilji in dosežki ter s poročanjem o gospodarnosti in učinkovitosti financiranja EU (glej odstavek 8.53). | | | X | | | | Od leta 2012 morajo službe v del 3 letnega poročila o dejavnostih vključiti glavne kazalnike za dobro finančno upravljanje (uspešnost, učinkovitost, gospodarnost) financiranja EU in vsako leto poročajo o rezultatih teh kazalnikov. Ti kazalniki lahko temeljijo npr. na rezultatih glede kakovosti (% izpodbijanih sklepov) postopkov za izbiro projektov, statistiki glede časa do plačila in finančnih prihrankih, ustvarjenih med postopkom oddaje naročil. |
| Priporočilo 2: Službe Komisije bi morale opredeliti ustrezne vmesne mejnike za večletne ožje cilje, tako da bi bilo mogoče ustrezno ocenjevati napredek (glej odstavek 8.54). | | | X | | | | Za kazalnike izložkov, rezultatov in po potrebi tudi učinkov bi bilo mogoče opredeliti vmesne mejnike (npr. vsaj s preverjanjem „trenda“). Za izložke je možno opredeliti mejnike za večletne cilje vsaj na ravni programa. Poleg tega je Komisija v okviru priprav na naslednji finančni okvir v vse svoje zakonodajne predloge vključila nekaj dodatnih zahtev za izboljšanje kakovosti faze načrtovanja, kot je opredelitev splošnih in posebnih ciljev ter ustreznih kazalnikov. |
| Priporočilo 3: Komisija in države članice bi si morale v kontekstu svojih odgovornosti v okviru deljenega upravljanja prizadevati za dogovor o skladnih kazalnikih smotrnosti poslovanja ter zagotoviti zanesljivost informacij o načrtovanih ožjih ciljih in doseženih rezultatih (glej odstavek 8.56). | | | X | | | | Komisija izvaja priporočeni ukrep in je že začela tak postopek z državami članicami. Priporočilo se bo izvajalo do začetka naslednjega programskega obdobja. |
| Priporočilo 4: Med načrtovanjem programov porabe EU bi morale Komisija in države članice več pozornosti nameniti opredelitvi ciljev v obliki SMART ter ugotavljanju in blaženju tveganj, do katerih lahko pride med izvajanjem (glej odstavek 8.57). | | | X | | | | Komisija si vedno prizadeva opredeliti cilje, ki odgovarjajo merilom SMART. Nekatera merila SMART se lahko dosežejo šele po tem, ko so analizirana skupaj s povezanimi kazalniki ali drugimi informacijami iz načrtov upravljanja. Komisija je vložila veliko truda, med drugim v pripravo priročnika o določanju ciljev in kazalnikov, ki je priložen navodilom. |
| 2010 | Priporočilo 5: Odgovornost vodstva bi morala zajemati tudi poročanje o rezultatih glede na njihovo ujemanje s pričakovanimi dosežki, navedenimi v načrtu upravljanja, in dosežki, o katerih se poroča v letnem poročilu o dejavnostih (glej odstavek 8.58). | | | X | | | | Veljavna navodila za načrte upravljanja in letna poročila o dejavnostih so bila posodobljena, da bi se izboljšala skladnost med pričakovanji v zvezi s cilji in dosežki ter da bi se pojasnila morebitna odstopanja (glej „analizo vrzeli“). Navodila za načrte upravljanja za leto 2013 določajo, da je treba pri opredelitvi splošnih (glej del 3: „sedanje stanje“) in posebnih ciljev (glej del 4: „zadnji znani rezultati“) uporabiti izhodiščno stanje.


  Med postopkom medsebojnega pregleda za letna poročila o dejavnostih za leto 2012 so osrednje službe vsaki skupini generalnih direktoratov predložile tabelo, ki je prikazovala primerljivost med cilji in kazalniki, kot so bili predstavljeni v načrtih upravljanja za leto 2012. |
| Priporočilo 6: Kadar je primerno, bi morala Komisija skupaj z državami članicami v okviru deljenega upravljanja zasnovati in izvajati sisteme za spremljanje in kontrolo, da se pridobijo popolne in točne informacije o rezultatih (glej odstavek 8.58). | | | X | | | | Za programe v okviru deljenega upravljanja je Komisija zakonodajnemu organu predlagala nekaj ključnih zahtev za zasnovo sistemov za zagotavljanje informacij o rezultatih v okviru prihodnjih uredb po letu 2013. Za upravljanje teh sistemov, katerih namen je zagotoviti celotne in točne informacije o rezultatih, so odgovorne države članice v skladu z delitvijo pristojnosti v okviru deljenega upravljanja. Kot primer glej predlog uredbe o skupnih določbah, ki se uporabljajo za strukturne sklade (COM(2011) 615 final z dne 14. marca 2012), zlasti člen 9 o tematskih ciljih, člen 47 o ocenjevanju in Prilogo 1 o metodi za določitev okvira smotrnosti poslovanja. |

Leto

Priporočilo Sodišča

Dosežen napredek po analizi Sodišča

Odgovor Komisije

izvedeno v celoti

se izvaja

ni izvedeno

ni več relevantno

nezadostni dokazi

večinoma

deloma

2010

Priporočilo 1: V letnih poročilih o dejavnostih generalnih direktoratov bi bilo treba več pozornosti nameniti smotrnosti poslovanja, zlasti z analiziranjem razlik med načrtovanimi ožjimi cilji in dosežki ter s poročanjem o gospodarnosti in učinkovitosti financiranja EU (glej odstavek 8.53).

X

Od leta 2012 morajo službe v del 3 letnega poročila o dejavnostih vključiti glavne kazalnike za dobro finančno upravljanje (uspešnost, učinkovitost, gospodarnost) financiranja EU in vsako leto poročajo o rezultatih teh kazalnikov. Ti kazalniki lahko temeljijo npr. na rezultatih glede kakovosti (% izpodbijanih sklepov) postopkov za izbiro projektov, statistiki glede časa do plačila in finančnih prihrankih, ustvarjenih med postopkom oddaje naročil.

Priporočilo 2: Službe Komisije bi morale opredeliti ustrezne vmesne mejnike za večletne ožje cilje, tako da bi bilo mogoče ustrezno ocenjevati napredek (glej odstavek 8.54).

X

Za kazalnike izložkov, rezultatov in po potrebi tudi učinkov bi bilo mogoče opredeliti vmesne mejnike (npr. vsaj s preverjanjem „trenda“). Za izložke je možno opredeliti mejnike za večletne cilje vsaj na ravni programa. Poleg tega je Komisija v okviru priprav na naslednji finančni okvir v vse svoje zakonodajne predloge vključila nekaj dodatnih zahtev za izboljšanje kakovosti faze načrtovanja, kot je opredelitev splošnih in posebnih ciljev ter ustreznih kazalnikov.

Priporočilo 3: Komisija in države članice bi si morale v kontekstu svojih odgovornosti v okviru deljenega upravljanja prizadevati za dogovor o skladnih kazalnikih smotrnosti poslovanja ter zagotoviti zanesljivost informacij o načrtovanih ožjih ciljih in doseženih rezultatih (glej odstavek 8.56).

X

Komisija izvaja priporočeni ukrep in je že začela tak postopek z državami članicami. Priporočilo se bo izvajalo do začetka naslednjega programskega obdobja.

Priporočilo 4: Med načrtovanjem programov porabe EU bi morale Komisija in države članice več pozornosti nameniti opredelitvi ciljev v obliki SMART ter ugotavljanju in blaženju tveganj, do katerih lahko pride med izvajanjem (glej odstavek 8.57).

X

Komisija si vedno prizadeva opredeliti cilje, ki odgovarjajo merilom SMART. Nekatera merila SMART se lahko dosežejo šele po tem, ko so analizirana skupaj s povezanimi kazalniki ali drugimi informacijami iz načrtov upravljanja. Komisija je vložila veliko truda, med drugim v pripravo priročnika o določanju ciljev in kazalnikov, ki je priložen navodilom.

2010

Priporočilo 5: Odgovornost vodstva bi morala zajemati tudi poročanje o rezultatih glede na njihovo ujemanje s pričakovanimi dosežki, navedenimi v načrtu upravljanja, in dosežki, o katerih se poroča v letnem poročilu o dejavnostih (glej odstavek 8.58).

X

Veljavna navodila za načrte upravljanja in letna poročila o dejavnostih so bila posodobljena, da bi se izboljšala skladnost med pričakovanji v zvezi s cilji in dosežki ter da bi se pojasnila morebitna odstopanja (glej „analizo vrzeli“). Navodila za načrte upravljanja za leto 2013 določajo, da je treba pri opredelitvi splošnih (glej del 3: „sedanje stanje“) in posebnih ciljev (glej del 4: „zadnji znani rezultati“) uporabiti izhodiščno stanje.

Med postopkom medsebojnega pregleda za letna poročila o dejavnostih za leto 2012 so osrednje službe vsaki skupini generalnih direktoratov predložile tabelo, ki je prikazovala primerljivost med cilji in kazalniki, kot so bili predstavljeni v načrtih upravljanja za leto 2012.

Priporočilo 6: Kadar je primerno, bi morala Komisija skupaj z državami članicami v okviru deljenega upravljanja zasnovati in izvajati sisteme za spremljanje in kontrolo, da se pridobijo popolne in točne informacije o rezultatih (glej odstavek 8.58).

X

Za programe v okviru deljenega upravljanja je Komisija zakonodajnemu organu predlagala nekaj ključnih zahtev za zasnovo sistemov za zagotavljanje informacij o rezultatih v okviru prihodnjih uredb po letu 2013. Za upravljanje teh sistemov, katerih namen je zagotoviti celotne in točne informacije o rezultatih, so odgovorne države članice v skladu z delitvijo pristojnosti v okviru deljenega upravljanja. Kot primer glej predlog uredbe o skupnih določbah, ki se uporabljajo za strukturne sklade (COM(2011) 615 final z dne 14. marca 2012), zlasti člen 9 o tematskih ciljih, člen 47 o ocenjevanju in Prilogo 1 o metodi za določitev okvira smotrnosti poslovanja.

---

| 14.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/261 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/261

---

LETNO POROČILO O DEJAVNOSTIH, FINANCIRANIH IZ 8., 9. IN 10. EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA (ERS)

2013/C 331/02

Letno poročilo o dejavnostih, financiranih iz 8., 9. in 10. evropskega razvojnega sklada (ERS)

KAZALO

Uvod

Posebne značilnosti evropskih razvojnih skladov

Poglavje I – 8., 9. in 10. evropski razvojni sklad

Izvajanje

Letno poročilo Komisije o finančnem poslovodenju 8. do 10. evropskega razvojnega sklada

Poglavje II – Izjava Sodišča o zanesljivosti za evropske razvojne sklade

Izjava o zanesljivosti, ki jo Sodišče daje Evropskemu parlamentu in Svetu za 8., 9. in 10. evropski razvojni sklad – poročilo neodvisnega revizorja

Informacije v podkrepitev izjave o zanesljivosti

Obseg revizije in revizijski pristop

Zanesljivost računovodskih izkazov

Pravilnost transakcij

Uspešnost sistemov

Zaključki in priporočila

Zaključki

Priporočila

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| 1. | V tem letnem poročilu je predstavljena ocena Sodišča o evropskih razvojnih skladih (ERS). Ključne informacije o vključenih dejavnostih in porabi v letu 2012 so v
  tabeli 1
  . |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

1.

V tem letnem poročilu je predstavljena ocena Sodišča o evropskih razvojnih skladih (ERS). Ključne informacije o vključenih dejavnostih in porabi v letu 2012 so v
  tabeli 1
  .

Tabela 1 –   Evropski razvojni skladi – ključne informacije za leto 2012

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Proračunski naslov | Področje politike | Opis | Plačila v letu 2012 | Način upravljanja |
| Evropski razvojni skladi | 8. ERS | operativni odhodki | | |
| Projekti | 22 | decentralizirano |
| Projekti | 5 | neposredno centralizirano |
| Projekti | 2 | posredno centralizirano |
| Projekti | 0 | skupno upravljanje |
| Proračunska podpora | 0 | neposredno centralizirano |
| upravni odhodki | 0 | |
| | 29 | |
| 9. ERS | operativni odhodki | | |
| Projekti | 383 | decentralizirano |
| Projekti | 95 | skupno upravljanje |
| Projekti | 90 | neposredno centralizirano |
| Proračunska podpora | 16 | neposredno centralizirano |
| Projekti | 15 | posredno centralizirano |
| upravni odhodki | 0 | |
| | 599 | |
| 10. ERS | operativni odhodki | | |
| Proračunska podpora | 824 | neposredno centralizirano |
| Projekti | 775 | skupno upravljanje |
| Projekti | 624 | decentralizirano |
| Projekti | 299 | neposredno centralizirano |
| Projekti | 45 | posredno centralizirano |
| upravni odhodki | 97 | |
| | 2 664 | |
| Operativni odhodki skupaj (projekti) | 2 355 | |
| Operativni odhodki skupaj (proračunska podpora) | 840 | |
| Upravni odhodki skupaj | 97 | |
| Plačila skupaj | 3 292 | |
| – | predplačila |

(v milijonih EUR)

Proračunski naslov

Področje politike

Opis

Plačila v letu 2012

Način upravljanja

Evropski razvojni skladi

8. ERS

operativni odhodki

Projekti

22

decentralizirano

Projekti

5

neposredno centralizirano

Projekti

2

posredno centralizirano

Projekti

0

skupno upravljanje

Proračunska podpora

0

neposredno centralizirano

upravni odhodki

0

29

9. ERS

operativni odhodki

Projekti

383

decentralizirano

Projekti

95

skupno upravljanje

Projekti

90

neposredno centralizirano

Proračunska podpora

16

neposredno centralizirano

Projekti

15

posredno centralizirano

upravni odhodki

0

599

10. ERS

operativni odhodki

Proračunska podpora

824

neposredno centralizirano

Projekti

775

skupno upravljanje

Projekti

624

decentralizirano

Projekti

299

neposredno centralizirano

Projekti

45

posredno centralizirano

upravni odhodki

97

2 664

Operativni odhodki skupaj (projekti)

2 355

Operativni odhodki skupaj (proračunska podpora)

840

Upravni odhodki skupaj

97

Plačila skupaj

3 292

–

1 738

| + | obračunana predplačila |
| --- | --- |

+

1 369

Revidirana populacija

2 923

Posamezne prevzete proračunske obveznosti skupaj
   (37)

3 226

Globalne prevzete proračunske obveznosti skupaj
   (37)

3 163

Posebne značilnosti evropskih razvojnih skladov

| 2. | ERS so glavni instrument za zagotavljanje pomoči Evropske unije za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim (AKP) državam ter čezmorskim državam in ozemljem (ČDO). Veljavni okvir za odnose Evropske unije z državami AKP in ČDO je sporazum o partnerstvu, ki je bil podpisan v Cotonouju 23. junija 2000 za obdobje 20 let (v nadaljnjem besedilu: Sporazum iz Cotonouja). Osredotočen je na zmanjševanje in sčasoma odpravo revščine. |
| --- | --- |

2.

ERS so glavni instrument za zagotavljanje pomoči Evropske unije za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim (AKP) državam ter čezmorskim državam in ozemljem (ČDO). Veljavni okvir za odnose Evropske unije z državami AKP in ČDO je sporazum o partnerstvu, ki je bil podpisan v Cotonouju 23. junija 2000 za obdobje 20 let (v nadaljnjem besedilu: Sporazum iz Cotonouja). Osredotočen je na zmanjševanje in sčasoma odpravo revščine.

| 3. | ERS financirajo države članice, urejajo jih posebne finančne uredbe, upravlja pa Evropska komisija zunaj okvira splošnega proračuna EU. Evropska investicijska banka (EIB) upravlja sklad za spodbujanje naložb, za katerega se ne uporabljata niti izjava Sodišča o zanesljivosti niti postopek razrešnice Evropskega parlamenta (1)
   (2). |
| --- | --- |

3.

ERS financirajo države članice, urejajo jih posebne finančne uredbe, upravlja pa Evropska komisija zunaj okvira splošnega proračuna EU. Evropska investicijska banka (EIB) upravlja sklad za spodbujanje naložb, za katerega se ne uporabljata niti izjava Sodišča o zanesljivosti niti postopek razrešnice Evropskega parlamenta (1)
   (2).

| 4. | ERS skoraj v celoti upravlja Generalni direktorat Komisije za razvoj in sodelovanje (EuropeAid), ki upravlja tudi veliko različnih vrst odhodkov iz proračuna EU (3)
   (4). |
| --- | --- |

4.

ERS skoraj v celoti upravlja Generalni direktorat Komisije za razvoj in sodelovanje (EuropeAid), ki upravlja tudi veliko različnih vrst odhodkov iz proračuna EU (3)
   (4).

| 5. | Ukrepi ERS se izvajajo kot projekti in proračunska podpora (5) po treh glavnih ureditvah. Leta 2012 se je za 43 % plačil uporabljalo centralizirano upravljanje, za 30 % decentralizirano upravljanje, za 27 % pa skupno upravljanje (6) (glej
  tabelo 1
  ). |
| --- | --- |

5.

Ukrepi ERS se izvajajo kot projekti in proračunska podpora (5) po treh glavnih ureditvah. Leta 2012 se je za 43 % plačil uporabljalo centralizirano upravljanje, za 30 % decentralizirano upravljanje, za 27 % pa skupno upravljanje (6) (glej
  tabelo 1
  ).

| 6. | Za odhodke, obravnavane v tem poročilu, se je uporabljalo veliko načinov izvajanja, in to v 79 državah. Pravila in postopki so pogosto zapleteni, vključno z razpisnimi postopki in postopki oddaje javnih naročil. Sodišče je tveganje ocenilo kot samo po sebi veliko. |
| --- | --- |

6.

Za odhodke, obravnavane v tem poročilu, se je uporabljalo veliko načinov izvajanja, in to v 79 državah. Pravila in postopki so pogosto zapleteni, vključno z razpisnimi postopki in postopki oddaje javnih naročil. Sodišče je tveganje ocenilo kot samo po sebi veliko.

| 7. | Na dveh področjih – proračunska podpora (7) in prispevki EU za večdonatorske projekte, ki jih izvajajo mednarodne organizacije (8), kot je OZN –vrsta instrumentov in plačilnih pogojev omejuje nagnjenost transakcij k napakam, kot je opredeljeno v reviziji pravilnosti, ki jo izvaja Sodišče. |
| --- | --- |

7.

Na dveh področjih – proračunska podpora (7) in prispevki EU za večdonatorske projekte, ki jih izvajajo mednarodne organizacije (8), kot je OZN –vrsta instrumentov in plačilnih pogojev omejuje nagnjenost transakcij k napakam, kot je opredeljeno v reviziji pravilnosti, ki jo izvaja Sodišče.

| 8. | Proračunska podpora se plača v splošni proračun države ali njen proračun za posebno politiko ali cilj. Sodišče preuči, ali je Komisija spoštovala posebne pogoje za izvrševanje plačil proračunske podpore posameznim partnerskim državam in dokazala, da so bili upoštevani splošni pogoji za upravičenost (kot je napredek v upravljanju javnih financ). |
| --- | --- |

8.

Proračunska podpora se plača v splošni proračun države ali njen proračun za posebno politiko ali cilj. Sodišče preuči, ali je Komisija spoštovala posebne pogoje za izvrševanje plačil proračunske podpore posameznim partnerskim državam in dokazala, da so bili upoštevani splošni pogoji za upravičenost (kot je napredek v upravljanju javnih financ).

| 9. | Toda Komisija je lahko precej fleksibilna pri odločanju, ali so bili ti splošni pogoji izpolnjeni. Z revizijo pravilnosti, ki jo izvede Sodišče, ni mogoče preverjati drugega kot fazo, v kateri se pomoč izplača državi partnerici. Po nakazilu so sredstva združena s proračunskimi viri države prejemnice. Morebitne slabosti v njenem finančnem poslovodenju se pri reviziji pravilnosti, ki jo izvede Sodišče, ne pokažejo kot napake. |
| --- | --- |

9.

Toda Komisija je lahko precej fleksibilna pri odločanju, ali so bili ti splošni pogoji izpolnjeni. Z revizijo pravilnosti, ki jo izvede Sodišče, ni mogoče preverjati drugega kot fazo, v kateri se pomoč izplača državi partnerici. Po nakazilu so sredstva združena s proračunskimi viri države prejemnice. Morebitne slabosti v njenem finančnem poslovodenju se pri reviziji pravilnosti, ki jo izvede Sodišče, ne pokažejo kot napake.

| 10. | Prispevki Komisije za večdonatorske projekte se združijo s prispevki drugih donatorjev in niso namensko rezervirani za posebne ugotovljive postavke odhodkov. |
| --- | --- |

10.

Prispevki Komisije za večdonatorske projekte se združijo s prispevki drugih donatorjev in niso namensko rezervirani za posebne ugotovljive postavke odhodkov.

POGLAVJE I –   8., 9. IN 10. EVROPSKI RAZVOJNI SKLAD

Izvajanje

| 11. | Običajno se sporazumi o ERS sklenejo za obdobje prevzema obveznosti, ki traja približno pet let, vendar je plačila mogoče izvrševati v daljšem obdobju. V letu 2012 so bila izvršena plačila iz 8., 9. in 10. ERS. Sredstva za 8. ERS (1995–2000) so znašala 14 625 milijonov EUR, za 9. ERS (2000–2007) pa 15 200 milijonov EUR. |
| --- | --- |

11.

Običajno se sporazumi o ERS sklenejo za obdobje prevzema obveznosti, ki traja približno pet let, vendar je plačila mogoče izvrševati v daljšem obdobju. V letu 2012 so bila izvršena plačila iz 8., 9. in 10. ERS. Sredstva za 8. ERS (1995–2000) so znašala 14 625 milijonov EUR, za 9. ERS (2000–2007) pa 15 200 milijonov EUR.

| 12. | Sredstva za 10. ERS (2008–2013) skupaj znašajo 22 682 milijonov EUR. Od tega zneska je 21 967 milijonov EUR dodeljenih državam AKP, 285 milijonov EUR pa ČDO. Ta zneska vsebujeta sredstva za Sklad za spodbujanje naložb, ki ga upravlja EIB, in sicer 1 500 milijonov EUR za države AKP in 30 milijonov EUR za ČDO. In nazadnje, 430 milijonov EUR je namenjenih za odhodke, ki jih ima Komisija pri načrtovanju programov in izvajanju ERS. |
| --- | --- |

12.

Sredstva za 10. ERS (2008–2013) skupaj znašajo 22 682 milijonov EUR. Od tega zneska je 21 967 milijonov EUR dodeljenih državam AKP, 285 milijonov EUR pa ČDO. Ta zneska vsebujeta sredstva za Sklad za spodbujanje naložb, ki ga upravlja EIB, in sicer 1 500 milijonov EUR za države AKP in 30 milijonov EUR za ČDO. In nazadnje, 430 milijonov EUR je namenjenih za odhodke, ki jih ima Komisija pri načrtovanju programov in izvajanju ERS.

| 13. | Leta 2012 so skupni prispevki držav članic znašali 2 600 milijonov EUR. |
| --- | --- |

13.

Leta 2012 so skupni prispevki držav članic znašali 2 600 milijonov EUR.

| 14. | V
  tabeli 2
  sta prikazani poraba virov ERS med letom 2012 in kumulativna poraba. Posamezne prevzete proračunske obveznosti so bile za 27 % nad prvotno napovedjo, zlasti zaradi odobritve podpore EU za pobudo Sustainable Energy for All (trajnostna energija za vse) v višini 400 milijonov EUR, ki sprva ni bila načrtovana. Plačila so znašala 8 % več, kot je bilo sprva napovedano, predvsem zaradi zneska prevzetih proračunskih obveznosti, ki je bil višji od pričakovanega. Neporabljene obveznosti so v primerjavi z letom 2011 ostale ustaljene. |
| --- | --- |

14.

V
  tabeli 2
  sta prikazani poraba virov ERS med letom 2012 in kumulativna poraba. Posamezne prevzete proračunske obveznosti so bile za 27 % nad prvotno napovedjo, zlasti zaradi odobritve podpore EU za pobudo Sustainable Energy for All (trajnostna energija za vse) v višini 400 milijonov EUR, ki sprva ni bila načrtovana. Plačila so znašala 8 % več, kot je bilo sprva napovedano, predvsem zaradi zneska prevzetih proračunskih obveznosti, ki je bil višji od pričakovanega. Neporabljene obveznosti so v primerjavi z letom 2011 ostale ustaljene.

Letno poročilo Komisije o finančnem poslovodenju 8. do 10. evropskega razvojnega sklada

| 15. | V skladu s finančno uredbo, ki se uporablja za deseti ERS, mora Komisija vsako leto poročati o finančnem poslovodenju ERS (9). Po mnenju Sodišča poročilo točno predstavlja relevantne finančne informacije. |
| --- | --- |

15.

V skladu s finančno uredbo, ki se uporablja za deseti ERS, mora Komisija vsako leto poročati o finančnem poslovodenju ERS (9). Po mnenju Sodišča poročilo točno predstavlja relevantne finančne informacije.

Tabela 2 –   Uporaba virov ERS 31. decembra 2012

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Stanje ob koncu leta 2011 | Izvrševanje proračuna v proračunskem letu 2012
  (neto) (43) | Stanje ob koncu leta 2012 |
| Globalni znesek | Stopnja izvajanja (39) | 8. ERS (40) | 9. ERS (40) | 10. ERS | Globalni znesek | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | Globalni znesek | Stopnja izvajanja (39) |
| A – | VIRI
   (38) |

(v milijonih EUR)

Stanje ob koncu leta 2011

Izvrševanje proračuna v proračunskem letu 2012

(neto) (43)

Stanje ob koncu leta 2012

Globalni znesek

Stopnja izvajanja (39)

8. ERS (40)

9. ERS (40)

10. ERS

Globalni znesek

8. ERS

9. ERS

10. ERS

Globalni znesek

Stopnja izvajanja (39)

A –

48 854

–79

– 102

246

66

10 584

16 450

21 885

48 920

B –   PORABA

| 1. | Globalne prevzete proračunske obveznosti
   (41) |
| --- | --- |

1.

40 827

83,6 %

–64

– 297

3 524

3 163

10 576

16 157

17 258

43 991

89,9 %

| 2. | Posamezne prevzete proračunske obveznosti
   (42) |
| --- | --- |

2.

34 833

71,3 %

–46

– 187

3 460

3 226

10 448

15 504

12 107

38 059

77,8 %

| 3. | Plačila |
| --- | --- |

3.

29 208

59,8 %

15

539

2 655

3 209

10 345

14 566

7 507

32 417

66,3 %

| C – | Neporabljene prevzete proračunske obveznosti (B1 – B3) |
| --- | --- |

C –

11 619

23,8 %

231

1 591

9 751

11 574

23,7 %

| D – | Razpoložljivo stanje (A – B1) |
| --- | --- |

D –

8 027

16,4 %

8

293

4 627

4 929

10,1 %

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi poročil o finančnem izvajanju in računovodskih izkazov ERS na dan 31. decembra 2012.

POGLAVJE II –   IZJAVA SODIŠČA O ZANESLJIVOSTI ZA EVROPSKE RAZVOJNE SKLADE

Izjava o zanesljivosti, ki jo Sodišče daje Evropskemu parlamentu in Svetu za 8., 9. in 10. evropski razvojni sklad – poročilo neodvisnega revizorja

| | | |
| --- | --- | --- |

Zanesljivost računovodskih izkazov

| | |
| --- | --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

Zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij

| |
| --- |

Prihodki

Prevzete proračunske obveznosti

| |
| --- |

Plačila

| |
| --- |

5. septembra 2013

| |
| --- |

| |
| --- |

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Predsednik

| Evropsko računsko sodišče |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUKSEMBURG |

Evropsko računsko sodišče

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUKSEMBURG

Informacije v podkrepitev izjave o zanesljivosti

Obseg revizije in revizijski pristop

| 16. | Opažanja glede zanesljivosti računovodskih izkazov ERS, navedena v odstavku VI izjave o zanesljivosti, temeljijo na reviziji računovodskih izkazov (12) in poročilu o finančnem izvajanju 8., 9. in 10. ERS (13). Revizija je vključevala preizkušanje zneskov in razkritij ter oceno uporabljenih računovodskih načel, pomembnih ocen, ki jih je pripravilo poslovodstvo, in celotne predstavitve računovodskih izkazov. |
| --- | --- |

16.

Opažanja glede zanesljivosti računovodskih izkazov ERS, navedena v odstavku VI izjave o zanesljivosti, temeljijo na reviziji računovodskih izkazov (12) in poročilu o finančnem izvajanju 8., 9. in 10. ERS (13). Revizija je vključevala preizkušanje zneskov in razkritij ter oceno uporabljenih računovodskih načel, pomembnih ocen, ki jih je pripravilo poslovodstvo, in celotne predstavitve računovodskih izkazov.

| 17. | V
  delu 2 Priloge 1.1
  k poglavju 1 letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za leto 2012 sta opisana splošni pristop in metodologija Sodišča. Opažanja o pravilnosti transakcij ERS so navedena v odstavkih VII do X izjave o zanesljivosti in temeljijo na naslednjih elementih:






  (a) | preučevanju vseh prispevkov držav članic in vzorca drugih vrst transakcij v zvezi s prihodki; |
| --- | --- | --- |

17.

V
  delu 2 Priloge 1.1
  k poglavju 1 letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za leto 2012 sta opisana splošni pristop in metodologija Sodišča. Opažanja o pravilnosti transakcij ERS so navedena v odstavkih VII do X izjave o zanesljivosti in temeljijo na naslednjih elementih:

(a)

preučevanju vseh prispevkov držav članic in vzorca drugih vrst transakcij v zvezi s prihodki;

| (b) | preučevanju vzorca 30 prevzetih proračunskih obveznosti (14); |
| --- | --- |

(b)

preučevanju vzorca 30 prevzetih proračunskih obveznosti (14);

| (c) | preučevanju vzorca 167 vmesnih in končnih transakcij v zvezi z odhodki, ki jih je odobrilo sedem delegacij EU ali službe na sedežu Komisije (15). Po potrebi so bili opravljeni obiski na kraju samem pri izvajalskih organizacijah in končnih upravičencih zaradi preverjanja z izkazi povezanih transakcij, navedenih v finančnih poročilih ali izkazih stroškov; |
| --- | --- |

(c)

preučevanju vzorca 167 vmesnih in končnih transakcij v zvezi z odhodki, ki jih je odobrilo sedem delegacij EU ali službe na sedežu Komisije (15). Po potrebi so bili opravljeni obiski na kraju samem pri izvajalskih organizacijah in končnih upravičencih zaradi preverjanja z izkazi povezanih transakcij, navedenih v finančnih poročilih ali izkazih stroškov;

| (d) | oceni uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov na sedežu EuropeAid in v delegacijah EU, ki je zajemala naslednje elemente:






  (i) | predhodne preglede, ki so jih izvajali odredbodajalci, zunanji nadzorniki (za javna naročila gradenj) ali zunanji revizorji (za predračune za programe (16), nepovratna sredstva in javna naročila storitev na podlagi stroškov na enoto). Sodišče je analiziralo, zakaj je prišlo do odkritih napak; |
| --- | --- | --- |

(d)

oceni uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov na sedežu EuropeAid in v delegacijah EU, ki je zajemala naslednje elemente:

(i)

predhodne preglede, ki so jih izvajali odredbodajalci, zunanji nadzorniki (za javna naročila gradenj) ali zunanji revizorji (za predračune za programe (16), nepovratna sredstva in javna naročila storitev na podlagi stroškov na enoto). Sodišče je analiziralo, zakaj je prišlo do odkritih napak;

| (ii) | spremljanje in nadzor, ki je vključevalo preučevanje študije EuropeAid o stopnji preostale napake za leto 2012, ki se je deloma opirala na delo službe Komisije za notranjo revizijo (17); |
| --- | --- |

(ii)

spremljanje in nadzor, ki je vključevalo preučevanje študije EuropeAid o stopnji preostale napake za leto 2012, ki se je deloma opirala na delo službe Komisije za notranjo revizijo (17);

| (iii) | notranjo revizijo; |
| --- | --- |

(iii)

notranjo revizijo;

| (e) | oceni letnega poročila o dejavnostih generalnega direktorja urada EuropeAid. |
| --- | --- |

(e)

oceni letnega poročila o dejavnostih generalnega direktorja urada EuropeAid.

| 18. | Kot je omenjeno v odstavku 4, EuropeAid izvaja večino instrumentov zunanje pomoči, ki se financirajo iz splošnega proračuna in ERS. Opažanja Sodišča o uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov ter zanesljivosti letnega poročila o dejavnostih in izjave generalnega direktorja za leto 2012 se nanašajo na celotno področje odgovornosti EuropeAid. |
| --- | --- |

18.

Kot je omenjeno v odstavku 4, EuropeAid izvaja večino instrumentov zunanje pomoči, ki se financirajo iz splošnega proračuna in ERS. Opažanja Sodišča o uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov ter zanesljivosti letnega poročila o dejavnostih in izjave generalnega direktorja za leto 2012 se nanašajo na celotno področje odgovornosti EuropeAid.

Zanesljivost računovodskih izkazov

| 19. | Izkaz poslovnega izida kot prihodek vključuje obresti za predfinanciranje, in sicer pri plačilih predfinanciranja upravičencem, ki znašajo več kot 250 000 EUR. Za izterjavo obresti za večja plačila predfinanciranja od upravičencev (tistih, ki so prejeli več kot 750 000 EUR) mora Komisija vsako leto izdajati naloge za izterjavo (18). Toda te obresti se redko izterjajo. Poleg tega se obresti od plačil predfinanciranja včasih pobotajo z zahtevki za povračilo nastalih stroškov in v računovodskih izkazih niso pripoznane kot prihodki. |
| --- | --- |

19.

Izkaz poslovnega izida kot prihodek vključuje obresti za predfinanciranje, in sicer pri plačilih predfinanciranja upravičencem, ki znašajo več kot 250 000 EUR. Za izterjavo obresti za večja plačila predfinanciranja od upravičencev (tistih, ki so prejeli več kot 750 000 EUR) mora Komisija vsako leto izdajati naloge za izterjavo (18). Toda te obresti se redko izterjajo. Poleg tega se obresti od plačil predfinanciranja včasih pobotajo z zahtevki za povračilo nastalih stroškov in v računovodskih izkazih niso pripoznane kot prihodki.

| 19. | Komisija priznava, da se izterjave obresti za predhodno financiranje, ki presega 750 000 EUR, ne izvršijo vedno letno, kljub opominu odredbodajalcu na podlagi nadaljnjega prenosa v letnem obvestilu pred zaključkom. Vendar želi GD DEVCO poudariti, da se obresti, pridobljene s predhodnim financiranjem, vedno upoštevajo pri ugotavljanju finančnega stanja pred zaključkom pogodb. GD DEVCO bo leta 2013 v zvezi s to zadevo izvedel posebne ukrepe, in sicer:






  — | obvestilo, ki opominja odredbodajalca na pravila finančne uredbe o tej zadevi, |
| --- | --- | --- |

19.

—

obvestilo, ki opominja odredbodajalca na pravila finančne uredbe o tej zadevi,

| — | podroben pregled vseh pogodb z odprtim predhodnim financiranjem, ki presega 750 000 EUR, na koncu leta 2012. |
| --- | --- |

—

podroben pregled vseh pogodb z odprtim predhodnim financiranjem, ki presega 750 000 EUR, na koncu leta 2012.

Za predhodno financiranje, višje od 250 000 EUR, vendar nižje od 750 000 EUR, lokalni sistem CRIS FED v tem trenutku omogoča le, da se nalogi za izterjave ponovno vnesejo v izvirno postavko odhodkov, kar ne omogoča priznavanja obresti. GD DEVCO je predvidel razvoj sistema CRIS, ki omogoča priznavanje in ki bo predvidoma na voljo šele oktobra 2013.

| 20. | Sodišče je tako kot v prejšnjih letih pogosto odkrivalo transakcije, ki so bile napačno knjižene (19). Tudi pri študiji, ki jo je EuropeAid izvedel leta 2012, je bilo ugotovljeno, da so bile transakcije pogosto napačno knjižene v skupnem informacijskem sistemu RELEX (CRIS). Čeprav Sodišče ni odkrilo pomembnih napak v zvezi z zanesljivostjo računovodskih izkazov, so te napake še vedno zaskrbljujoče, saj vplivajo na točnost podatkov, ki se uporabijo za pripravo letnih računovodskih izkazov, zlasti v zvezi z razmejitvijo proračunskih let na koncu leta (20). |
| --- | --- |

20.

Sodišče je tako kot v prejšnjih letih pogosto odkrivalo transakcije, ki so bile napačno knjižene (19). Tudi pri študiji, ki jo je EuropeAid izvedel leta 2012, je bilo ugotovljeno, da so bile transakcije pogosto napačno knjižene v skupnem informacijskem sistemu RELEX (CRIS). Čeprav Sodišče ni odkrilo pomembnih napak v zvezi z zanesljivostjo računovodskih izkazov, so te napake še vedno zaskrbljujoče, saj vplivajo na točnost podatkov, ki se uporabijo za pripravo letnih računovodskih izkazov, zlasti v zvezi z razmejitvijo proračunskih let na koncu leta (20).

| 20. | Kot je navedlo Sodišče, je bilo občutno izboljšanje kakovosti podatkov posledica pomembnih prizadevanj Komisije leta 2012. Komisija poudarja, da si namerava še naprej prizadevati za izboljševanje kakovosti podatkov.

  Na podlagi obširne študije, izvedene leta 2012, je bil pripravljen akcijski načrt, ki je na zaključni stopnji (sprejem je načrtovan do sredine julija 2013), pri čemer se več elementov že proučuje in/ali izvaja. Komisija si skupaj s tem akcijskim načrtom zdaj prizadeva za nadaljnje izboljšanje kakovosti podatkov na več oseh, in sicer:








  (a) | izboljšanje sistema CRIS za zagotovitev, da uporabniki storijo manj napak (na primer ukrep 4.0 v „glavnem načrtu“, katerega cilj je izboljšanje uporabniškega vmesnika CRIS, revizija dokumentacije CRIS in ustvarjanje podatkovnega slovarja); |
| --- | --- | --- |

20.

Na podlagi obširne študije, izvedene leta 2012, je bil pripravljen akcijski načrt, ki je na zaključni stopnji (sprejem je načrtovan do sredine julija 2013), pri čemer se več elementov že proučuje in/ali izvaja. Komisija si skupaj s tem akcijskim načrtom zdaj prizadeva za nadaljnje izboljšanje kakovosti podatkov na več oseh, in sicer:

(a)

izboljšanje sistema CRIS za zagotovitev, da uporabniki storijo manj napak (na primer ukrep 4.0 v „glavnem načrtu“, katerega cilj je izboljšanje uporabniškega vmesnika CRIS, revizija dokumentacije CRIS in ustvarjanje podatkovnega slovarja);

| (b) | stalno spremljanje podatkov CRIS na sedežu prek samodejnih preverjanj, ciljno usmerjenih preskusov kakovosti računovodstva in uvedbe študij o določenih postavkah na podlagi ocene tveganja; |
| --- | --- |

(b)

stalno spremljanje podatkov CRIS na sedežu prek samodejnih preverjanj, ciljno usmerjenih preskusov kakovosti računovodstva in uvedbe študij o določenih postavkah na podlagi ocene tveganja;

| (c) | izboljšanje informacij, zagotovljenih uporabnikom prek zbirke podatkov znanja CRIS in posebnih tečajev; |
| --- | --- |

(c)

izboljšanje informacij, zagotovljenih uporabnikom prek zbirke podatkov znanja CRIS in posebnih tečajev;

| (d) | uvedba bolj ciljno usmerjenih ključnih kazalnikov uspešnosti za povečanje ozaveščenosti o pomenu kakovostnih in celovitih podatkov. |
| --- | --- |

(d)

uvedba bolj ciljno usmerjenih ključnih kazalnikov uspešnosti za povečanje ozaveščenosti o pomenu kakovostnih in celovitih podatkov.

Pravilnost transakcij

| 21. | Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v
  Prilogi 1
  . |
| --- | --- |

21.

Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v
  Prilogi 1
  .

Prihodki

| 22. | Sodišče je pri reviziji transakcij v zvezi s prihodki ugotovilo, da v njih ni pomembnih napak. |
| --- | --- |

22.

Sodišče je pri reviziji transakcij v zvezi s prihodki ugotovilo, da v njih ni pomembnih napak.

Prevzete proračunske obveznosti

| 23. | Sodišče je z revizijo prevzetih proračunskih obveznosti ugotovilo, da v njih ni pomembnih napak. |
| --- | --- |

23.

Sodišče je z revizijo prevzetih proračunskih obveznosti ugotovilo, da v njih ni pomembnih napak.

Odhodkovne transakcije

| 24. | Napake so vplivale na 44 (26 %) od 167 transakcij, ki jih je revidiralo Sodišče. Sodišče ocenjuje, da je najverjetnejša stopnja napake znašala 3,0 % (21). |
| --- | --- |

24.

Napake so vplivale na 44 (26 %) od 167 transakcij, ki jih je revidiralo Sodišče. Sodišče ocenjuje, da je najverjetnejša stopnja napake znašala 3,0 % (21).

Projekti

| 25. | Na 41 (32 %) od 127 transakcij v zvezi z odhodki v vzorcu so vplivale napake, od katerih jih je bilo 28 (68 %) količinsko opredeljivih. Med 28 transakcijami s količinsko opredeljivimi napakami je bilo 20 končnih transakcij, ki jih je Komisija že preverila. |
| --- | --- |

25.

Na 41 (32 %) od 127 transakcij v zvezi z odhodki v vzorcu so vplivale napake, od katerih jih je bilo 28 (68 %) količinsko opredeljivih. Med 28 transakcijami s količinsko opredeljivimi napakami je bilo 20 končnih transakcij, ki jih je Komisija že preverila.

| 26. | Napake so bile pogosteje odkrite v transakcijah v zvezi s predračuni za programe, nepovratnimi sredstvi in sporazumi o prispevku med Komisijo in mednarodnimi organizacijami kot pri drugih vrstah podpore: preizkušenih je bilo 71 takih transakcij in na 31 (44 %) transakcij je vplivala napaka. |
| --- | --- |

26.

Napake so bile pogosteje odkrite v transakcijah v zvezi s predračuni za programe, nepovratnimi sredstvi in sporazumi o prispevku med Komisijo in mednarodnimi organizacijami kot pri drugih vrstah podpore: preizkušenih je bilo 71 takih transakcij in na 31 (44 %) transakcij je vplivala napaka.

| 27. | Glavne vrste količinsko opredeljivih napak, odkritih v transakcijah v zvezi s projekti, so se nanašale na (glej okvir 1):






  (a) | upravičenost: odhodki za dejavnosti, ki niso vključene v pogodbo (12 transakcij), upravičenčevo neupoštevanje postopkov javnega naročanja (štiri transakcije) in odhodki, ki so nastali zunaj obdobja izvajanja (dve transakciji) ali presegli proračun za projekt (to je vplivalo na dve transakciji); |
| --- | --- | --- |

27.

Glavne vrste količinsko opredeljivih napak, odkritih v transakcijah v zvezi s projekti, so se nanašale na (glej okvir 1):

(a)

upravičenost: odhodki za dejavnosti, ki niso vključene v pogodbo (12 transakcij), upravičenčevo neupoštevanje postopkov javnega naročanja (štiri transakcije) in odhodki, ki so nastali zunaj obdobja izvajanja (dve transakciji) ali presegli proračun za projekt (to je vplivalo na dve transakciji);

| (b) | nastanek: ni računov ali drugih podpornih dokumentov, s katerimi bi upravičili odhodke (dve transakciji), neopravljene storitve ali gradbena dela (dve transakciji), odhodkov niso povzročili upravičenci (ena transakcija); |
| --- | --- |

(b)

nastanek: ni računov ali drugih podpornih dokumentov, s katerimi bi upravičili odhodke (dve transakciji), neopravljene storitve ali gradbena dela (dve transakciji), odhodkov niso povzročili upravičenci (ena transakcija);

| (c) | točnost: napačen izračun prijavljenih odhodkov (tri transakcije). |
| --- | --- |

(c)

točnost: napačen izračun prijavljenih odhodkov (tri transakcije).

| |
| --- |

Neopravljena dela

| |
| --- |

Sodišče je preučilo vmesno plačilo v vrednosti 464 640 EUR v okviru pogodbe za vzdrževanje ceste v Senegalu. Dela v zvezi z utrditvijo spodnjega dela nasipa, za katera je izvajalec izdal račune, ki jih je nadzornik potrdil, Komisija pa plačala, niso bila opravljena. Komisija je nato uvedla izčrpno tehnično revizijo pogodbe.

Neopravljena dela

V poročilu tehnične revizije iz aprila 2013 je navedeno, da skupno 39 095 EUR (0,94 % skupne cene pogodbe), zaračunanih za utrditev bankin, ni bilo realiziranih.

Izvajalec del je medtem utrdil cestne bankine in izstavil račun.

Decentralizirani naročnik se bo na stopnji končnega obračuna poslovanja odločil glede možnosti, da izvajalcu del in izvajalcu storitev, ki je nadzoroval dela, izda naloge za izterjavo obresti in pogodbenih kazni.

Vrednost pogodbe se je povečala nad dovoljeno mejo

Sodišče je preučilo obračun predplačila v višini 305 738 EUR v okviru programa podpore za zdravstveni sektor v Demokratični republiki Kongo. Vrednost dveh pogodb je zrasla za 58 % oz. 68 % za dodatna dela, ki so bila potrebna za dokončanje prvotne pogodbe. Enota za upravljanje projektov na nacionalnem ministrstvu ni vedela, da obstaja meja za taka dodatna dela, in sicer 50 % vrednosti prvotne pogodbe.

Vrednost pogodbe se je povečala nad dovoljeno mejo

Dopolnilna revizija za ugotovitev katerih koli drugih neupravičenih zneskov še poteka.

Delegacija EU je nacionalnega odredbodajalca opozorila na veljavna pravila. Nacionalni odredbodajalec je poslal okrožnico, o njeni vsebini pa se je predhodno dogovoril z delegacijo EU.

| 28. | Najpogostejši vrsti količinsko neopredeljivih napak sta se nanašali na nezadostna dokazila (pet transakcij) in pomanjkljivosti v postopkih javnega naročanja (pet transakcij). |
| --- | --- |

28.

Najpogostejši vrsti količinsko neopredeljivih napak sta se nanašali na nezadostna dokazila (pet transakcij) in pomanjkljivosti v postopkih javnega naročanja (pet transakcij).

Proračunska podpora

| 29. | Na tri (8 %) od 40 transakcij v zvezi s proračunsko podporo so vplivale napake, od katerih sta bili dve (67 %) količinsko opredeljivi. |
| --- | --- |

29.

Na tri (8 %) od 40 transakcij v zvezi s proračunsko podporo so vplivale napake, od katerih sta bili dve (67 %) količinsko opredeljivi.

| 29. | Komisija se ne strinja z analizo Sodišča o eni količinsko opredeljivi napaki. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Količinsko opredeljive napake, ki jih je Sodišče odkrilo v transakcijah v zvezi s proračunsko podporo, so bile v zvezi z nepravilno uporabo metodologije točkovanja za ugotavljanje, ali so prejemniki izpolnili pogoje za plačila, povezana z uspešnostjo, ali s tem, da ni bila ocenjena skladnost s posebnimi pogoji za plačila (dve transakciji) (glej okvir 2). Sodišče je ugotovilo tudi količinsko neopredeljive napake: Komisija ni zadovoljivo dokazala, da so prejemniki izpolnjevali splošne pogoje za upravičenost do plačil proračunske podpore (22). Komisija ni primerjala napredka držav prejemnic pri izvajanju posameznih politik ali reforme upravljanja javnih financ s cilji, določenimi za revidirano obdobje (dve transakciji). |
| --- | --- |

30.

Količinsko opredeljive napake, ki jih je Sodišče odkrilo v transakcijah v zvezi s proračunsko podporo, so bile v zvezi z nepravilno uporabo metodologije točkovanja za ugotavljanje, ali so prejemniki izpolnili pogoje za plačila, povezana z uspešnostjo, ali s tem, da ni bila ocenjena skladnost s posebnimi pogoji za plačila (dve transakciji) (glej okvir 2). Sodišče je ugotovilo tudi količinsko neopredeljive napake: Komisija ni zadovoljivo dokazala, da so prejemniki izpolnjevali splošne pogoje za upravičenost do plačil proračunske podpore (22). Komisija ni primerjala napredka držav prejemnic pri izvajanju posameznih politik ali reforme upravljanja javnih financ s cilji, določenimi za revidirano obdobje (dve transakciji).

| 30. | Proračunska podpora je instrument politike, ki temelji na dolgoročnem odnosu zaupanja med Komisijo in partnerskimi državami. Komisija pri odločitvi o sprostitvi plačila upošteva doseženi napredek glede na posamezne kazalnike in pogoje.

  Komisija z zadovoljstvom ugotavlja občutno zmanjšanje števila količinsko neopredeljivih napak v zadnjih letih.


  Komisija meni, da se doseganja vrednosti kazalnikov, o katerih se je dogovorila s partnersko vlado, ne bi smelo ocenjevati prestrogo. Čeprav imajo pogoji za plačila, povezani z uspešnostjo, pomembno vlogo v procesu spodbujanja držav k napredku na področju bistvenih političnih ciljev, Komisija meni, da je potrebno kazalnike ocenjevati ob upoštevanju ciljev, ki jih merijo, in okvira, v katerem poteka razvoj države. |
| --- | --- |

30.

Komisija z zadovoljstvom ugotavlja občutno zmanjšanje števila količinsko neopredeljivih napak v zadnjih letih.

Komisija meni, da se doseganja vrednosti kazalnikov, o katerih se je dogovorila s partnersko vlado, ne bi smelo ocenjevati prestrogo. Čeprav imajo pogoji za plačila, povezani z uspešnostjo, pomembno vlogo v procesu spodbujanja držav k napredku na področju bistvenih političnih ciljev, Komisija meni, da je potrebno kazalnike ocenjevati ob upoštevanju ciljev, ki jih merijo, in okvira, v katerem poteka razvoj države.

| |
| --- |

Poseben plačilni pogoj ni bil postavljen

| |
| --- |

Sodišče je preučilo plačilo v višini 600 000 EUR, ki se je nanašalo na podporo za program gospodarske reforme v obdobju 2007–2010 v Vanuatuju, vključno s spremenljivo tranšo na podlagi uspešnosti v višini 200 000 EUR. V skladu s sporazumom o financiranju bi morala Komisija izbrati posebne kazalnike uspešnosti, ki so bili v letnem poročilu o napredku določeni za upravljanje javnih financ, vendar tega ni storila. Po mnenju Komisije je bilo dovolj, da se za izplačilo spremenljive tranše zanese na oceno splošnega napredka Vanuatuja pri reformi upravljanja javnih financ (splošni pogoj za upravičenost). To je bilo v nasprotju s sporazumom o financiranju, v katerem je določeno, da bo Komisija sredstva izplačala samo, če bodo izpolnjeni posebni in splošni pogoji.

Poseben plačilni pogoj ni bil postavljen

V skladu s sklepom Komisije so splošni in posebni pogoji upravljanja javnih financ v okvirnem sporazumu v bistvu enaki in se nanašajo na napredek splošne reforme upravljanja javnih financ. Komisija je pozitivno ocenila splošen napredek reforme upravljanja javnih financ Vanuatuja do leta 2010. Ustrezni kazalniki o upravljanju javnih financ v letnem poročilu vlade o napredku potrjujejo ta pozitiven trend. Nadalje je delegacija potrdila, da sta se v politično težavnem letu 2011 ta pozitiven trend in trud ohranila v skladu s strategijo reforme upravljanja javnih financ iz leta 2008.

Uspešnost sistemov

| 31. | V
  Prilogi 2
  so povzeti rezultati preverjanja nadzornih in kontrolnih sistemov, ki ga je izvedlo Sodišče. |
| --- | --- |

31.

V
  Prilogi 2
  so povzeti rezultati preverjanja nadzornih in kontrolnih sistemov, ki ga je izvedlo Sodišče.

Predhodni pregledi

| 32. | Ker so za to okolje značilna velika tveganja (glej odstavek 6), se EuropeAid v glavnem zanaša na predhodne preglede (pregledi, ki jih pred plačilom opravijo uslužbenci Komisije, zunanji nadzorniki ali zunanji revizorji), da bi preprečil ali odkril in popravil nepravilna plačila. Pogostost napak, ki jih je odkrilo Sodišče, vključno z napakami, ki vplivajo na končne zahtevke, za katere so bile opravljene zunanje revizije in preverjanja odhodkov, kot v prejšnjih letih kaže na slabosti v teh predhodnih pregledih. Pri študiji, ki jo je leta 2012 opravil EuropeAid, je bilo ugotovljeno tudi, da bistveno število (ena tretjina) revizijskih poročil, prejetih leta 2011, ni bilo dovolj kakovostnih. |
| --- | --- |

32.

Ker so za to okolje značilna velika tveganja (glej odstavek 6), se EuropeAid v glavnem zanaša na predhodne preglede (pregledi, ki jih pred plačilom opravijo uslužbenci Komisije, zunanji nadzorniki ali zunanji revizorji), da bi preprečil ali odkril in popravil nepravilna plačila. Pogostost napak, ki jih je odkrilo Sodišče, vključno z napakami, ki vplivajo na končne zahtevke, za katere so bile opravljene zunanje revizije in preverjanja odhodkov, kot v prejšnjih letih kaže na slabosti v teh predhodnih pregledih. Pri študiji, ki jo je leta 2012 opravil EuropeAid, je bilo ugotovljeno tudi, da bistveno število (ena tretjina) revizijskih poročil, prejetih leta 2011, ni bilo dovolj kakovostnih.

| 32. | Komisija največji pomen pripisuje kakovosti revizij in razvija orodja, ki bodo vodjem revizij v Komisiji pomagala bolje oceniti kakovost revizijskih poročil. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Delegaciji EU, ki ju je obiskalo Sodišče, nista ustrezno ukrepali na podlagi revizijskih poročil. V letnem poročilu o dejavnostih je navedeno, da je glavni vzrok napak to, da po revizijskih poročilih ali poročilih o preverjanju odhodkov neupravičeni zneski niso izterjani, ali da ni pojasnjeno, zakaj zneska ni bilo mogoče izterjati (23). |
| --- | --- |

33.

Delegaciji EU, ki ju je obiskalo Sodišče, nista ustrezno ukrepali na podlagi revizijskih poročil. V letnem poročilu o dejavnostih je navedeno, da je glavni vzrok napak to, da po revizijskih poročilih ali poročilih o preverjanju odhodkov neupravičeni zneski niso izterjani, ali da ni pojasnjeno, zakaj zneska ni bilo mogoče izterjati (23).

| 33. | V delovnem načrtu, navedenem v odgovoru Komisije na odstavek 38, je predviden razvoj posebnega orodja prek modula za revizije CRIS, ki bo Komisiji omogočilo ustrezno spremljanje revizijskih poročil. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Pri reviziji, ki jo je izvedlo Sodišče, se je pokazalo, da pozno potrjevanje odhodkov in zaključevanje pogodb vplivata na kakovost predhodnih pregledov in bistveno povečata tveganje prekinitve revizijske sledi ali pomanjkanja dokazil (24). Med transakcijami v zvezi z ERS in proračunom EU je Sodišče odkrilo stare pogodbe, za katere so bili odhodki potrjeni pozno. Zato so ustrezne posamezne finančne obveznosti še odprte ali pa so bile zaključene dolgo po koncu obdobja izvajanja pogodbe. |
| --- | --- |

34.

Pri reviziji, ki jo je izvedlo Sodišče, se je pokazalo, da pozno potrjevanje odhodkov in zaključevanje pogodb vplivata na kakovost predhodnih pregledov in bistveno povečata tveganje prekinitve revizijske sledi ali pomanjkanja dokazil (24). Med transakcijami v zvezi z ERS in proračunom EU je Sodišče odkrilo stare pogodbe, za katere so bili odhodki potrjeni pozno. Zato so ustrezne posamezne finančne obveznosti še odprte ali pa so bile zaključene dolgo po koncu obdobja izvajanja pogodbe.

| 34. | Komisija je leta 2012 v okviru zunanje študije uvedla postopek, ki pregleduje vse pogodbe, pri katerih se je obdobje delovanja izteklo pred več kot 18 meseci. Od služb se zahteva pojasnitev vzroka za to, da so pogodbe še vedno odprte, in njihovega načrta za zagotovitev, da se pogodbe čim prej zaključijo. Zaradi tega se je število odprtih pogodb konec leta za Evropski razvojni sklad (ERS) zmanjšalo za 1 038 (s 7 470 konec leta 2011 na 6 432 konec leta 2012). Podobna dejavnost se je začela aprila 2013 z namenom nadaljevanja teh prizadevanj. |
| --- | --- |

34.

Spremljanje in nadzor

Upravljavski informacijski sistem

| 35. | Kot je navedeno v prejšnjih letnih poročilih (25), v upravljavskem informacijskem sistemu EuropeAid obstajajo pomanjkljivosti v zvezi z rezultati in spremljanjem popravljalnih učinkov zunanjih revizij, preverjanj odhodkov in obiskov zaradi spremljanja. To generalnemu direktorju otežuje zagotavljanje odgovornosti vodij enot ali vodij delegacij EU za pravočasno izvajanje popravljalnih ukrepov in popravljanje ugotovljenih slabosti in napak v sistemu. |
| --- | --- |

35.

Kot je navedeno v prejšnjih letnih poročilih (25), v upravljavskem informacijskem sistemu EuropeAid obstajajo pomanjkljivosti v zvezi z rezultati in spremljanjem popravljalnih učinkov zunanjih revizij, preverjanj odhodkov in obiskov zaradi spremljanja. To generalnemu direktorju otežuje zagotavljanje odgovornosti vodij enot ali vodij delegacij EU za pravočasno izvajanje popravljalnih ukrepov in popravljanje ugotovljenih slabosti in napak v sistemu.

| 35. | Revizijski modul informacijskega sistema za upravljanje zunanje pomoči (CRIS) je bil oblikovan za načrtovanje zunanjih revizij in beleženje njihovih rezultatov in ne za sledenje nadaljnjega spremljanja revizij, ki ga izvaja Komisija. Vendar pa Komisija razvoj te funkcije načrtuje v srednjeročnem smislu, če bodo na voljo sredstva.

  Komisija je razvila orodje za delovne načrte za načrtovanje misij. Nadalje Komisija vzpostavlja reformo spremljanja in poročanja, ki se bo izvedla v začetku leta 2014. |
| --- | --- |

35.

Komisija je razvila orodje za delovne načrte za načrtovanje misij. Nadalje Komisija vzpostavlja reformo spremljanja in poročanja, ki se bo izvedla v začetku leta 2014.

Obiski zaradi spremljanja

| 36. | Vseh sedem delegacij, ki jih je obiskalo Sodišče, je imelo dober pregled nad operativnim izvajanjem projektov, ki so ga večinoma zagotavljale z obiski zaradi spremljanja. Toda samo ena od sedmih delegacij EU je te obiske izbrala in načrtovala na podlagi ocene tveganja. EuropeAid razvija orodje, s katerim bodo delegacije EU lažje pregledovale svoj projektni portfelj in prednostno razvrščale obiske, tako da bodo obiskovale zlasti tiste projekte, pri katerih je to glede na ocene tveganja potrebno. Sodišče je v dveh od sedmih delegacij EU odkrilo slabosti tudi v načinu spremljanja izvajanja projektov ali spremljanja rezultatov obiskov. |
| --- | --- |

36.

Vseh sedem delegacij, ki jih je obiskalo Sodišče, je imelo dober pregled nad operativnim izvajanjem projektov, ki so ga večinoma zagotavljale z obiski zaradi spremljanja. Toda samo ena od sedmih delegacij EU je te obiske izbrala in načrtovala na podlagi ocene tveganja. EuropeAid razvija orodje, s katerim bodo delegacije EU lažje pregledovale svoj projektni portfelj in prednostno razvrščale obiske, tako da bodo obiskovale zlasti tiste projekte, pri katerih je to glede na ocene tveganja potrebno. Sodišče je v dveh od sedmih delegacij EU odkrilo slabosti tudi v načinu spremljanja izvajanja projektov ali spremljanja rezultatov obiskov.

| 36. | V enem primeru se je delegacija EU odzvala na glavno ugotovitev poročila o spremljanju. Glavni vzrok težav pri izvajanju cestnih del, opredeljenih v poročilu o misiji, so bile težavne varnostne razmere.

  V drugem primeru je delegacija sprejela ukrepe za podrobnejše spremljanje izvajanja druge stopnje projekta. |
| --- | --- |

36.

V drugem primeru je delegacija sprejela ukrepe za podrobnejše spremljanje izvajanja druge stopnje projekta.

Študija o stopnji preostale napake za leto 2012

| 37. | Kot je Sodišče že predlagalo (26), je EuropeAid izvedel svojo prvo študijo o stopnji preostale napake, da bi ocenil stopnjo napake, ki je ostala kljub vsem upravnim pregledom za preprečevanje, odkrivanje in popravljanje napak. Študija je vključevala preučevanje reprezentativnega vzorca transakcij iz zaključenih pogodb, da bi se ugotovilo, ali so bili odhodki namensko porabljeni, ali so bili skladni z ustreznimi pravili ter ali so bili pravilno izračunani. Odkrite napake so bile uporabljene za oceno najverjetnejše stopnje napake v populaciji zaključenih pogodb. |
| --- | --- |

37.

Kot je Sodišče že predlagalo (26), je EuropeAid izvedel svojo prvo študijo o stopnji preostale napake, da bi ocenil stopnjo napake, ki je ostala kljub vsem upravnim pregledom za preprečevanje, odkrivanje in popravljanje napak. Študija je vključevala preučevanje reprezentativnega vzorca transakcij iz zaključenih pogodb, da bi se ugotovilo, ali so bili odhodki namensko porabljeni, ali so bili skladni z ustreznimi pravili ter ali so bili pravilno izračunani. Odkrite napake so bile uporabljene za oceno najverjetnejše stopnje napake v populaciji zaključenih pogodb.

| 38. | Rezultati študije o stopnji preostale napake za leto 2012 so predstavljeni v letnem poročilu o dejavnostih (27). V študiji je stopnja preostale napake ocenjena na 3,63 %, to je nad stopnjo pomembnosti, ki jo je določil generalni direktor EuropeAid in znaša 2 %. Glavne vrste napak, ugotovljenih v študiji, so:






  (a) | napake v transakcijah z mednarodnimi organizacijami (38,0 % stopnje preostale napake); |
| --- | --- | --- |

38.

Rezultati študije o stopnji preostale napake za leto 2012 so predstavljeni v letnem poročilu o dejavnostih (27). V študiji je stopnja preostale napake ocenjena na 3,63 %, to je nad stopnjo pomembnosti, ki jo je določil generalni direktor EuropeAid in znaša 2 %. Glavne vrste napak, ugotovljenih v študiji, so:

(a)

napake v transakcijah z mednarodnimi organizacijami (38,0 % stopnje preostale napake);

| (b) | zneski, ki po revizijskih poročilih ali poročilih o obiskih zaradi preverjanja niso bili izterjani (ali zneski, za katere ni pojasnjeno, zakaj jih ni bilo mogoče izterjati, ki pa niso v zvezi z mednarodnimi organizacijami) (26,7 % stopnje preostale napake); |
| --- | --- |

(b)

zneski, ki po revizijskih poročilih ali poročilih o obiskih zaradi preverjanja niso bili izterjani (ali zneski, za katere ni pojasnjeno, zakaj jih ni bilo mogoče izterjati, ki pa niso v zvezi z mednarodnimi organizacijami) (26,7 % stopnje preostale napake);

| (c) | napake, povezane s sredstvi, ki jih posredno upravljajo upravičenci, ki niso mednarodne organizacije (20,1 % stopnje preostale napake); |
| --- | --- |

(c)

napake, povezane s sredstvi, ki jih posredno upravljajo upravičenci, ki niso mednarodne organizacije (20,1 % stopnje preostale napake);

| (d) | pomanjkanje dokumentacije o postopkih javnega naročanja (15,2 % stopnje preostale napake). |
| --- | --- |

(d)

pomanjkanje dokumentacije o postopkih javnega naročanja (15,2 % stopnje preostale napake).

| 38. | Kot je predvideno v postopkih Komisije, je bil vzpostavljen akcijski načrt za nadaljnje izboljšanje notranjega kontrolnega sistema. Med drugim vključuje dejavnosti za dvig ozaveščenosti, usposabljanje in usmerjanje, krepitev odgovornosti delegacij, tesnejše sodelovanje z mednarodnimi organizacijami in poenostavitev kontrolnega sistema. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Zasnova metodologije za stopnjo preostale napake je bila v glavnem ustrezna, študija pa je dala zanimive in potencialno uporabne rezultate. Toda metodologijo je mogoče dodatno izboljšati v več pogledih, in sicer v zvezi s: |
| --- | --- |

39.

Zasnova metodologije za stopnjo preostale napake je bila v glavnem ustrezna, študija pa je dala zanimive in potencialno uporabne rezultate. Toda metodologijo je mogoče dodatno izboljšati v več pogledih, in sicer v zvezi s:

| 39. | Rezultati študije o stopnji preostale napake za leto 2012 so bili preneseni neposredno v postopek dajanja zagotovil v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012, zato so bili zelo koristni za Komisijo. Študija o stopnji preostale napake za leto 2012 je bila prva izvedena študija in pridobljene izkušnje bodo omogočile izpopolnitev metodologije. |
| --- | --- |

39.

| (a) | stopnjo zanašanja na predhodna revizijska poročila ali poročila o preverjanju; |
| --- | --- |

(a)

stopnjo zanašanja na predhodna revizijska poročila ali poročila o preverjanju;

| (a) | Komisija bo to zadevo obravnavala z izvajalcem. |
| --- | --- |

(a)

| (b) | metodo izračuna stopenj napake v posameznih transakcijah; |
| --- | --- |

(b)

metodo izračuna stopenj napake v posameznih transakcijah;

| (b) | Komisija bo to zadevo obravnavala z izvajalcem. |
| --- | --- |

(b)

| (c) | obravnavo transakcij v primerih, v katerih ni bilo mogoče dobiti dokumentacije. |
| --- | --- |

(c)

obravnavo transakcij v primerih, v katerih ni bilo mogoče dobiti dokumentacije.

| (c) | Koraki, ki so potrebni za izvedbo ocen, so podrobno določeni v revidiranem priročniku z navodili za študijo o stopnji preostale napake, ki bo uporabljen pri izvedbi študije o stopnji preostale napake za leto 2013. |
| --- | --- |

(c)

Notranja revizija

| 40. | Sodišče je v svojem letnem poročilu za leto 2011 (28) navedlo, da je imela reorganizacija Komisije, ki je potekala leta 2011, velik vpliv na dejavnosti oddelka za notranjo revizijo (29). Komisija se je v svojem odgovoru na letno poročilo Sodišča za leto 2011 zavezala, da bo ocenila zmogljivosti oddelka za notranjo revizijo in po potrebi razmislila o njeni okrepitvi (30). Tega ni storila. V letu 2012 ni bilo nobenega izboljšanja: velik negativen vpliv na izvajanje letnega načrta dela oddelka za notranjo revizijo ni bil odpravljen (31). |
| --- | --- |

40.

Sodišče je v svojem letnem poročilu za leto 2011 (28) navedlo, da je imela reorganizacija Komisije, ki je potekala leta 2011, velik vpliv na dejavnosti oddelka za notranjo revizijo (29). Komisija se je v svojem odgovoru na letno poročilo Sodišča za leto 2011 zavezala, da bo ocenila zmogljivosti oddelka za notranjo revizijo in po potrebi razmislila o njeni okrepitvi (30). Tega ni storila. V letu 2012 ni bilo nobenega izboljšanja: velik negativen vpliv na izvajanje letnega načrta dela oddelka za notranjo revizijo ni bil odpravljen (31).

| 40. | Od leta 2013 se delovanje notranjega oddelka za revizijo zaradi več ukrepov, sprejetih v zvezi s tem, izboljšuje. |
| --- | --- |

40.

Pregled letnega poročila o dejavnostih

| 41. | Generalni direktor je v svoji izjavi o zanesljivosti izrekel pridržek v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij, saj znesek, za katerega obstaja tveganje (259,5 milijonov EUR), pomeni več kot 2 % plačil, odobrenih v obdobju poročanja. |
| --- | --- |

41.

Generalni direktor je v svoji izjavi o zanesljivosti izrekel pridržek v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij, saj znesek, za katerega obstaja tveganje (259,5 milijonov EUR), pomeni več kot 2 % plačil, odobrenih v obdobju poročanja.

| 42. | Toda generalni direktor je navedel tudi, da obstoječi kontrolni postopki dajejo potrebno zagotovilo v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo z izkazi povezanih transakcij (32). V letnem poročilu o dejavnostih je tudi navedeno, da je stopnja preostale napake v višini 3,63 % ocena največjega mogočega zneska, pri katerem obstaja tveganje (33), in da zaradi nje ni vprašljiv celoten kontrolni sistem, poleg tega pa je navedeno, da je večina napak povezanih z majhnim številom slabosti, ki se v glavnem nanašajo na izvajanje kontrol in jih bo GD DEVCO obravnaval leta 2013 (34). |
| --- | --- |

42.

Toda generalni direktor je navedel tudi, da obstoječi kontrolni postopki dajejo potrebno zagotovilo v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo z izkazi povezanih transakcij (32). V letnem poročilu o dejavnostih je tudi navedeno, da je stopnja preostale napake v višini 3,63 % ocena največjega mogočega zneska, pri katerem obstaja tveganje (33), in da zaradi nje ni vprašljiv celoten kontrolni sistem, poleg tega pa je navedeno, da je večina napak povezanih z majhnim številom slabosti, ki se v glavnem nanašajo na izvajanje kontrol in jih bo GD DEVCO obravnaval leta 2013 (34).

| 43. | Po mnenju Sodišča je ta predstavitev rezultatov študije o stopnji preostale napake zavajajoča, saj: |
| --- | --- |

43.

Po mnenju Sodišča je ta predstavitev rezultatov študije o stopnji preostale napake zavajajoča, saj:

43.

| (a) | stopnja preostale napake ni „največji mogoči znesek“, temveč najboljša ocena (ali ocena najverjetnejše napake). Resnična stopnja napake bi bila lahko višja; |
| --- | --- |

(a)

stopnja preostale napake ni „največji mogoči znesek“, temveč najboljša ocena (ali ocena najverjetnejše napake). Resnična stopnja napake bi bila lahko višja;

| (a) | Komisija se strinja, da je znesek, za katerega obstaja tveganje, naveden v letnem poročilu o dejavnostih GD DEVCO za leto 2012, najverjetnejša ocena v skladu z veljavnimi navodili za letna poročila o dejavnostih za leto 2012. Dejanska stopnja napake bi bila lahko višja ali nižja. |
| --- | --- |

(a)

| (b) | stopnja preostale napake ni ocena zneska, pri katerem obstaja tveganje, temveč ocena stopnje napake, ki se ne odkrije in ne popravi na koncu upravljavskega ciklusa ter je zato dokončna (35); |
| --- | --- |

(b)

stopnja preostale napake ni ocena zneska, pri katerem obstaja tveganje, temveč ocena stopnje napake, ki se ne odkrije in ne popravi na koncu upravljavskega ciklusa ter je zato dokončna (35);

| (b) | Pojem „zneska, za katerega obstaja tveganje,“ je v letnem poročilu o dejavnostih uporabljen popolnoma v skladu z veljavnimi navodili Komisije za pripravo letnega poročila o dejavnostih. V teh navodilih je „znesek, za katerega obstaja tveganje,“ opredeljen kot finančni učinek napak v smislu dejanske proračunske finančne izpostavljenosti v koledarskem letu.

  Komisija se strinja, da rezultati študije o stopnji preostale napake niso ocena zneska, za katerega obstaja tveganje. |
| --- | --- |

(b)

Komisija se strinja, da rezultati študije o stopnji preostale napake niso ocena zneska, za katerega obstaja tveganje.

| (c) | nadzorni in kontrolni sistemi niso uspešni, če ne odkrijejo in popravijo pomembne napake; |
| --- | --- |

(c)

nadzorni in kontrolni sistemi niso uspešni, če ne odkrijejo in popravijo pomembne napake;

| (c) | Večina napak je povezanih z majhnim številom slabosti, ki večinoma zadevajo izvajanje kontrol. Zasnova kontrolnega sistema se zdi trdna in je ni potrebno spreminjati. |
| --- | --- |

(c)

| (d) | so v letnem poročilu o dejavnostih opisane glavne vrste napak v odhodkih EuropeAid (36), vendar v njem z izjemo slabosti v procesu izterjave ni analizirano, zakaj je do napak prišlo in kateri elementi nadzornega in kontrolnega sistema EuropeAid so bili neuspešni. |
| --- | --- |

(d)

so v letnem poročilu o dejavnostih opisane glavne vrste napak v odhodkih EuropeAid (36), vendar v njem z izjemo slabosti v procesu izterjave ni analizirano, zakaj je do napak prišlo in kateri elementi nadzornega in kontrolnega sistema EuropeAid so bili neuspešni.

| (d) | Komisija bo za naslednje letno poročilo o dejavnostih opravila analizo, zahtevano v veljavnih navodilih. Akcijski načrt, naveden v odstavku 38, se nanaša na vse vrste napak, ki jih prepoznata nadzorni kontrolni sistem in Računsko sodišče. Pred akcijskim načrtom je bila izvedena podrobna analiza izvora teh napak. Dodatno je vseboval tudi opredelitve načinov obravnave napak, opisanih v akcijskem načrtu. Na podlagi analize je bilo ugotovljeno, da je zasnova nadzora kot taka dobra in da so napake nastale predvsem zaradi vprašanj glede izvajanja. |
| --- | --- |

(d)

| 44. | Leta 2012 je služba za notranjo revizijo izvedla omejeno revizijo procesa EuropeAid v zvezi z letnim poročilom o dejavnostih. Ugotovila je, da v letnem poročilu o dejavnostih ni dovolj informacij o tem, kako generalni direktorat pridobi razumno zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti odhodkov za večletno obdobje. Te ugotovitve so enake kot ugotovitve Sodišča. |
| --- | --- |

44.

Leta 2012 je služba za notranjo revizijo izvedla omejeno revizijo procesa EuropeAid v zvezi z letnim poročilom o dejavnostih. Ugotovila je, da v letnem poročilu o dejavnostih ni dovolj informacij o tem, kako generalni direktorat pridobi razumno zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti odhodkov za večletno obdobje. Te ugotovitve so enake kot ugotovitve Sodišča.

Zaključki in priporočila

Zaključki

| 45. | Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da računovodski izkazi ERS za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2012, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavljajo finančni položaj ERS in rezultate njihovih dejavnosti ter denarne tokove za leto, ki se je takrat končalo, v skladu z določbami finančne uredbe za ERS in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja. |
| --- | --- |

45.

Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da računovodski izkazi ERS za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2012, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavljajo finančni položaj ERS in rezultate njihovih dejavnosti ter denarne tokove za leto, ki se je takrat končalo, v skladu z določbami finančne uredbe za ERS in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja.

| 46. | Sodišče je glede proračunskega leta, ki se je končalo 31. decembra 2012, na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka:






  (a) | da v prihodkih ERS ni bilo pomembnih napak; |
| --- | --- | --- |

46.

Sodišče je glede proračunskega leta, ki se je končalo 31. decembra 2012, na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka:

(a)

da v prihodkih ERS ni bilo pomembnih napak;

| (b) | da v obveznostih, ki so jih sprejeli ERS, ni bilo pomembnih napak in |
| --- | --- |

(b)

da v obveznostih, ki so jih sprejeli ERS, ni bilo pomembnih napak in

| (c) | da je na transakcije v zvezi z odhodki ERS vplivala pomembna napaka (glej odstavke 24 do 30). |
| --- | --- |

(c)

da je na transakcije v zvezi z odhodki ERS vplivala pomembna napaka (glej odstavke 24 do 30).

| 47. | Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela ugotovilo, da so bili pregledani nadzorni in kontrolni sistemi EuropeAid delno uspešni (glej odstavke 18 in 31 do 44). |
| --- | --- |

47.

Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela ugotovilo, da so bili pregledani nadzorni in kontrolni sistemi EuropeAid delno uspešni (glej odstavke 18 in 31 do 44).

| 47. | Komisija se strinja, da je zasnova kontrolnega sistema na splošno dosledna in dobra, napredek pa je potreben v zvezi z izvajanjem kontrolnih mehanizmov. |
| --- | --- |

47.

Priporočila:

| 48. | V
  Prilogi 3
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil. Sodišče je v letnih poročilih za leti 2009 in 2010 predstavilo 16 priporočil. EuropeAid jih je pet izvedel v celoti, tri večinoma, osem pa deloma. |
| --- | --- |

48.

V
  Prilogi 3
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil. Sodišče je v letnih poročilih za leti 2009 in 2010 predstavilo 16 priporočil. EuropeAid jih je pet izvedel v celoti, tri večinoma, osem pa deloma.

| 49. | V zvezi s priporočili, ki so bila izvedena samo deloma, EuropeAid ukrepa, vendar je potrebnega več časa, preden bodo priporočila zadovoljivo izvedena:






  (a) | EuropeAid se je pridružil delovni skupini, ki jo vodi GD za proračun, da bi pregledal stroškovno učinkovitost svoje splošne kontrolne strukture; |
| --- | --- | --- |

49.

V zvezi s priporočili, ki so bila izvedena samo deloma, EuropeAid ukrepa, vendar je potrebnega več časa, preden bodo priporočila zadovoljivo izvedena:

(a)

EuropeAid se je pridružil delovni skupini, ki jo vodi GD za proračun, da bi pregledal stroškovno učinkovitost svoje splošne kontrolne strukture;

| (b) | razvija orodja in smernice za delegacije EU, da bodo lahko bolje prednostno razvrščale svoje obiske projektov zaradi spremljanja in ocenjevale kakovost revizijskih poročil; |
| --- | --- |

(b)

razvija orodja in smernice za delegacije EU, da bodo lahko bolje prednostno razvrščale svoje obiske projektov zaradi spremljanja in ocenjevale kakovost revizijskih poročil;

| (c) | razvija nove funkcije v revizijskem modulu skupnega informacijskega sistema RELEX, da bi izboljšal spremljanja popravnih učinkov revizijskih poročil. |
| --- | --- |

(c)

razvija nove funkcije v revizijskem modulu skupnega informacijskega sistema RELEX, da bi izboljšal spremljanja popravnih učinkov revizijskih poročil.

| 50. | V zvezi s kakovostjo podatkov v skupnem informacijskem sistemu RELEX ni bilo dovolj napredka. Kljub prizadevanjem EuropeAid, da bi ozavestil delegacije EU, to ostaja zaskrbljujoče (glej odstavek 20). |
| --- | --- |

50.

V zvezi s kakovostjo podatkov v skupnem informacijskem sistemu RELEX ni bilo dovolj napredka. Kljub prizadevanjem EuropeAid, da bi ozavestil delegacije EU, to ostaja zaskrbljujoče (glej odstavek 20).

| 50. | Komisija je opredelila „glavni načrt“ za kakovost podatkov, ki vključuje različne akcijske načrte, vključno z načrti za usposabljanje osebja in komuniciranje z delegacijami. S tem bo zagotovljena boljša usposobljenost in večja ozaveščenost osebja Komisije glede najboljših praks in smernic pri zapisovanju podatkov v sistem CRIS. Z namenom zmanjšanja števila napak pri zapisovanju se je začel tudi obširen projekt za izboljšanje uporabniškega vmesnika CRIS. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Sodišče glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2012 priporoča, naj EuropeAid: |
| --- | --- |

51.

Sodišče glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2012 priporoča, naj EuropeAid:

| — | priporočilo 1: pregleda svojo metodologijo za stopnjo preostale napake, |
| --- | --- |

—

priporočilo 1: pregleda svojo metodologijo za stopnjo preostale napake,

Komisija se strinja z izpopolnitvijo metodologije študije o stopnji preostale napake na podlagi spoznanj te prve izvedbe. Komisija je že sprejela ukrepe v zvezi s tem. Na začetku izvedbe za leto 2013 se je od izvajalca zahtevalo, da pripravi revidirano metodologijo in priročnik, v kateri bodo upoštevana spoznanja iz prve izvedbe študije stopnje preostale napake za leto 2012. Ta izpopolnjena metodologija se bo uporabila pri izvedbi študije stopnje preostale napake za leto 2013.

| — | priporočilo 2: zagotovi točen opis rezultatov študij o stopnji preostale napake v letnem poročilu o dejavnostih, |
| --- | --- |

—

priporočilo 2: zagotovi točen opis rezultatov študij o stopnji preostale napake v letnem poročilu o dejavnostih,

Letno poročilo o dejavnostih za leto 2012 je vsebovalo opis izvedbe študije stopnje preostale napake, ki je bil karseda podroben in v skladu z navodili za pripravo. Komisija se strinja, da je treba v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2013 jasno razlikovati med rezultati študije o stopnji preostale napake in njihovo uporabo za namen dajanja zagotovil.

| — | priporočilo 3: zagotovi pravočasno obračunavanje odhodkov, |
| --- | --- |

—

priporočilo 3: zagotovi pravočasno obračunavanje odhodkov,

Komisija sprejema to priporočilo in je pred kratkim ukrepala, da se zagotovi obračunavanje odhodkov brez zamud.

| — | priporočilo 4: spodbuja izvajalske partnerje in upravičence k boljšemu upravljanju dokumentov, |
| --- | --- |

—

priporočilo 4: spodbuja izvajalske partnerje in upravičence k boljšemu upravljanju dokumentov,

Komisija se strinja s priporočilom.

| — | priporočilo 5: sprejme uspešne ukrepe za povečanje kakovosti preverjanja odhodkov, ki ga izvedejo zunanji revizorji, |
| --- | --- |

—

priporočilo 5: sprejme uspešne ukrepe za povečanje kakovosti preverjanja odhodkov, ki ga izvedejo zunanji revizorji,

Komisija sprejema to priporočilo in v okviru akcijskega načrta, navedenega v odstavku 38, načrtuje, da bo v letu 2013 proučila možnosti za izboljšanje kakovosti in učinkovitosti revizij ter preverjanj. Navedeno se bo izvedlo predvsem glede revizij in preverjanj, ki jih izvajajo lokalna revizijska podjetja, ki jih najamejo upravičenci.

| — | priporočilo 6: zagotovi pravilno uporabo posebnih pogojev za plačila proračunske podpore, |
| --- | --- |

—

priporočilo 6: zagotovi pravilno uporabo posebnih pogojev za plačila proračunske podpore,

Komisija bo še naprej zagotavljala pravilno uporabo posebnih pogojev za plačila proračunske podpore. Delovna skupina za proračunsko podporo je bila ustanovljena za obravnavanje posebnih ugotovitev revizije Sodišča.

| — | priporočilo 7: zagotovi, da se nalogi za izterjavo za obresti na predplačila, višja od 750 000 EUR, izdajajo letno. |
| --- | --- |

—

priporočilo 7: zagotovi, da se nalogi za izterjavo za obresti na predplačila, višja od 750 000 EUR, izdajajo letno.

Komisija sprejema to priporočilo in bo odredbodajalce na podlagi nadaljnjega prenosa opozorila na pravila glede letne izterjave obresti za predhodno financiranje, višje od 750 000 EUR. Poleg tega se bo za dvig ozaveščenosti izvedel popoln pregled morebitnih prejetih obresti na ta plačila predhodnega financiranja, da se zagotovi skladnost s finančno uredbo.

---

(1)  Glej člene 118, 125 in 134 Uredbe Sveta (ES) št. 215/2008 z dne 18. februarja 2008 o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. Evropski razvojni sklad (UL L 78, 19.3.2008, str. 1) in Mnenje Sodišča št. 9/2007 o predlogu te uredbe (UL C 23, 28.1.2008, str. 3).

(2)  Pravila za revizijo teh dejavnosti, ki jo opravi Sodišče, so bila določena leta 2012 v tristranskem sporazumu med EIB, Komisijo in Sodiščem (člen 134 Uredbe (ES) št. 215/2008).

(3)  Generalni direktorat za humanitarno pomoč in civilno zaščito (GD ECHO) upravlja 1,2 % odhodkov iz ERS.

(4)  Glej poglavje 7 „Zunanji odnosi, pomoč in širitev“ letnega poročila Sodišča o izvrševanju proračuna EU za leto 2012.

(5)  Proračunska podpora pomeni, da Komisija prenese sredstva v nacionalno zakladnico partnerske države. S tem se zagotovijo dodatna proračunska sredstva za podporo nacionalni razvojni strategiji.

(6)  Pri centraliziranem upravljanju pomoč izvajajo neposredno službe Komisije (sedež ali delegacije) ali posredno nacionalni organi (npr. razvojna agencija države članice EU). Pri decentraliziranem upravljanju je izvajanje preneseno na tretjo državo. Pri skupnem upravljanju pa je izvajanje preneseno na mednarodno organizacijo.

(7)  Bruto plačila za leto 2012 so ocenjena na 840 milijonov EUR.

(8)  Bruto plačila za leto 2012 so ocenjena na 632 milijonov EUR.

(9)  Členi 118, 124 in 156 Uredbe (ES) št. 215/2008.

(10)  V skladu s členi 2, 3, 4,125(4) in 134 finančne uredbe, ki se uporablja za deseti ERS, se ta izjava o zanesljivosti ne nanaša na tisti del virov ERS, ki ga upravlja in za katerega je odgovorna EIB.

(11)  Računovodska pravila in metode, ki jih je sprejel računovodja ERS, temeljijo na mednarodnih računovodskih standardih za javni sektor (MRSJS) ali, če teh ni, na mednarodnih standardih računovodskega poročanja (MSRP), ki sta jih izdala Mednarodna zveza računovodskih strokovnjakov oz. Odbor za mednarodne računovodske standarde.

(12)  Glej člen 122 Uredbe (ES) št. 215/2008, v skladu s katerim računovodski izkazi zajemajo bilanco stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz sprememb čistih sredstev in seznam postavk, plačljivih ERS.

(13)  Glej člen 123 Uredbe (ES) št. 215/2008, v skladu s katerim poročila o finančnem izvajanju zajemajo tabele odobrenih proračunskih sredstev, prevzetih proračunskih obveznosti in plačil.

(14)  Globalne prevzete finančne obveznosti in ustrezne pravne obveznosti (sporazumi o financiranju) po sprejetju sklepa Komisije o financiranju.

(15)  EuropeAid: 126 projektov in 40 plačil proračunske podpore; GD ECHO: eno plačilo za projekt humanitarne pomoči.

(16)  Predračun za program, s katerim se določijo program dela in viri, potrebni za njegovo izvedbo, se običajno pripravi vsako leto. Izdela jo ustrezna institucija ali upravičenec, vendar jo morata prej odobriti predstavnik partnerske države in Komisija.

(17)  Služba za notranjo revizijo je generalni direktorat Komisije. Vodi jo notranji revizor Komisije, poroča pa odboru za spremljanje poteka revizij. Njena naloga je dati neodvisno zagotovilo o uspešnosti sistemov notranje kontrole in pomagati Komisiji z mnenji, nasveti in priporočili.

(18)  Člen 8(3) finančne uredbe, ki se uporablja za 10. ERS.

(19)  Npr. vrsta pogodbe, datum začetka in konca veljavnosti pogodbe, način upravljanja.

(20)  Z razmejitvijo proračunskih let se skuša zagotoviti, da so prihodki in odhodki v celoti in točno evidentirani v pravem računovodskem obdobju.

(21)  Sodišče svojo oceno napake izračuna iz reprezentativnega vzorca. Navedena številka je najboljša ocena. Sodišče s 95-odstotno stopnjo zaupanja ugotavlja, da je stopnja napake v populaciji med 1,5 % in 4,5 % (spodnja oz. zgornja meja napake).

(22)  Sodišče je ugotovilo tudi sistemske slabosti. V sporazume o financiranju so včasih vključeni strogi in nerealistični količinsko opredeljeni plačilni pogoji. V enem je bilo na primer kot plačilni pogoj navedeno, da je treba pokriti 100 % kampanje za cepljenje. Taka raven se ne doseže v nobeni državi na svetu.

(23)  Stran 71.

(24)  V petih od osmih takih primerov je Sodišče odkrilo količinsko opredeljive napake.

(25)  Odstavek 42 letnega poročila Sodišča za leto 2010 in odstavek 43 letnega poročila Sodišča za leto 2011.

(26)  Odstavek 54(a) letnega poročila za leto 2009, odstavek 62(a) letnega poročila za leto 2010 in odstavek 58(a) letnega poročila za leto 2011.

(27)  Strani 54–56.

(28)  Odstavek 50 letnega poročila Sodišča za leto 2011.

(29)  Oddelek za notranjo revizijo je oddelek generalnega direktorata Komisije. Vodi ga vodja oddelka, ki poroča neposredno generalnemu direktorju. Njegova naloga je dati neodvisno zagotovilo o uspešnosti sistema notranje kontrole, da se izboljšajo dejavnosti generalnega direktorata.

(30)  Odgovor Komisije na odstavek 59(e) Letnega poročila Sodišča za leto 2011.

(31)  V letnem načrtu dela je napovedan zaključek ene tekoče revizije, tri nove revizije in tri revizije za spremljanje popravljalnih učinkov. Do konca leta 2012 pa je bila zaključena samo ena revizija.

(32)  Stran 73.

(33)  Stran 71.

(34)  Stran 72.

(35)  Preostale napake so tiste, ki niso bile ugotovljene pri nobeni kontroli za preprečevanje, odkrivanje in popravljanje v obstoječem kontrolnem okviru (A Manual for Measuring the Residual Error Rate for EuropeAid (priročnik za merjenje stopnje preostale napake za EuropeAid), maj 2013).

(36)  Strani 56 in 71.

(37)  Globalne prevzete proračunske obveznosti se nanašajo na sklepe o financiranju. Posamezne prevzete proračunske obveznosti se nanašajo na posamezne pogodbe.

(38)  Vključujejo prvotne dodelitve sredstev za 8., 9. in 10. ERS, sofinanciranje, obresti, razna sredstva in prenose iz prejšnjih ERS.

(39)  Kot odstotek sredstev.

(40)  Negativni zneski so razveljavitve.

(41)  Globalne prevzete proračunske obveznosti se nanašajo na sklepe o financiranju.

(42)  Posamezne prevzete proračunske obveznosti se nanašajo na posamezne pogodbe.

(43)  Neto obveznosti po razveljavitvah. Neto plačila po izterjavah.

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi poročil o finančnem izvajanju in računovodskih izkazov ERS na dan 31. decembra 2012.

---

PRILOGA 1

REZULTATI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ ZA EVROPSKE RAZVOJNE SKLADE

| | 2012 | 2011 | 2010 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Projekti | Proračunska podpora | Skupaj |
| VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA |
| Prevzete proračunske obveznosti skupaj | 23 | 7 | 30 | 30 | 30 | 50 |
| Transakcije skupaj (1) | 127 | 40 | 167 | 163 | 165 | 170 |
| REZULTATI PREIZKUŠANJA
   (2)
   (3) |
| Delež preizkušenih transakcij, za katere je bilo ugotovljeno, da |
| so brez napak | 68 % | (86) | 93 % | (37) | 74 % | (123) | 67 % | 73 % | 78 % |
| je nanje vplivala vsaj ena napaka | 32 % | (41) | 8 % | (3) | 26 % | (44) | 33 % | 27 % | 22 % |
| Analiza transakcij, na katere je vplivala napaka |
| Analiza po vrsti napake |
| Količinsko neopredeljive napake | 32 % | (13) | 33 % | (1) | 32 % | (14) | 46 % | 49 % | 65 % |
| Količinsko opredeljive napake | 68 % | (28) | 67 % | (2) | 68 % | (30) | 54 % | 51 % | 35 % |
| upravičenost | 71 % | (20) | 100 % | (2) | 73 % | (22) | 52 % | 70 % | 23 % |
| nastanek | 18 % | (5) | 0 % | (0) | 17 % | (5) | 38 % | 17 % | 23 % |
| točnost | 11 % | (3) | 0 % | (0) | 10 % | (3) | 10 % | 13 % | 54 % |
| OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK |
| Najverjetnejša stopnja napake | 3,0 % | | | |
| Zgornja meja napake | 4,5 % | | | |
| Spodnja meja napake | 1,5 % | | | |

2012

2011

2010

2009

Projekti

Proračunska podpora

Skupaj

VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA

Prevzete proračunske obveznosti skupaj

23

7

30

30

30

50

Transakcije skupaj (1)

127

40

167

163

165

170

REZULTATI PREIZKUŠANJA
   (2)
   (3)

Delež preizkušenih transakcij, za katere je bilo ugotovljeno, da

so brez napak

68 %

(86)

93 %

(37)

74 %

(123)

67 %

73 %

78 %

je nanje vplivala vsaj ena napaka

32 %

(41)

8 %

(3)

26 %

(44)

33 %

27 %

22 %

Analiza transakcij, na katere je vplivala napaka

Analiza po vrsti napake

Količinsko neopredeljive napake

32 %

(13)

33 %

(1)

32 %

(14)

46 %

49 %

65 %

Količinsko opredeljive napake

68 %

(28)

67 %

(2)

68 %

(30)

54 %

51 %

35 %

upravičenost

71 %

(20)

100 %

(2)

73 %

(22)

52 %

70 %

23 %

nastanek

18 %

(5)

0 %

(0)

17 %

(5)

38 %

17 %

23 %

točnost

11 %

(3)

0 %

(0)

10 %

(3)

10 %

13 %

54 %

OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK

Najverjetnejša stopnja napake

3,0 %

Zgornja meja napake

4,5 %

Spodnja meja napake

1,5 %

---

(1)  167 transakcij po metodi vzorčenja po denarni enoti, ki jo uporablja Sodišče, pomeni 167 vzorčnih enot. Velika plačila, zlasti velika plačila proračunske podpore, se lahko izberejo večkrat in se v tabeli prikažejo kot več transakcij (do tega pride, če so plačila večja od intervala vzorčenja).

(2)  Vzorec je bil razdeljen v segmente zaradi boljšega uvida v področja z različnimi profili tveganja v tej skupini politik.

(3)  Številke v oklepajih pomenijo dejansko število transakcij.

---

PRILOGA 2

REZULTATI PREUČEVANJA SISTEMOV ZA EVROPSKE RAZVOJNE SKLADE IN RAZVOJNO POMOČ V OKVIRU PRORAČUNA EU

Ocena preučenih sistemov

| Zadevni sistemi | Predhodne kontrole | Spremljanje in nadzor | Notranje revizije | Skupna ocena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EuropeAid | delno uspešno | delno uspešno | delno uspešno | delno uspešno |

Zadevni sistemi

Predhodne kontrole

Spremljanje in nadzor

Notranje revizije

Skupna ocena

EuropeAid

delno uspešno

delno uspešno

delno uspešno

delno uspešno

---

PRILOGA 3

SPREMLJANJE IZVAJANJA PREJŠNJIH PRIPOROČIL ZA EVROPSKE RAZVOJNE SKLADE

| Leto | Priporočilo Sodišča | Dosežen napredek po analizi Sodišča | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| izvedeno v celoti | se izvaja | ni izvedeno | ni več relevantno | nezadostni dokazi |
| večinoma | deloma |
| 2010 | EuropeAid naj razvije ključni kazalnik ocenjenega finančnega učinka napak, preostalih po izvedbi vseh predhodnih in naknadnih kontrol (glej odstavek 62(a) letnega poročila za leto 2010). | X | | | | | | |
| EuropeAid naj oceni stroškovno učinkovitost različnih kontrol, zlasti sistemov naknadnih kontrol transakcij (glej odstavek 62(b) letnega poročila za leto 2010). | | | X | | | | EuropeAid se je pridružil delovni skupini, ki jo vodi GD za proračun, da se pregleda stroškovna učinkovitost splošnega ustroja kontrole. |
| EuropeAid naj okrepi uspešnost spremljanja projektov, vključno z obiski na kraju samem, na podlagi večletnih načrtov spremljanja in vrednotenja (glej odstavek 62(c) letnega poročila za leto 2010). | | | X | | | | EuropeAid razvija orodja in smernice za delegacije EU, da se bolje prednostno razvrstijo nadzorni obiski projektov in oceni kakovost revizijskih poročil. |
| EuropeAid naj pregleda zanesljivost potrdil zunanjih nadzornikov, zunanjih revizij in zunanjih preverjanj odhodkov (glej odstavek 63(a) letnega poročila za leto 2010). | | | X | | | | V okviru akcijskega načrta, navedenega v odstavku 38, je predvideno nadaljnje izboljšanje kakovosti zunanjih revizij. |
| EuropeAid naj uvede poslovne informacijske sisteme, ki bodo generalnemu direktorju in vodjem delegacij omogočali boljše spremljanje rezultatov obiskov na kraju samem, zunanjih revizij in preverjanj odhodkov (glej odstavek 63(b) letnega poročila za leto 2010). | | | X | | | | EuropeAid razvija nove funkcije znotraj revizijskega modula informacijskega sistema CRIS, da se izboljša spremljanja revizij in poročil o preverjanju odhodkov. |
| EuropeAid naj poveže informacijska sistema CRIS Audit in CRIS Recovery (glej odstavek 63(c) letnega poročila za leto 2010). | X | | | | | | |
| 2010 | EuropeAid naj si še naprej prizadeva zagotoviti, da se bodo podatki točno, izčrpno in pravočasno evidentirali v informacijskem sistemu CRIS (glej odstavek 63(d) letnega poročila za leto 2010). | | | X | | | | Prizadevanja za obravnavanje teh pomanjkljivosti potekajo, vendar v sistemu CRIS ne manjkajo nobene finančne in/ali druge kritične informacije. Pripravljen je bil in izvaja se na novo opredeljen glavni načrt za kakovost podatkov, vključno z dejavnostmi, ki zajemajo čiščenje podatkov, izboljšave informacijskega sistema, spremljanje in kontrolo, dokumentacijo in usposabljanje uporabnikov. |
| EuropeAid naj zagotovi, da bodo delegacije dosledno uporabljale nov format in shemo za letno poročanje delegacij o reformah upravljanja javnih financ v državah prejemnicah, da se zagotovi strukturiran in formaliziran prikaz napredka pri upravljanju javnih financ (odstavek 64(a) letnega poročila za leto 2010). | | X | | | | | Komisija meni, da je bilo to priporočilo v celoti izvedeno. Spletna aplikacija za EAMR (Poročilo o upravljanju zunanje pomoči) je bila uvedena leta 2011 in vključuje posebno rubriko o proračunski podpori in predvsem o vprašanjih, povezanih z upravljanjem javnih financ. To orodje je na voljo vsem delegacijam EU in je obvezno vsakič, ko so v državi vzpostavljeni programi proračunske podpore. |
| EuropeAid naj s političnim dialogom spodbuja uvedbo jasnih okvirov ocenjevanja v programe reform upravljanja javnih financ v državah prejemnicah (odstavek 64(b) letnega poročila za leto 2010). | X | | | | | | |
| 2009 | EuropeAid naj v okviru načrtovanega pregleda svoje skupne kontrolne strategije razvije ključni kazalnik ocenjenega finančnega učinka stopnje napak, ki je preostala po izvedbi vseh predhodnih in naknadnih kontrol, na primer na podlagi pregleda reprezentativnega vzorca zaključenih projektov (glej odstavek 54(a) letnega poročila za leto 2009). | X | | | | | | |
| EuropeAid naj v okviru tega pregleda oceni stroškovno učinkovitost različnih kontrol, zlasti sistema naknadnih kontrol transakcij (odstavek 54(b) letnega poročila za leto 2009). | | | X | | | | EuropeAid se je pridružil delovni skupini, ki jo vodi GD za proračun, da se pregleda stroškovna učinkovitost splošnega ustroja kontrole. |
| 2009 | EuropeAid naj konča in razširi sklop orodij za finančno poslovodenje, namenjen ugotavljanju tveganja napak pri delovanju na ravni izvajalskih organizacij, izvajalcev in upravičencev, da bi zagotovil ustrezno poznavanje pravil za finančno poslovodenje in upravičenost (odstavek 54(c) letnega poročila za leto 2009). | X | | | | | | |
| EuropeAid naj nadaljuje svoja prizadevanja za zagotovitev, da delegacije evidentirajo podatke v revizijo CRIS celovito in pravočasno (odstavek 54(d) letnega poročila za leto 2009). | | | X | | | | Prizadevanja za obravnavanje teh pomanjkljivosti potekajo, vendar v sistemu CRIS ne manjkajo nobene finančne in/ali druge kritične informacije. Pripravljen je bil in izvaja se na novo opredeljen glavni načrt za kakovost podatkov, vključno z dejavnostmi, ki zajemajo čiščenje podatkov, izboljšave informacijskega sistema, spremljanje in nadzor, dokumentacijo in usposabljanje uporabnikov. |
| Zasnova revizije CRIS naj se spremeni tako, da bi zagotavljala informacije o zneskih končnih neupravičenih odhodkov in finančnih popravkov, izvedenih po koncu procesa revizijskega razčiščevanja z revidirancem (odstavek 54(e) letnega poročila za leto 2009). | | | X | | | | V delovnem načrtu, navedenem v odgovoru Komisije na odstavek 38, je predviden razvoj posebnega orodja prek modula za revizije CRIS, ki bo Komisiji omogočilo ustrezno spremljanje revizijskih poročil. |
| EuropeAid naj zagotovi, da bodo v posebnih pogojih za spremenljive tranše, ki temeljijo na uspešnosti, jasno določeni kazalniki, cilji, metode izračuna in viri za preverjanje (odstavek 55(a) letnega poročila za leto 2009). | X | | | | | | |
| EuropeAid naj zagotovi, da bodo poročila delegacij vsebovala strukturiran in formaliziran prikaz napredka pri upravljanju javnih financ, tako da bodo v njih jasno navedeni merila za oceno napredka (tj. rezultatov, ki jih je morala država prejemnica doseči v zadevnem obdobju), dosežen napredek in razlogi, zakaj program reforme morda ni bil izveden po načrtu (odstavek 55(b) letnega poročila za leto 2009). | | X | | | | | Komisija meni, da je bilo to priporočilo v celoti izvedeno. Okvir uspešnosti proračunske podpore se je izboljšal, predvsem z revizijo smernic za proračunsko podporo, izdanih leta 2012. |

Leto

Priporočilo Sodišča

Dosežen napredek po analizi Sodišča

Odgovor Komisije

izvedeno v celoti

se izvaja

ni izvedeno

ni več relevantno

nezadostni dokazi

večinoma

deloma

2010

EuropeAid naj razvije ključni kazalnik ocenjenega finančnega učinka napak, preostalih po izvedbi vseh predhodnih in naknadnih kontrol (glej odstavek 62(a) letnega poročila za leto 2010).

X

EuropeAid naj oceni stroškovno učinkovitost različnih kontrol, zlasti sistemov naknadnih kontrol transakcij (glej odstavek 62(b) letnega poročila za leto 2010).

X

EuropeAid se je pridružil delovni skupini, ki jo vodi GD za proračun, da se pregleda stroškovna učinkovitost splošnega ustroja kontrole.

EuropeAid naj okrepi uspešnost spremljanja projektov, vključno z obiski na kraju samem, na podlagi večletnih načrtov spremljanja in vrednotenja (glej odstavek 62(c) letnega poročila za leto 2010).

X

EuropeAid razvija orodja in smernice za delegacije EU, da se bolje prednostno razvrstijo nadzorni obiski projektov in oceni kakovost revizijskih poročil.

EuropeAid naj pregleda zanesljivost potrdil zunanjih nadzornikov, zunanjih revizij in zunanjih preverjanj odhodkov (glej odstavek 63(a) letnega poročila za leto 2010).

X

V okviru akcijskega načrta, navedenega v odstavku 38, je predvideno nadaljnje izboljšanje kakovosti zunanjih revizij.

EuropeAid naj uvede poslovne informacijske sisteme, ki bodo generalnemu direktorju in vodjem delegacij omogočali boljše spremljanje rezultatov obiskov na kraju samem, zunanjih revizij in preverjanj odhodkov (glej odstavek 63(b) letnega poročila za leto 2010).

X

EuropeAid razvija nove funkcije znotraj revizijskega modula informacijskega sistema CRIS, da se izboljša spremljanja revizij in poročil o preverjanju odhodkov.

EuropeAid naj poveže informacijska sistema CRIS Audit in CRIS Recovery (glej odstavek 63(c) letnega poročila za leto 2010).

X

2010

EuropeAid naj si še naprej prizadeva zagotoviti, da se bodo podatki točno, izčrpno in pravočasno evidentirali v informacijskem sistemu CRIS (glej odstavek 63(d) letnega poročila za leto 2010).

X

Prizadevanja za obravnavanje teh pomanjkljivosti potekajo, vendar v sistemu CRIS ne manjkajo nobene finančne in/ali druge kritične informacije. Pripravljen je bil in izvaja se na novo opredeljen glavni načrt za kakovost podatkov, vključno z dejavnostmi, ki zajemajo čiščenje podatkov, izboljšave informacijskega sistema, spremljanje in kontrolo, dokumentacijo in usposabljanje uporabnikov.

EuropeAid naj zagotovi, da bodo delegacije dosledno uporabljale nov format in shemo za letno poročanje delegacij o reformah upravljanja javnih financ v državah prejemnicah, da se zagotovi strukturiran in formaliziran prikaz napredka pri upravljanju javnih financ (odstavek 64(a) letnega poročila za leto 2010).

X

Komisija meni, da je bilo to priporočilo v celoti izvedeno. Spletna aplikacija za EAMR (Poročilo o upravljanju zunanje pomoči) je bila uvedena leta 2011 in vključuje posebno rubriko o proračunski podpori in predvsem o vprašanjih, povezanih z upravljanjem javnih financ. To orodje je na voljo vsem delegacijam EU in je obvezno vsakič, ko so v državi vzpostavljeni programi proračunske podpore.

EuropeAid naj s političnim dialogom spodbuja uvedbo jasnih okvirov ocenjevanja v programe reform upravljanja javnih financ v državah prejemnicah (odstavek 64(b) letnega poročila za leto 2010).

X

2009

EuropeAid naj v okviru načrtovanega pregleda svoje skupne kontrolne strategije razvije ključni kazalnik ocenjenega finančnega učinka stopnje napak, ki je preostala po izvedbi vseh predhodnih in naknadnih kontrol, na primer na podlagi pregleda reprezentativnega vzorca zaključenih projektov (glej odstavek 54(a) letnega poročila za leto 2009).

X

EuropeAid naj v okviru tega pregleda oceni stroškovno učinkovitost različnih kontrol, zlasti sistema naknadnih kontrol transakcij (odstavek 54(b) letnega poročila za leto 2009).

X

EuropeAid se je pridružil delovni skupini, ki jo vodi GD za proračun, da se pregleda stroškovna učinkovitost splošnega ustroja kontrole.

2009

EuropeAid naj konča in razširi sklop orodij za finančno poslovodenje, namenjen ugotavljanju tveganja napak pri delovanju na ravni izvajalskih organizacij, izvajalcev in upravičencev, da bi zagotovil ustrezno poznavanje pravil za finančno poslovodenje in upravičenost (odstavek 54(c) letnega poročila za leto 2009).

X

EuropeAid naj nadaljuje svoja prizadevanja za zagotovitev, da delegacije evidentirajo podatke v revizijo CRIS celovito in pravočasno (odstavek 54(d) letnega poročila za leto 2009).

X

Prizadevanja za obravnavanje teh pomanjkljivosti potekajo, vendar v sistemu CRIS ne manjkajo nobene finančne in/ali druge kritične informacije. Pripravljen je bil in izvaja se na novo opredeljen glavni načrt za kakovost podatkov, vključno z dejavnostmi, ki zajemajo čiščenje podatkov, izboljšave informacijskega sistema, spremljanje in nadzor, dokumentacijo in usposabljanje uporabnikov.

Zasnova revizije CRIS naj se spremeni tako, da bi zagotavljala informacije o zneskih končnih neupravičenih odhodkov in finančnih popravkov, izvedenih po koncu procesa revizijskega razčiščevanja z revidirancem (odstavek 54(e) letnega poročila za leto 2009).

X

V delovnem načrtu, navedenem v odgovoru Komisije na odstavek 38, je predviden razvoj posebnega orodja prek modula za revizije CRIS, ki bo Komisiji omogočilo ustrezno spremljanje revizijskih poročil.

EuropeAid naj zagotovi, da bodo v posebnih pogojih za spremenljive tranše, ki temeljijo na uspešnosti, jasno določeni kazalniki, cilji, metode izračuna in viri za preverjanje (odstavek 55(a) letnega poročila za leto 2009).

X

EuropeAid naj zagotovi, da bodo poročila delegacij vsebovala strukturiran in formaliziran prikaz napredka pri upravljanju javnih financ, tako da bodo v njih jasno navedeni merila za oceno napredka (tj. rezultatov, ki jih je morala država prejemnica doseči v zadevnem obdobju), dosežen napredek in razlogi, zakaj program reforme morda ni bil izveden po načrtu (odstavek 55(b) letnega poročila za leto 2009).

X

Komisija meni, da je bilo to priporočilo v celoti izvedeno. Okvir uspešnosti proračunske podpore se je izboljšal, predvsem z revizijo smernic za proračunsko podporo, izdanih leta 2012.

---