# Eiropas Savienības C 328/2013

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2013.328.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 328 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 56. sējums2013. gada 12. novembris |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2013.328.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 328

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

56. sējums2013. gada 12. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI
  Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja

  Asamblejas 25. sesija notika Briselē (Beļģijā) 2013. gada 17.–19. jūnijā. |
| 2013/C 328/01 | Pirmdienas, 2013. gada 17. jūnija, sēdes protokols | 1 |
| 2013/C 328/02 | Otrdienas, 2013. gada 18. jūnija, sēdes protokols | 5 |
| 2013/C 328/03 | Trešdienas, 2013. gada 19. jūnija, sēdes protokols | 8 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI
  Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja

  Asamblejas 25. sesija notika Briselē (Beļģijā) 2013. gada 17.–19. jūnijā.

Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja

Asamblejas 25. sesija notika Briselē (Beļģijā) 2013. gada 17.–19. jūnijā.

2013/C 328/01

Pirmdienas, 2013. gada 17. jūnija, sēdes protokols

1

2013/C 328/02

Otrdienas, 2013. gada 18. jūnija, sēdes protokols

5

2013/C 328/03

Trešdienas, 2013. gada 19. jūnija, sēdes protokols

8

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar Komisijas piedāvāto juridisko pamatu.)

Parlamenta komiteju saīsinājumi

| AFET | Ārlietu komiteja |
| --- | --- |
| DEVE | Attīstības komiteja |
| INTA | Starptautiskās tirdzniecības komiteja |
| BUDG | Budžeta komiteja |
| CONT | Budžeta kontroles komiteja |
| ECON | Ekonomikas un monetārā komiteja |
| EMPL | Nodarbinātības un sociālo jautājumu komiteja |
| ENVI | Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja |
| ITRE | Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja |
| IMCO | Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja |
| TRAN | Transporta un tūrisma komiteja |
| REGI | Reģionālās attīstības komiteja |
| AGRI | Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja |
| PECH | Zivsaimniecības komiteja |
| CULT | Kultūras un izglītības komiteja |
| JURI | Juridiskā komiteja |
| LIBE | Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja |
| AFCO | Konstitucionālo jautājumu komiteja |
| FEMM | Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja |
| PETI | Lūgumrakstu komiteja |
| DROI | Cilvēktiesību apakškomiteja |
| SEDE | Drošības un aizsardzības apakškomiteja |

AFET

Ārlietu komiteja

DEVE

Attīstības komiteja

INTA

Starptautiskās tirdzniecības komiteja

BUDG

Budžeta komiteja

CONT

Budžeta kontroles komiteja

ECON

Ekonomikas un monetārā komiteja

EMPL

Nodarbinātības un sociālo jautājumu komiteja

ENVI

Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja

ITRE

Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

IMCO

Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja

TRAN

Transporta un tūrisma komiteja

REGI

Reģionālās attīstības komiteja

AGRI

Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja

PECH

Zivsaimniecības komiteja

CULT

Kultūras un izglītības komiteja

JURI

Juridiskā komiteja

LIBE

Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

AFCO

Konstitucionālo jautājumu komiteja

FEMM

Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja

PETI

Lūgumrakstu komiteja

DROI

Cilvēktiesību apakškomiteja

SEDE

Drošības un aizsardzības apakškomiteja

Politisko grupu saīsinājumi

| PPE | Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti) |
| --- | --- |
| S&D | Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa |
| ALDE | Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa |
| Verts/ALE | Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa |
| ECR | Eiropas Konservatīvo un reformistu grupa |
| GUE/NGL | Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa |
| EFD | Grupa Brīvības un demokrātijas Eiropa |
| NI | Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti |

PPE

Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti)

S&D

Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa

ALDE

Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa

Verts/ALE

Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa

ECR

Eiropas Konservatīvo un reformistu grupa

GUE/NGL

Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa

EFD

Grupa Brīvības un demokrātijas Eiropa

NI

Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja Asamblejas 25. sesija notika Briselē (Beļģijā) 2013. gada 17.–19. jūnijā.

| 12.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 328/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 328/1

---

PIRMDIENAS, 2013. GADA 17. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLS

2013/C 328/01

Satura rādītājs

Oficiālā atklāšanas sēde

Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde

Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

To dalībnieku akreditācija, kuri nav parlamenta deputāti

| 1. | Darba kārtības pieņemšana (AP101.358) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Protokola apstiprināšana Apvienotās parlamentārās asamblejas 22. sesijas pēdējām divām sēdēm (OV C 158, 2013. gada 4. jūnijs) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tostarp lēmumi, kas pieņemti Prezidija 2013. gada 16. maija sanāksmē |
| --- | --- |

3.

| 4. | Par attīstību atbildīgā EK komisāra Andra Piebalga paziņojums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jautājumi Komisijai |
| --- | --- |

5.

| 6. | Diskusija ar Eiropas Komisijas attīstības komisāru Andri Piebalgu — brīvais mikrofons |
| --- | --- |

6.

| 7. | Komisijas veiktie pasākumi saistībā ar Apvienotās parlamentārās asamblejas 23. sesijā pieņemtajām rezolūcijām |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ekonomisko partnerattiecību nolīgumi — turpmākie pasākumi |
| --- | --- |

8.

PIRMDIENAS, 2013. GADA 17. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLS

(Sēdi atklāja plkst. 11.00.)

Oficiālā atklāšanas sēde

Asambleju uzrunāja:

Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājs Louis Michel, Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētāja Joyce Laboso un ES prezidentūras pārstāvis, Īrijas parlamenta apakšpalātas Dáil Éireann priekšsēdētājs Sean Barrett.

(Sēdi pārtrauca plkst. 12.00 un atsāka plkst. 15.00.)

SĒDI VADA: Louis MICHEL

līdzpriekšsēdētājs

Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde

Līdzpriekšsēdētājs sveica visus dalībniekus.

Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka protokolam tiks pievienots Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu saraksts, kādu to iesniedza ĀKK valstu iestādes un Eiropas Parlaments.

To dalībnieku akreditācija, kas nav parlamenta deputāti

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka atbilstoši Kotonū nolīguma 17. panta 1. punktam un Apvienotās parlamentārās asamblejas Reglamenta 1. panta 2. punktam saņemti divi akreditācijas lūgumi no dalībniekiem, kuri nav parlamenta deputāti, un šo lūgumu pamatā ir force majeure ārkārtas apstākļi. Šie pārstāvji tika reģistrēti, un viņu vārds un uzvārds norādīts protokola pielikumā.

1.   Darba kārtības pieņemšana

Darba kārtību pieņēma, kā norādīts šajā protokolā.

2.   Apvienotās parlamentārās asamblejas 24. sesijas divu pēdējo sēžu protokolu apstiprināšana (OV C 158, 2013. gada 4. jūnijs)

Protokolus apstiprināja.

3.   Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tostarp par Prezidija 2013. gada 16. jūnija sanāksmē pieņemtajiem lēmumiem

Līdzpriekšsēdētājs informēja par Prezidija 2013. gada 16. novembra sanāksmes rezultātiem.

Tika pieņemti šādi lēmumi:

| a) | pastāvīgās komitejas izstrādās šādus ziņojumus: | Politikas lietu komiteja







  — | Terorisma izplatība pasaulē — interneta un sociālo plašsaziņas līdzekļu loma. |
| --- | --- | --- | --- |

a)

pastāvīgās komitejas izstrādās šādus ziņojumus:

Politikas lietu komiteja

—

Terorisma izplatība pasaulē — interneta un sociālo plašsaziņas līdzekļu loma.

| | Sociālo lietu un vides komiteja







  — | Naftas un derīgo izrakteņu ieguve jūras gultnē saistībā ar ilgtspējīgu attīstību. Ekonomiskās attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteju lūgs sagatavot atzinumu par to pašu tēmu. |
| --- | --- | --- |

Sociālo lietu un vides komiteja

—

Naftas un derīgo izrakteņu ieguve jūras gultnē saistībā ar ilgtspējīgu attīstību. Ekonomiskās attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteju lūgs sagatavot atzinumu par to pašu tēmu.

| b) | Faktu vākšanas misiju nosūtīs uz Haiti 2013. gada septembrī vai oktobrī un uz Zimbabvi 2013. gada novembrī vai decembrī. |
| --- | --- |

b)

Faktu vākšanas misiju nosūtīs uz Haiti 2013. gada septembrī vai oktobrī un uz Zimbabvi 2013. gada novembrī vai decembrī.

| c) | Asamblejai tiks iesniegts reglamenta grozījumu projekts, lai to varētu pieņemt. |
| --- | --- |

c)

Asamblejai tiks iesniegts reglamenta grozījumu projekts, lai to varētu pieņemt.

| d) | Asamblejai tiks iesniegts projekts rīcības kodeksam, kas attieksies uz tiem ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas (APA) locekļiem, kuri piedalās vēlēšanu novērošanas misijās. |
| --- | --- |

d)

Asamblejai tiks iesniegts projekts rīcības kodeksam, kas attieksies uz tiem ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas (APA) locekļiem, kuri piedalās vēlēšanu novērošanas misijās.

| e) | 10. reģionālā sanāksme notiks 2013. gada 17.–19. jūlijā Abudžā (Nigērijā). |
| --- | --- |

e)

10. reģionālā sanāksme notiks 2013. gada 17.–19. jūlijā Abudžā (Nigērijā).

| f) | Vēlēšanu novērošanas misija tiks nosūtīta uz Mali prezidenta vēlēšanām, kas notiks 2013. gada 28. jūlijā. |
| --- | --- |

f)

Vēlēšanu novērošanas misija tiks nosūtīta uz Mali prezidenta vēlēšanām, kas notiks 2013. gada 28. jūlijā.

| g) | Asambleja piedalīsies trīspusējā konferencē par urbanizāciju, ko rīko ANO Iedzīvotāju apmetņu programma Habitat, ĀKK sekretariāts un Eiropas Komisija, un kas 2013. gada 4.–6. septembrī notiks Kigali (Ruandā). |
| --- | --- |

g)

Asambleja piedalīsies trīspusējā konferencē par urbanizāciju, ko rīko ANO Iedzīvotāju apmetņu programma Habitat, ĀKK sekretariāts un Eiropas Komisija, un kas 2013. gada 4.–6. septembrī notiks Kigali (Ruandā).

| h) | APA 26. sesija notiks 2013. gada 25.–27. novembrī Adisabebā (Etiopija). |
| --- | --- |

h)

APA 26. sesija notiks 2013. gada 25.–27. novembrī Adisabebā (Etiopija).

Līdzpriekšsēdētājs informēja asambleju, ka 2013. gada 15. jūnijā notika Sieviešu foruma sanāksme.

Līdzpriekšsēdētājs informēja asambleju, ka 2013. gada 16. jūnijā notika seminārs “Investīciju klimata uzlabošana jaunattīstības valstīs — kāda ir parlamentāriešu loma?”

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja par šādiem termiņiem:

| — | attiecībā uz grozījumiem kompromisa rezolūcijās un abiem steidzamajiem rezolūciju priekšlikumiem — otrdiena, 2013. gada 18. jūnijs plkst. 12.00; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz grozījumiem kompromisa rezolūcijās un abiem steidzamajiem rezolūciju priekšlikumiem — otrdiena, 2013. gada 18. jūnijs plkst. 12.00;

| — | attiecībā uz pieprasījumiem par balsošanas metodēm — trešdiena, 2013. gada 19. jūnijs plkst. 10.00, rakstveidā. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz pieprasījumiem par balsošanas metodēm — trešdiena, 2013. gada 19. jūnijs plkst. 10.00, rakstveidā.

4.   Par attīstību atbildīgā Eiropas Komisijas komisāra Andra Piebalga paziņojums

Par attīstību atbildīgais Eiropas Komisijas komisārs Andris Piebalgs iepazīstināja ar galvenajiem secinājumiem un ieteikumiem ziņojumā par programmu laika posmam pēc TAM sasniegšanas, ko pieņēmusi ANO ģenerālsekretāra iecelta augsta līmeņa ekspertu darba grupa. Komisijas paziņojums „Cilvēka cienīgu dzīvi visiem” bija Komisijas ieguldījums šajā procesā.

5.   Eiropas Komisijai uzdodamo jautājumu laiks

Eiropas Komisijai pavisam tika uzdoti 24 jautājumi.

Komisija jau iepriekš bija atbildējusi uz jautājumiem rakstveidā. Komisārs A. Piebalgs mutiski atbildēja uz šādiem asamblejas dalībnieku uzdotiem papildu jautājumiem:

| | jautājums Nr. 2, ko uzdeva Hussien Naïb (Eritreja), par Eritrejas suverēnās teritorijas okupāciju, ko veikusi Etiopija; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 2, ko uzdeva Hussien Naïb (Eritreja), par Eritrejas suverēnās teritorijas okupāciju, ko veikusi Etiopija;

| | jautājums Nr. 4, ko uzdeva Joe Leinen, par stāvokli Mali pēc konflikta; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 4, ko uzdeva Joe Leinen, par stāvokli Mali pēc konflikta;

| | jautājums Nr. 8, ko uzdeva Michael Cashman (kuru aizstāja David Martin), par politisko dialogu par nediskrimināciju; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 8, ko uzdeva Michael Cashman (kuru aizstāja David Martin), par politisko dialogu par nediskrimināciju;

| | jautājums Nr. 11, ko uzdeva Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkinafaso), par parlamentu un parlamentāriešu dalību procesā, kas saistīts ar attīstības mērķu sagatavošanu laika posmam pēc 2015. gada; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 11, ko uzdeva Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkinafaso), par parlamentu un parlamentāriešu dalību procesā, kas saistīts ar attīstības mērķu sagatavošanu laika posmam pēc 2015. gada;

| | jautājums Nr. 12, ko uzdeva Mariya Gabriel, par TAM saistībā ar ES attīstības palīdzības politiku; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 12, ko uzdeva Mariya Gabriel, par TAM saistībā ar ES attīstības palīdzības politiku;

| | jautājums Nr. 13, ko uzdeva Olle Schmidt, par cilvēku tirdzniecību Sinajā; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 13, ko uzdeva Olle Schmidt, par cilvēku tirdzniecību Sinajā;

| | jautājums Nr. 14, ko uzdeva Gay Mitchell, par sanitārijas un higiēnas jautājumiem jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 14, ko uzdeva Gay Mitchell, par sanitārijas un higiēnas jautājumiem jaunattīstības valstīs;

| | jautājums Nr. 15, ko uzdeva Zita Gurmai, par tiesībām uz seksuālo un reproduktīvo veselību saistībā ar 11. Eiropas Attīstības fondu (EAF); |
| --- | --- |

jautājums Nr. 15, ko uzdeva Zita Gurmai, par tiesībām uz seksuālo un reproduktīvo veselību saistībā ar 11. Eiropas Attīstības fondu (EAF);

| | jautājums Nr. 16, ko uzdeva Catherine Bearder, par ES atbalstu maza mēroga enerģētikas projektiem ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 16, ko uzdeva Catherine Bearder, par ES atbalstu maza mēroga enerģētikas projektiem ĀKK valstīs;

| | jautājums Nr. 17, ko uzdeva Fiona Hall (kuru aizstāja Catherine Bearder), par energoresursu pieejamību ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 17, ko uzdeva Fiona Hall (kuru aizstāja Catherine Bearder), par energoresursu pieejamību ĀKK valstīs;

| | jautājums Nr. 18, ko uzdeva Marielle de Sarnez, par sadarbību ar mērķi panākt izejvielu ilgtspējīgu izmantošanu ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 18, ko uzdeva Marielle de Sarnez, par sadarbību ar mērķi panākt izejvielu ilgtspējīgu izmantošanu ĀKK valstīs;

| | jautājums Nr. 19, ko uzdeva David Martin, par EPN norisēm, ņemot vērā regulas par piekļuvi tirgum atcelšanu; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 19, ko uzdeva David Martin, par EPN norisēm, ņemot vērā regulas par piekļuvi tirgum atcelšanu;

| | jautājums Nr. 20, ko uzdeva Norbert Neuser, par partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē ar Kiribati; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 20, ko uzdeva Norbert Neuser, par partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē ar Kiribati;

| | jautājums Nr. 22, ko uzdeva Lautafi Purcell (Samoa), par Samoa turpmāku neiekļaušanu vismazāk attīstīto valstu kategorijā, 2014. gada janvāris, un par diferenciāciju — ES Pārmaiņu programmu. |
| --- | --- |

jautājums Nr. 22, ko uzdeva Lautafi Purcell (Samoa), par Samoa turpmāku neiekļaušanu vismazāk attīstīto valstu kategorijā, 2014. gada janvāris, un par diferenciāciju — ES Pārmaiņu programmu.

Jautājumu Nr. 1, 7, 10, 13 un 24 autoriem papildu jautājumu nebija.

Jautājumu Nr. 5, 6, 9, 21 un 23 autori sēdē nepiedalījās.

6.   Diskusija ar Eiropas Komisijas attīstības komisāru Andri Piebalgu — brīvais mikrofons

Viedokļu apmaiņā galveno uzmanību pievērsa jautājumiem par dzimuma, veselības un reproduktīvajām tiesībām, atjaunojamiem energoresursiem, ūdensapgādes drošību, budžeta atbalstu, Mali, Eritreju un drošības situāciju Sāhelas reģionā. Diskusijas dalībnieki pauda viedokli, ka laika posmam pēc TAM sasniegšanas noteiktos mērķus vajadzētu piemērot ne tikai jaunattīstības valstīs, bet arī ikvienā pasaules valstī.

Uzstājās: Miguel Angel Martinez Martinez, Ana Rita Sithole (Mozambika), Christa Klass, Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Maurīcija), Michele Rivasi, Piet van der Waal (Namībija), Hans-Peter Mayer, Netty Baldeh (Gambija), Jacob Oulanyah (Uganda), Olle Schmidt, Abdourahamane Chegou (Nigēra), Edwin Banda (Malāvija), Musa Hussein Naib (Eritreja), Percy Taione (Tonga), Assarid Ag Imbarcaouane (Mali), Hassab El Rasoul Amir (Sudāna), Alem Deng (Dienvidsudāna).

Komisārs A. Piebalgs atbildēja uz brīvā mikrofona procedūras laikā uzdotajiem asamblejas locekļu jautājumiem.

7.   Eiropas Komisijas veiktie pasākumi saistībā ar Apvienotās parlamentārās asamblejas 24. sesijā pieņemtajām rezolūcijām

Komisārs A. Piebalgs atsaucās uz dokumentu, kurā izklāstīti Komisijas veiktie pasākumi saistībā ar Apvienotajā parlamentārajā asamblejā Paramaribo (Surinamā) pieņemtajām rezolūcijām.

8.   Ekonomisko partnerattiecību nolīgumi — turpmākie pasākumi

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

Līdzreferenti: Edwin Banda (Malāvija) un Patrice Tirolien

Patrice Tirolien un Edwin Banda (Malāvija) iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Bobbo Hamatoukour (Kamerūna), Frank Engel, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), David Martin, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigērija), Niccolò Rinaldi, Nasraddin Mohammed Omer (Sudāna), Jean-Jacob Bicep, Patrick Gamedze (Svazilanda), Charles W. Kakoma (Zambija), Christophe Lutundula Apala (Kongo Demokrātiskā Republika (KDR)), Peter Štastný, Peter Thompson (Eiropas Komisija).

Vairāki ĀKK un EP deputāti pauda atšķirīgus viedokļus par to, vai ekonomisko partnerattiecību nolīgumi (EPN) ir izdevīgi gan no attīstības, gan reģionālās integrācijas viedokļa. Daži EP deputāti uzsvēra, ka visaptverošu reģionālo EPN mērķis bija uzlabot ekonomiskos apstākļus ĀKK valstīs, un pauda bažas par domstarpībām par EPN priekšrocībām. Vairāki ES un ĀKK valstu deputāti pauda viedokli, ka uzmanība būtu jāpievērš EPN sākotnējiem mērķiem, kā tas noteikts Kotonū nolīgumā, kā arī jācenšas noslēgt abpusēji izdevīgus reģionālos EPN, kas saderīgi ar PTO noteikumiem.

(Sēde beidzās plkst. 18.20)

Joyce LABOSO un

Louis MICHEL

līdzpriekšsēdētāji

Alhaj Muhammad MUMUNI un

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

līdzģenerālsekretāri

---

| 12.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 328/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 328/5

---

OTRDIENAS, 2013. GADA 18. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLS

2013/C 328/02

Satura rādītājs

| 1. | Mali - Ievaddiskusija ar Mali ārlietu ministru Tieman Hubert Coulibaly |
| --- | --- |

1.

| 2. | Steidzams jautājums Nr. 1 — stāvoklis Centrālāfrikas Republikā |
| --- | --- |

2.

| 3. | Militāro apvērsumu atkārtoti radītie draudi demokrātijai un politiskajai stabilitātei ĀKK valstīs un starptautiskās kopienas loma |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vardarbība pret sievietēm, bērniem un citām mazaizsargātām grupām |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nodrošinātība ar pārtiku un uzturu |
| --- | --- |

5.

| 6. | Cilvēkresursi veselības aprūpei ĀKK valstīs |
| --- | --- |

6.

| 7. | Lauksaimniecības politikas uzdevumi nodrošinātības ar pārtiku un klimata pārmaiņu jomā |
| --- | --- |

7.

| 8. | Jaunieši ĀKK jaunās attīstības politikas centrā — jauno tehnoloģiju, izglītības un uzņēmējdarbības nozīme |
| --- | --- |

8.

OTRDIENAS, 2013. GADA 18. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLS

(Sēdi atklāja plkst. 9.15.)

SĒDI VADA: Joyce LABOSO

līdzpriekšsēdētāja

1.   Mali

Ievaddiskusija ar Mali ārlietu ministru Tieman Hubert Coulibaly

Mali ārlietu ministrs Tieman Hubert Coulibaly sniedza īsu kopsavilkumu par norisēm kopš valsts apvērsuma 2012. gada martā un sniedza jaunāko informāciju par pašreizējo situāciju.

Uzstājās: Bobbo Hamatoukour (Kamerūna), Michèle Striffler, Laurent Ngon-Baba (Centrālāfrikas Republika), Patrice Tirolien, Edwin Banda (Malavi), Marielle de Sarnez, Abdourahamane Chegou (Nigēra), Michèle Rivasi, Christophe Lutundula (KDR), Adjedoue Weidou (Čada), Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkinafaso), Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Philippe Boulland, Zita Gurmai, Maria Da Graça Carvalho, Jo Leinen, Michael Gahler, Hans-Peter Mayer, Agustín Díaz De Mera García Consuegra, Pēteris Ustubs (Eiropas Ārējās darbības dienests).

Tieman Hubert Coulibaly pauda pārliecību, ka pienācīgi tiks ievēroti nosacījumi 2013. gada 28. jūlijā paredzētajām prezidenta vēlēšanām, jo īpaši tie, kas minēti ANO Drošības padomes rezolūcijā un Eiropas Parlamenta rezolūcijā, ņemot vērā valstī pastāvošās nopietnās problēmas (nemiernieku atbruņošana, administrācijas, tajā skaitā valsts bruņoto spēku kontroles atjaunošana pār visu valsts teritoriju, vēlēšanu organizācija visas valsts mērogā un arī bēgļu nometnēs). Viņš pauda pārliecību, ka jāpanāk sīki izstrādāta vienošanās ar Kidalas apgabalā pārpalikušajiem nemierniekiem.

2.   Steidzams jautājums Nr. 1 — stāvoklis Centrālāfrikas Republikā

Pēteris Ustubs (EĀDD) iepazīstināja ar stāvokli Centrālāfrikas Republikā.

Uzstājās: Mariya Gabriel, Bobbo Hamatoukour (Kamerūna), Norbert Neuser, Edwin Banda (Malavi), Louis Michel, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Jean-Jacop Bicep, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigērija), Christophe Lutundula (KDR), Laurent Ngon-Baba (CĀR), Peter Šťastný.

Runātāji uzsvēra nepieciešamību stabilizēt politisko, ekonomisko un sociālo stāvokli Centrālāfrikas Republikā un atjaunot sabiedrisko un konstitucionālo kārtību pēc 2013. gada 25. aprīļa valsts apvērsuma. Diskusijas dalībnieki apliecināja atbalstu ministru prezidentam Nicolas Tiangaye viņa grūtajā valsts atjaunošanas darbā, kas paredz neregulāro bruņoto vienību atbruņošanu un demobilizāciju, palīdzību konfliktā cietušajiem iedzīvotājiem un juridisku vēršanos pret tiem, kuri atzīti par vainīgiem noziegumos. Deputāti arī vērsa uzmanību uz nepieciešamību ievērot 2013. gada 11. janvāra Librevilas vienošanos un līgumus, kas noslēgti ECCAS augstākā līmeņa sanāksmēs Centrālāfrikas Republikā.

3.   Militāro apvērsumu atkārtoti radītie draudi demokrātijai un politiskajai stabilitātei ĀKK valstīs un starptautiskās kopienas loma

Politikas lietu komiteja

Līdzreferenti: Mariya Gabriel un Ana Rita Geremias Sithole (Mozambika)

Mariya Gabriel un Ana Rita Geremias Sithole (Mozambika) iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Boniface Yehouetome (Beninaa), Michael Gahler, Bobbo Hamatoukour (Kamerūna), Olle Schmidt, Isabelle Durant, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Abdourahamane Chegou (Nigēra), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigērija), Christophe Lutundula (KDR), Filip Kaczmarek, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkinafaso), Piet Van der Walt (Namībija), José Costa Pereira (EĀDS).

Mariya Gabriel un Ana Rita Geremias Sithole (Mozambika) apkopoja diskusijas rezultātus.

Dalībnieki uzsvēra nepieciešamību izmantot visus iespējamos mehānismus, lai novērstu militāros apvērsumus, nevis pēc tam cīnīties ar to sekām. Šo mērķi varētu palīdzēt sasniegt kaimiņvalstu aktīva solidaritāte, taču izšķiroši svarīgas ir arī reģionālās un apakšreģionālās agrīnās brīdināšanas sistēmas un integrēta drošības stratēģija. Daži deputāti aicināja piesardzīgi risināt jautājumu par bijušo nemiernieku integrāciju valstu bruņotajos spēkos. Diskusijas dalībnieki arī atgādināja, ka pārskatāmas un godīgas vēlēšanas ir likumīgas valdības labākais pamats, ja tiek ievēroti arī visi labas pārvaldības aspekti.

4.   Vardarbība pret sievietēm, bērniem un citām mazaizsargātām grupām

Debates bez rezolūcijas pieņemšanas ar ANO Dzimumu līdztiesības un sieviešu iespēju veicināšanas iestādes izpilddirektora vietnieci Lakshmi Puri.

ANO Dzimumu līdztiesības un sieviešu iespēju veicināšanas iestādes izpilddirektora vietniece Lakshmi Puri uzstājās ar ziņojumu par vardarbību pret sievietēm, bērniem un citām mazaizsargātām grupām.

Uzstājās: Boniface Yehouetome (Benina), Edit Bauer, Bobbo Hamatoukour (Kamerūna), Michael Cashman, Musa Hussein Naib (Eritreja), Catherine Bearder, Isabelle Durant, Sithembile Mlotshwa (Zimbabve), Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Abdourahamane Chegou (Nigēra), Attiat Mustafa Abdel Halim (Sudāna), Patrick Gamedze (Svazilanda), Mariya Gabriel, Christophe Lutundula (KDR), Zita Gurmai, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkinafaso), Michèle Striffler, Ana Rita Geremias Sithole (Mozambika), Anna Zaborska, Nela Khan (Trinidada un Tobago), Ibrahim Bundu (Sjerraleone), Piet Van der Walt (Namībija).

Lakshmi Puri iepazīstināja ar savas iestādes darbu un uzsvēra, ka ir svarīgi kopīgi un visaptveroši centieni, lai izbeigtu vardarbību pret sievietēm, aicinot parlamentāriešus palīdzēt īstenot šo uzdevumu.

Atbildot uz deputātu jautājumiem Lakshmi Puri uzsvēra, ka ir svarīgi novērst vardarbību pret sievietēm, veicinot izpratnes veidošanos par šo problēmu, sekmējot sieviešu saimniecisko patstāvību, autonomiju un politisko līdzdalību. Viņa uzsvēra paveikto darbu, lai mainītu vīriešu un zēnu domāšanas veidu. Viņa aicināja pārtraukt nesodāmību un saukt pie atbildības tos, kuri atbildīgi par šiem cilvēktiesību pārkāpumiem. Nobeigumā Lakshmi Puri aicināja piešķirt papildu līdzekļus, kas nepieciešami upuru aizsardzības un pamatpakalpojumu nodrošināšanai.

Sēdi pārtrauca plkst. 13.00 un atsāka plkst. 15.05.

SĒDI VADA: Louis MICHEL

līdzpriekšsēdētājs

5.   Nodrošinātība ar pārtiku un uzturu

Viedokļu apmaiņa ar Īrijas attīstības un tirdzniecības valsts ministru Joe Costello (pārstāv ES prezidējošo valsti)

Joe Costello sniedza ievadinformāciju par to, cik svarīga ir nodrošinātība ar pārtiku un uzturu, lai panāktu TAM 1. mērķa īstenošanu.

Uzstājās: Bobbo Hamatoukour (Kamerūna), Gay Mitchell, Jo Leinen, Edwin Banda (Malavi), Charles Goerens, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), François Alfonsi, Abdourahamane Chegou (Nigēra), Attiat Mustafa Abdel Halim (Sudāna), Gabriele Zimmer, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkinafaso), Horst Schnellhardt, Michèle Striffler, Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Maurīcija), Bernard Rey (Eiropas Komisija).

Runātāji atzina, ka šajā jomā ir panākts progress, bet ir nepieciešama arī turpmāka saskaņota attīstīto un jaunattīstības valstu rīcība. Pasaules iedzīvotāju skaita pieaugumu, spekulāciju ar lauksaimniecības precēm, biodegvielas ražošanu, zemes politiku (tostarp zemes reformu, zemes īpašumtiesību noteikšanu un zemes sagrābšanu), kā arī klimata pārmaiņas deputāti uzsvēra kā dažus no galvenajiem uzdevumiem, risinot problēmu par nodrošinātību ar pārtiku un uzturu.

6.   Cilvēkresursi veselības aprūpei ĀKK valstīs

Sociālo lietu un vides komiteja

Līdzreferenti: Charles W. Kakoma (Zambija) un Edit Bauer

Charles W. Kakoma (Zambija) un Edit Bauer iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Bobbo Hamatoukour (Kamerūna), Horst Schnellhardt, Jutta Haug, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Catherine Bearder, Abdourahamane Chegou (Nigēra), Michèle Rivasi, Attiat Mustafa Abdel Halim (Sudāna), Michael Peyrefitte (Beliza), Alban Sumana Kingsford Bagbin (Gana), Anna Záborská, Philippe Boulland, Christopher Knauth (Eiropas Komisija)

Deputāti apsprieda to, kādas sekas būs cilvēkresursu trūkumam veselības nozarē ĀKK valstīs un atzina svarīgo lomu, kāda šajā ziņā ir pilsoniskās sabiedrības organizācijām, pašvaldībām, sabiedrības veselības bezpeļņas organizācijām un brīvprātīgo organizācijām, papildinot sabiedrības veselības sistēmas. Diskusijas dalībnieki mudināja Komisiju un ES dalībvalstis turpināt atbalstīt ĀKK valstis gan finansiāli, gan tehniski, lai tās varētu attīstīt valstu veselības plānus un nepieļaut intelektuālā darbaspēka emigrāciju. ES dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai to migrācijas politika neietekmē veselības aprūpes profesionāļu pieejamību trešās pasaules valstīs.

Charles W. Kakoma (Zambija) un Edit Bauer apkopoja diskusijas rezultātus.

7.   Lauksaimniecības politikas uzdevumi nodrošinātības ar pārtiku un klimata pārmaiņu jomā

Viedokļu apmaiņa ar Eiropas Komisijas lauksaimniecības un lauku attīstības komisāru Dacian Cioloș

Komisārs D. Cioloș uzsvēra, ka ilgtspējīga lauksaimniecība un lauku attīstība ir faktori, kas sekmē attīstību un nodrošinātību ar pārtiku, un ES kopējā lauksaimniecības politika veicina šo mērķu sasniegšanu visā pasaulē.

Uzstājās: Boniface Yehouetome (Benina), Hans-Peter Mayer, Bobbo Hamatoukour (Kamerūna), Zita Gurmai, Catherine Bearder, Edwin Banda (Malavi), François Alfonsi, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Janusz Wojciechowski, Gabriele Zimmer, Ana Rita Geremias Sithole (Mozambika), Christa Klass, Edit Bauer, Horst Schnellhardt, Michèle Striffler, Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Maurīcija).

Dalībnieki uzsvēra vietējās lauksaimnieciskās ražošanas un sieviešu lauksaimnieču un mazo saimniecību īpašnieku spēju nostiprināšanu, kā rezultātā tiktu radīta papildu pievienotā vērtība izejvielu izcelsmes valstī. Komisārs D. Cioloș informēja deputātus, ka pakāpeniska ES cukura kvotu likvidācija neapdraud tirgus piekļuves nosacījumus, kas piedāvāti ĀKK valstīm saskaņā ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem, un ka eksporta subsīdiju izmantošana bija nenozīmīga un to izmantoja tikai ārkārtas krīzes apstākļos.

Dacian Cioloș apkopoja diskusijas rezultātus.

8.   Jaunieši ĀKK jaunās attīstības politikas centrā — jauno tehnoloģiju, izglītības un uzņēmējdarbības nozīme

Viedokļu apmaiņa ar Togo Pasta un telekomunikāciju ministri Cina Lawson

Cina Lawson uzsvēra to, ka uzņēmējdarbības, izglītības un profesionālās apmācības sekmēšanu un Āfrikas jauniešu aktīvu jauno tehnoloģiju izmantošanu var uzskatīt par efektīvu līdzekli, lai veicinātu nodarbinātību un sekmētu ekonomisko izaugsmi Āfrikā.

Uzstājās: Mariya Gabriel, Zita Gurmai, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Fiona Hall, Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Maurīcija), Michèle Rivasi, Boniface Yehouetome (Benina), Edit Bauer, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkinafaso), Norbert Neuser, Patrick Gamedze (Svazilanda), Filip Kaczmarek.

Dalībnieki uzsvēra, ka svarīgākie atbalstāmie politikas virzieni ir izglītības un profesionālās apmācības uzlabošana, jo īpaši izmantojot Erasmus Mundus programmu un Āfrikas studentu mobilitātes shēmu. Deputāti atzinīgi novērtēja ierosinājumu uzsākt ĀKK/ES uzņēmējdarbības laboratorijas darbu, lai veicinātu abu reģionu studentu mobilitāti.

Cina Lawson apkopoja diskusijas rezultātus.

(Sēde beidzās plkst. 18.40.)

Joyce LABOSO un

Louis MICHEL

līdzpriekšsēdētāji

Alhaji Muhammad MUMUNI un

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

līdzģenerālsekretāri

---

| 12.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 328/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 328/8

---

TREŠDIENAS, 2013. GADA 19. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLS

2013/C 328/03

Satura rādītājs Lappuse

| 1. | Botsvānas mājokļu un zemju ministra vietnieka un ĀKK Padomes priekšsēdētāja Olebile Gaborone paziņojums |
| --- | --- |

1.

| 2. | Īrijas attīstības un tirdzniecības valsts ministra un amatā esošā Padomes priekšsēdētāja Joe Costello (Īrija) paziņojums |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jautājumi Padomei |
| --- | --- |

3.

| 4. | Debates ar Padomi — brīvais mikrofons |
| --- | --- |

4.

| 5. | Dabas resursi attīstības veicināšanai |
| --- | --- |

5.

| 6. | Protokolu apstiprināšana sanāksmēm, kas notika pirmdien, 2013. gada 17. jūnijā, un otrdien, 2013. gada 18. jūnijā, no rīta |
| --- | --- |

6.

| 7. | Steidzams jautājums Nr. 2 — stāvoklis Gvinejas Republikā |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ziņojums par 9. reģionālo sanāksmi (Karību jūras reģions), kas notika Santodomingo (Dominikānā) 2013. gada 14.–16.februārī — līdzpriekšsēdētāju ziņojums |
| --- | --- |

8.

| 9. | Semināru kopsavilkuma ziņojumi |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums |
| --- | --- |

10.

| 11. | Balsošana par rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti visu trīs pastāvīgo komiteju ziņojumos |
| --- | --- |

11.

| 12. | Balsošana par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem |
| --- | --- |

12.

| 13. | Balsošana par grozījumiem Apvienotās parlamentārās asamblejas Reglamentā |
| --- | --- |

13.

| 14. | Balsošana par projektu rīcības kodeksam, kas attieksies uz tiem Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļiem, kuri piedalās vēlēšanu novērošanas misijās |
| --- | --- |

14.

| 15. | Dažādi jautājumi |
| --- | --- |

15.

| 16. | Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja Martin Schulz uzruna |
| --- | --- |

16.

| 17. | Protokolu apstiprināšana sēdei, kas notika pirmdienas, 2013. gada 18. jūnija, pēcpusdienā |
| --- | --- |

17.

| 18. | Apvienotās parlamentārās asamblejas 26. sesijas norises laiks un vieta |
| --- | --- |

18.

| I pielikums | Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu saraksts alfabēta kārtībā |
| --- | --- |

I pielikums

| II pielikums. | 17.–19. jūnijā Briselē (Beļģijā) notikušās sesijas dalībnieku saraksts |
| --- | --- |

II pielikums.

| III pielikums | To dalībnieku akreditācija, kas nav parlamenta deputāti |
| --- | --- |

III pielikums

| IV pielikums | Pieņemtie teksti |
| --- | --- |

IV pielikums

| — | Rezolūcija par militāro apvērsumu atkārtoti radītajiem draudiem demokrātijai un politiskajai stabilitātei ĀKK valstīs un starptautiskās kopienas lomu (ACP-EU/101.355/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem — turpmākie pasākumi (ACP-EU/101.293/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par cilvēkresursiem veselības aprūpei ĀKK valstīs (ACP-EU/101.294/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par stāvokli Centrālāfrikas Republikā (ACP-EU/101.376/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par stāvokli Gvinejas Republikā (ACP-UE/101.377/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

| — | APA Reglamenta grozījumi (AP101 347) |
| --- | --- |

—

| — | Rīcības kodekss tiem ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļiem, kuri piedalās vēlēšanu novērošanas misijās (DV/1003463) |
| --- | --- |

—

TREŠDIENAS, 2013. GADA 19. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLS

(Sēdi atklāja plkst. 9.03.)

SĒDI VADA: Joyce LABOSO

līdzpriekšsēdētāja

1.   Botsvānas mājokļu un zemju ministra vietnieka un ĀKK Padomes priekšsēdētāja Olebile Gaborone paziņojums

Olebile Gaborone novērtēja pieredzi, kas kopš 2000. gada gūta Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) īstenošanā. Viņš norādīja, ka jaunajā programmā laikā pēc 2015. gada galveno uzmanību vajadzētu pievērst būtiskiem jautājumiem, tostarp ierobežotiem un izmērāmiem mērķiem, kas piemērojami visām valstīm, vienlaikus ņemot vērā valstu īpatnības, un būtu vērsti uz minoritāšu un mazaizsargātu grupu vajadzību apmierināšanu. Viņš turklāt izvirzīja vairākus svarīgākos principus, uz kuriem vajadzētu balstīties TAM mērķiem laikā pēc 2015. gada.

2.   Īrijas attīstības un tirdzniecības valsts ministra un amatā esošā Padomes priekšsēdētāja Joe Costello (Īrija) paziņojums

J. Costello informēja par to, kā ES Padome īsteno lūgumus, kas iekļauti 24. sesijas laikā pieņemtajās rezolūcijās. Viņš norādīja, ka stāvoklis uzlabojas Mali, Somālijā un Kongo Demokrātiskajā Republikā. Viņš komentēja arī to, kā norit gatavošanās ANO konferencei par TAM laikā pēc 2015. gada, kas 2013. gada septembrī notiks Ņujorkā, un informēja par Padomes 2013. gada maija secinājumiem par nodrošinātību ar pārtiku un uzturu. J. Costello arī norādīja, ka Padome nesen apstiprinājusi 11. EAF.

3.   Jautājumi Padomei

Olebile Gaborone (Botsvāna) ĀKK Padomes vārdā atbildēja uz šādiem jautājumiem un papildu jautājumiem:

| | jautājumu Nr. 1, ko uzdeva Horst Schnellhardt, par starptautisko ieroču tirdzniecības nolīgumu; |
| --- | --- |

jautājumu Nr. 1, ko uzdeva Horst Schnellhardt, par starptautisko ieroču tirdzniecības nolīgumu;

| | jautājumu Nr. 3, ko uzdeva Mussa Hussien Naib (Eritreja), par uzbrukumiem ar degbumbām trijos kopienu centros Zviedrijā; |
| --- | --- |

jautājumu Nr. 3, ko uzdeva Mussa Hussien Naib (Eritreja), par uzbrukumiem ar degbumbām trijos kopienu centros Zviedrijā;

| | jautājums Nr. 5, ko uzdeva Olle Schmidt, par darba grupu politisko ieslodzīto jautajumā; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 5, ko uzdeva Olle Schmidt, par darba grupu politisko ieslodzīto jautajumā;

| | jautājums Nr. 6, ko uzdeva Michael Cashman, par attīstības pamatprogrammu laikā pēc 2015. gada; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 6, ko uzdeva Michael Cashman, par attīstības pamatprogrammu laikā pēc 2015. gada;

| | jautājums Nr. 7, ko uzdeva Gay Mitchell, par Nigēriju; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 7, ko uzdeva Gay Mitchell, par Nigēriju;

| | jautājums Nr. 9, ko uzdeva Fiona Hall, par nomadu lopkopību ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 9, ko uzdeva Fiona Hall, par nomadu lopkopību ĀKK valstīs;

| | jautājums Nr. 10, ko uzdeva David Martin, par parlamentāriešu iesaistīšanos sarunās par EPN. |
| --- | --- |

jautājums Nr. 10, ko uzdeva David Martin, par parlamentāriešu iesaistīšanos sarunās par EPN.

| | Joe Costello ES Padomes vārdā atbildēja uz šādiem jautājumiem un papildu jautājumiem: |
| --- | --- |

Joe Costello ES Padomes vārdā atbildēja uz šādiem jautājumiem un papildu jautājumiem:

| | jautājumu Nr. 14, ko uzdeva Mussa Hussien Naib (Eritreja), par uzbrukumiem ar degbumbām trijos kopienu centros Zviedrijā. |
| --- | --- |

jautājumu Nr. 14, ko uzdeva Mussa Hussien Naib (Eritreja), par uzbrukumiem ar degbumbām trijos kopienu centros Zviedrijā.

| | jautājumu Nr. 15, ko uzdeva Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkinafaso), par parlamentu un parlamentāriešu dalību procesā, kas saistīts ar attīstības mērķu sagatavošanu laika posmam pēc 2015. gada; |
| --- | --- |

jautājumu Nr. 15, ko uzdeva Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkinafaso), par parlamentu un parlamentāriešu dalību procesā, kas saistīts ar attīstības mērķu sagatavošanu laika posmam pēc 2015. gada;

| | jautājumu Nr. 18, ko uzdeva Horst Schnellhardt, par starptautisko ieroču tirdzniecības nolīgumu; |
| --- | --- |

jautājumu Nr. 18, ko uzdeva Horst Schnellhardt, par starptautisko ieroču tirdzniecības nolīgumu;

| | jautājumu Nr. 20, ko uzdeva Catherine Bearder, par to, ka nepietiemi tiek īstenoti CITES noteikumi par savvaļā sagūstītiem dzīvniekiem un ar dzīvniekiem saistītiem projektiem; |
| --- | --- |

jautājumu Nr. 20, ko uzdeva Catherine Bearder, par to, ka nepietiemi tiek īstenoti CITES noteikumi par savvaļā sagūstītiem dzīvniekiem un ar dzīvniekiem saistītiem projektiem;

| | jautājumu Nr. 21, ko uzdeva Patrice Tirolien, par ES valstu līdzdalību Pasaules fondā HIV/AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai; |
| --- | --- |

jautājumu Nr. 21, ko uzdeva Patrice Tirolien, par ES valstu līdzdalību Pasaules fondā HIV/AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai;

| | jautājumu Nr. 23, ko uzdeva Françoise Castex, par demogrāfisko dividendi un iekļaujošu izaugsmi ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

jautājumu Nr. 23, ko uzdeva Françoise Castex, par demogrāfisko dividendi un iekļaujošu izaugsmi ĀKK valstīs;

| | jautājumu Nr. 25, ko uzdeva Jo Leinen, par sadarbību cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; |
| --- | --- |

jautājumu Nr. 25, ko uzdeva Jo Leinen, par sadarbību cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas;

| | jautājumu Nr. 26, ko uzdeva David Marti, par vīzu atcelšanu Karību jūras valstīs. |
| --- | --- |

jautājumu Nr. 26, ko uzdeva David Marti, par vīzu atcelšanu Karību jūras valstīs.

| | Jautājumu Nr. 6, Nr. 15 un Nr. 18 autoriem papildu jautājumu nebija. |
| --- | --- |

Jautājumu Nr. 6, Nr. 15 un Nr. 18 autoriem papildu jautājumu nebija.

| | Jautājumu Nr. 2, Nr. 4, Nr. 8, Nr. 11, Nr. 12, Nr. 13, Nr. 16, Nr. 17, Nr. 19, Nr. 22, Nr. 24 un Nr. 27 autori sēdē nepiedalījās. |
| --- | --- |

Jautājumu Nr. 2, Nr. 4, Nr. 8, Nr. 11, Nr. 12, Nr. 13, Nr. 16, Nr. 17, Nr. 19, Nr. 22, Nr. 24 un Nr. 27 autori sēdē nepiedalījās.

4.   Debates ar Padomi — brīvais mikrofons

Olevile Gaborone un Joe Costello atbildēja uz jautājumiem par dažādām tēmām, tostarp problēmām ar vīzām amatpersonām no Āfrikas valstīm, kas dodas uz valstīm, kurās ir ES iestādes, vēlēšanām Madagaskarā, budžeta atbalstu, Somālijas bēgļiem, teroristu iekļūšanu Mali, pret homoseksualitāti vērstiem tiesību aktiem ĀKK valstīs, atbalstu infrastruktūrai ĀKK valstīs, ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem un atbalstu invalīdiem attīstības stratēģijā laikā pēc 2015. gada.

Uzstājās: Netty Baldeh (Gambija), Ibrahim Bundu (Sjerraleone), Philippe Boulland, Catherine Bearder, Bobbo Hamatoukour (Kamerūna), James Kembi-Gitura (Kenija), Patrice Tirolien, Olle Schmidt, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Fitz Jackson (Jamaika), Michael Cashman, Abdourahamane Chegou (Nigēra), Dharamkumar Seeraj (Gajāna).

5.   Dabas resursi attīstības veicināšanai

Debates bez rezolūcijas

Uzstājās: Boniface Yehouetome (Benina), Anna Záborská, Bobbo Hamatoukour (Kamerūna), Patrice Tirolien, Musa Hussein Naib (Eritreja), Catherine Bearder, Edwin Banda (Malavi), Lautafi Fio Selafi Purcell (Samoa), Abdourahamane Chegou (Nigēra), Charles W. Kakoma (Zambija), Charles Mwando Nsimba (KDR), Derek Vaughan, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkinafaso), James Kembi-Gitura (Kenija), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambika), Peter Naholo (Namībija), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigērija).

Deputāti vienojās, ka dabas resursi ir ļoti svarīgi attīstības veicināšanai. Tika norādīts, ka laba pārvaldība, pārredzamība un atbildība ir svarīgākie elementi, veidojot politiku veiksmīgai dabas resursu apsaimniekošanai. Runātāji uzsvēra, ka šajā sakarībā būtu nepieciešama valstu tiesību aktu nostiprināšana un ES tehniskā palīdzība.

Debates atklāja Peter Craig-Mcquaide (Eiropas Komisija, DG DEVCO).

6.   Protokolu apstiprināšana sanāksmēm, kas notika pirmdien, 2013. gada 17. jūnijā, un otrdien, 2013. gada 18. jūnijā, no rīta

Protokolus apstiprināja.

7.   Steidzams jautājums Nr. 2 — stāvoklis Gvinejas Republikā

Debates atklaja Sean Doyle (Eiropas Ārējās darbības dienests).

Uzstājās: Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Maria Da Graça Carvalho, Patrice Tirolien, Netty Baldeh (Gambija), Olle Schmidt, Louis Michel, Hans-Peter Mayer, Peter Štastný, Guillome Albert Gomez (Gvinejas Republika).

Dalībnieki atzinīgi novērtēja prognozes, ka līdz ar parlamenta vēlēšanu sarīkošanu drīzumā tiks pabeigta pāreja uz demokrātiju, kā arī aicināja panākt, lai tiktu īstenota un ievērota 2013. gada 9. jūnija visu politisko partiju vienošanās starp par vēlēšanu grafiku. Viņi uzsvēra nepieciešamību sarīkot brīvas un pārredzamas vēlēšanas, lai nostiprinātu demokratizācijas procesu. Diskusijas dalībnieki arī uzsvēra, cik svarīga ir brīva opozīcija, kurai ir stabilas un respektētas tiesības un pienākumi, kā arī neatkarīga tiesu vara un plašsaziņas līdzekļi. Nobeigumā deputāti aicināja politiskās partijas ievērot apņemšanos atrisināt savas domstarpības tikai ar mierīgiem līdzekļiem.

(Sēdi pārtrauca plkst. 12.45 un atsāka plkst. 15.00.)

| Joyce LABOSO un | Alhaj Muhammad MUMUNI un |
| --- | --- |
| Louis MICHEL | Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| līdzpriekšsēdētāji | līdzģenerālsekretāri |

Joyce LABOSO un

Alhaj Muhammad MUMUNI un

Louis MICHEL

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

līdzpriekšsēdētāji

līdzģenerālsekretāri

SĒDI VADA: Joyce LABOSO

līdzpriekšsēdētāja

8.   Ziņojums par 9. reģionālo sanāksmi (Karību jūras reģions), kas notika Santodomingo (Dominikānā) 2013. gada 14.–16.februārī — līdzpriekšsēdētāju ziņojums

Līdzpriekšsēdētājs Louis Michel un toreizējā līdzpriekšsēdētāja Nita K.R. Deerpalsing sniedza mutisku ziņojumu par 9. reģionālo sanāksmi, citstarp uzsverot reģionālās integrācijas un sadarbības procesu Karību jūras reģionā, stāvokli attiecībā uz visaptveroša ES un Cariforum ekonomisko partnerattiecību nolīguma īstenošanu un panākumiem saistībā ar CARICOM vienotā tirgus un ekonomikas izveidi un EAF finansējumu.

Uzstājās: Nita K. R. Deerpalsing (Maurīcija) un Fitz Jackson (Jamaika).

9.   Semināru kopsavilkuma ziņojumi

Referents Gay Mitchell sniedza mutisku ziņojumu par semināru „Investīciju klimata veicināšana jaunattīstības valstīs”. Tā galvenie secinājumi bija tādi, ka privātā sektora attīstība ir ļoti svarīga ilgtspējīgai izaugsmei un sabiedriskā sektora uzdevums ir nodrošināt labvēlīgu un izpildāmu tiesisko regulējumu un izveidot jēgpilnu publiskā un privātā sektora dialogu.

10.   Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums

ĀKK Uzraudzības komitejas priekšsēdētāja un Eiropas Ekonomikas un sociālo jautājumu komitejas locekļa Xavier Verboven uzstāšanās

Xavier Verboven savā uzrunā aplūkoja drošības jautājumus un riskus attiecībā uz demokrātiju, kā arī nodrošinātību ar pārtiku un noturību, dabas resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu un sociālās aizsardzības sistēmas ĀKK valstīs.

SĒDI VADA: Louis MICHEL

līdzpriekšsēdētājs

11.   Balsošana par rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti visu trīs pastāvīgo komiteju ziņojumos

Līdzpriekšsēdētājs atgādināja par balsošanas kārtību asamblejā.

| — | Militāro apvērsumu atkārtoti radītie draudi demokrātijai un politiskajai stabilitātei ĀKK valstīs un starptautiskās kopienas loma (ACP-EU/101.355/13/galīgā redakcija)
  Politikas lietu komiteja

  Mariya Gabriel un Ana Rita Geremias Sithole (Mozambika) ziņojums
  Pieņemtie grozījumi: Nr. 1, 2, 3, 4, 5, 8.
  Atsauktie grozījumi: Nr. 6, 7.
  Grozīto rezolūciju pieņēma vienbalsīgi. |
| --- | --- |

—

Militāro apvērsumu atkārtoti radītie draudi demokrātijai un politiskajai stabilitātei ĀKK valstīs un starptautiskās kopienas loma (ACP-EU/101.355/13/galīgā redakcija)

Politikas lietu komiteja

Mariya Gabriel un Ana Rita Geremias Sithole (Mozambika) ziņojums

Pieņemtie grozījumi: Nr. 1, 2, 3, 4, 5, 8.

Atsauktie grozījumi: Nr. 6, 7.

Grozīto rezolūciju pieņēma vienbalsīgi.

| — | Ekonomisko partnerattiecību nolīgumi — turpmākā rīcība (ACP-EU/101.293/13/galīgā redakcija)
  Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

  Edwin Banda (Malāvija) un Patrice Tirolien ziņojums
  Pieņemtie grozījumi: Nr. 1, 2, 5, 7 (pirmā daļa), 8.
  Noraidītie grozījumi: 3, 4 (PPE un ALDE grupa pieprasīja šķirtu balsošanu), 6., 7. (otrā daļa), mutiskie grozījumi Nr. 1, 9, 10.
  PPE un ALDE grupa pieprasīja šķirtu balsošanu un balsošanu pa daļām par 5. punktu, un šā punkta pirmā daļa tika noraidīta. Punkta otrā daļa tika pieņemta.
  PPE un ALDE grupa pieprasīja šķirtu balsošanu par 7. punktu, un šā punkta pirmā daļa tika pieņemta. Punkta otrā daļa tika noraidīta.
  PPE grupa pieprasīja šķirtu balsošanu par 8. punktu, un šis punkts tika noraidīts.
  S&D grupa pieprasīja balsošanu pa daļām un PPE un ALDE grupa pieprasīja šķirtu balsošanu par 11. punktu, un šis punkts tika noraidīts.
  ALDE grupa pieprasīja balsošanu pa daļām un PPE un ALDE grupa pieprasīja šķirtu balsošanu par 15. punktu. Punkta pirmā daļa tika pieņemta, bet otrā daļa — noraidīta.
  PPE un ALDE grupa pieprasīja atsevišķu balsojumu un balsošanu pa daļām par 24. punktu un šis punkts tika noraidīts.
  PPE grupa pieprasīja atsevišķu balsošanu un balsošanu pa daļām par H apsvērumu, un abas apsvēruma daļas tika pieņemtas.
  PPE grupa pieprasīja atsevišķu balsošanu par J apsvērumu, un apsvērums tika pieņemts.
  PPE grupa pieprasīja atsevišķu balsošanu par K apsvērumu, un apsvērums tika pieņemts.
  PPE un ALDE grupa pieprasīja šķirtu balsošanu par grozīto rezolūciju, un tā tika pieņemta. |
| --- | --- |

—

Ekonomisko partnerattiecību nolīgumi — turpmākā rīcība (ACP-EU/101.293/13/galīgā redakcija)

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

Edwin Banda (Malāvija) un Patrice Tirolien ziņojums

Pieņemtie grozījumi: Nr. 1, 2, 5, 7 (pirmā daļa), 8.

Noraidītie grozījumi: 3, 4 (PPE un ALDE grupa pieprasīja šķirtu balsošanu), 6., 7. (otrā daļa), mutiskie grozījumi Nr. 1, 9, 10.

PPE un ALDE grupa pieprasīja šķirtu balsošanu un balsošanu pa daļām par 5. punktu, un šā punkta pirmā daļa tika noraidīta. Punkta otrā daļa tika pieņemta.

PPE un ALDE grupa pieprasīja šķirtu balsošanu par 7. punktu, un šā punkta pirmā daļa tika pieņemta. Punkta otrā daļa tika noraidīta.

PPE grupa pieprasīja šķirtu balsošanu par 8. punktu, un šis punkts tika noraidīts.

S&D grupa pieprasīja balsošanu pa daļām un PPE un ALDE grupa pieprasīja šķirtu balsošanu par 11. punktu, un šis punkts tika noraidīts.

ALDE grupa pieprasīja balsošanu pa daļām un PPE un ALDE grupa pieprasīja šķirtu balsošanu par 15. punktu. Punkta pirmā daļa tika pieņemta, bet otrā daļa — noraidīta.

PPE un ALDE grupa pieprasīja atsevišķu balsojumu un balsošanu pa daļām par 24. punktu un šis punkts tika noraidīts.

PPE grupa pieprasīja atsevišķu balsošanu un balsošanu pa daļām par H apsvērumu, un abas apsvēruma daļas tika pieņemtas.

PPE grupa pieprasīja atsevišķu balsošanu par J apsvērumu, un apsvērums tika pieņemts.

PPE grupa pieprasīja atsevišķu balsošanu par K apsvērumu, un apsvērums tika pieņemts.

PPE un ALDE grupa pieprasīja šķirtu balsošanu par grozīto rezolūciju, un tā tika pieņemta.

| — | Cilvēkresursi veselības aprūpei ĀKK valstīs (ACP-EU/101.294/13/galīgā redakcija)
  Sociālo lietu un vides komiteja

  Charles W. Kakoma (Zambija) un Edit Bauer ziņojums
  Netika iesniegti nekādi grozījumi.
  PPE grupa pieprasīja šķirtu balsošanu un balsošanu pa daļām par 8. punktu. Punkta pirmā daļa tika pieņemta, bet otrā daļa — noraidīta.
  Grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi. |
| --- | --- |

—

Cilvēkresursi veselības aprūpei ĀKK valstīs (ACP-EU/101.294/13/galīgā redakcija)

Sociālo lietu un vides komiteja

Charles W. Kakoma (Zambija) un Edit Bauer ziņojums

Netika iesniegti nekādi grozījumi.

PPE grupa pieprasīja šķirtu balsošanu un balsošanu pa daļām par 8. punktu. Punkta pirmā daļa tika pieņemta, bet otrā daļa — noraidīta.

Grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi.

12.   Balsošana par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem

| — | Rezolūcijas priekšlikums par stāvokli Centrālāfrikas Republikā (ACP-EU/101.376/13/galīgā redakcija)
  Pieņemtie grozījumi: Nr. 1, 4, 6, 9, 10, 13, mutiskais grozījums par 16. punktu.
  Noraidīts grozījums: Nr. 7.
  Atsauktie grozījumi: Nr. 3, 5, 8, 11, 12.
  Par spēkā neesošu atzīts grozījums: Nr. 2. |
| --- | --- |

—

Rezolūcijas priekšlikums par stāvokli Centrālāfrikas Republikā (ACP-EU/101.376/13/galīgā redakcija)

Pieņemtie grozījumi: Nr. 1, 4, 6, 9, 10, 13, mutiskais grozījums par 16. punktu.

Noraidīts grozījums: Nr. 7.

Atsauktie grozījumi: Nr. 3, 5, 8, 11, 12.

Par spēkā neesošu atzīts grozījums: Nr. 2.

| — | Rezolūcijas priekšlikums par stāvokli Gvinejas Republikā (ACP-EU/101.377/13/galīgā redakcija)
  Pieņemtie grozījumi: Nr. 1, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 12, 14, 15, 17, grozījums Nr. 18 ar mutisku grozījumu, 21, 22, 23, 24, 25.
  Noraidītie grozījumi: Nr. 2, 7, 9, 10, 16, 19, 20.
  Spēku zaudējušie grozījumi: Nr. 13, 18.
  Grozīto rezolūciju pieņēma. |
| --- | --- |

—

Rezolūcijas priekšlikums par stāvokli Gvinejas Republikā (ACP-EU/101.377/13/galīgā redakcija)

Pieņemtie grozījumi: Nr. 1, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 12, 14, 15, 17, grozījums Nr. 18 ar mutisku grozījumu, 21, 22, 23, 24, 25.

Noraidītie grozījumi: Nr. 2, 7, 9, 10, 16, 19, 20.

Spēku zaudējušie grozījumi: Nr. 13, 18.

Grozīto rezolūciju pieņēma.

13.   Balsošana par grozījumiem Apvienotās parlamentārās asamblejas Reglamentā (AP101.260)

Saskaņā ar Reglamenta 35. pantu Prezidija iesniegtie APA Reglamenta grozījumi tika pieņemti vienprātīgi. Grozījums Nr. 4 tika pieņemts ar mutisku grozījumu.

14.   Balsošana par projektu rīcības kodeksam, kas attieksies uz tiem Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļiem, kuri piedalās vēlēšanu novērošanas misijās (DV/940953)

Rīcības kodekss ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļiem, kuri piedalās vēlēšanu novērošanas misijās, tika pieņemts vienbalsīgi.

15.   Dažādi jautājumi

Līdzpriekšsēdētājs Louis Michel informēja sanāksmes dalībniekus par atbildi, kas saņemta no Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas priekšsēdētāja Juan Fernando López Aguilar, un attiecas uz problēmām, ar kurām Asamblejas locekļi un viņu delegācijas saskaras braucienos uz Eiropas Savienību.

Laurent Ngon Baba (Centrālāfrikas Republika) pateicās Asamblejai par apņemšanos, kas pausta rezolūcijā par Centrālāfrikas Republiku, un sniedza jaunāko informāciju par situācijas pozitīvo attīstību šajā valstī.

Assarid Ag Imbarcaouane (Mali) paziņoja, ka parakstīta vienošanās starp dažādām ziemeļu kaujinieku grupām un Mali valdību.

Guillaume Albert Gomez (Gvineja) pateicās asamblejai par konstruktīvo rezolūciju par Gvineju.

Līdzpriekšsēdētājs informēja asambleju par diviem līdzpriekšsēdētāju paziņojumiem, no kuriem ir par stāvokli Madagaskarā un otrs — par Eritreju pēc ANO Cilvēktiesību padomes īpašā ziņojuma publicēšanas.

Līdzpriekšsēdētāja Joyce Laboso informēja asambleju par norisēm nesenajās vēlēšanās, ņemot vērā to rezultātu apstrīdēšanu plašsaziņas līdzekļos.

Uzstājās: Catherine Bearder, Musa Hussein Naib (Eritreja) un Olle Schmidt.

16.   Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja Martin Schulz uzruna

Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs Martin Schulz citstarp atgādināja, cik liela nozīme šajā mainīgajā pasaulē ir demokrātijas, cilvēktiesību un parlamentārisma vērtībām. Viņš uzsvēra arī to, ka ļoti svarīga ir visu iedzīvotāju iekļaušana demokrātiskā politiskā sistēmā, arī tādēļ, lai cīnītos pret arvien pieaugošo ekonomisko nevienlīdzību.

Uzstājās: Louis Michel, Ismail Elhag Musa (Sudāna), Assarid Ag Imbarcaouane (Mali), Alban Sumana Kingsford Bagbin (Gana), Charles W. Kakoma (Zambija), Adjedoue Weidou (Čada), Joyce Laboso (Kenija) un Martin Schulz.

17.   Protokolu apstiprināšana sēdei, kas notika pirmdienas, 2013. gada 18. jūnija, pēcpusdienā

Protokolus apstiprināja.

18.   Apvienotās parlamentārās asamblejas 26. sesijas norises laiks un vieta

Apvienotās parlamentārās asamblejas 26. sesija notiks 2013. gada 25.–27. novembrī Adisabebā (Etiopijā).

(Sēde beidzās plkst. 17.45.)

Joyce LABOSO un

Louis MICHEL

līdzpriekšsēdētāji

Alhaj Muhammad MUMUNI un

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

līdzģenerālsekretāri

---

I PIELIKUMS

APVIENOTĀS PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS LOCEKĻU SARAKSTS ALFABĒTA KĀRTĪBĀ

| ĀKK valstu grupas pārstāvji | EP pārstāvji |
| --- | --- |
| LABOSO, (KENIJA), līdzpriekšsēdētāja | MICHEL, līdzpriekšsēdētājs |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGVA UN BARBUDA | ALVES |
| BAHAMU SALAS | BAUER |
| BARBADOSA | BEARDER |
| BELIZA | BICEP |
| BENINA | BULLMANN |
| BOTSVĀNA | CALLANAN |
| BURKINAFASO | CARVALHO |
| BURUNDI | CASA |
| KAMERŪNA (priekšsēdētāja vietnieks) | CASINI |
| KABOVERDE | CASPARY |
| CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA | CASTEX |
| ČADA | CHRISTENSEN |
| KOMORU SALAS | COELHO |
| KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA | DE KEYSER |
| KONGO REPUBLIKA (priekšsēdētāja vietnieks) | DELVAUX |
| KUKA SALAS | DE MITA |
| KOTDIVUĀRA | DE SARNEZ |
| DŽIBUTIJA (priekšsēdētāja vietnieks) | DURANT |
| DOMINIKA | ENGEL |
| DOMINIKĀNAS REPUBLIKA (priekšsēdētāja vietnieks) | ESTARÀS FERRAGUT |
| EKVATORIĀLĀ GVINEJA | FERREIRA, Elisa |
| ERITREJA | FERREIRA, João |
| ETIOPIJA | FORD |
| FIDŽI | GABRIEL |
| GABONA | GAHLER |
| GAMBIJA | GOERENS (priekšsēdētāja vietnieks) |
| GANA | GRIESBECK |
| GRENĀDA (priekšsēdētāja vietnieks) | GUERRERO SALOM |
| GVINEJA | HALL |
| GVINEJA-BISAVA | HÄNDEL |
| GAJĀNA | HANNAN |
| HAITI | HAUG |
| JAMAIKA | JENSEN |
| KIRIBATI | JOLY |
| LESOTO | KACZMAREK |
| LIBĒRIJA | KLASS (priekšsēdētāja vietniece) |
| MADAGASKARA | KORHOLA |
| MALĀVIJA (priekšsēdētāja vietnieks) | KUHN |
| MALI | KURSKI |
| MĀRŠALA SALU REPUBLIKA | LEGUTKO |
| MAURITĀNIJA (priekšsēdētāja vietnieks) | LE PEN |
| MAURĪCIJA (priekšsēdētāja vietnieks) | LÓPEZ AGUILAR |
| MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS | LÖVIN |
| MOZAMBIKA (priekšsēdētāja vietnieks) | McMILLAN-SCOTT |
| NAMĪBIJA | MANDERS |
| NAURU | MARTIN |
| NIGĒRA (priekšsēdētāja vietnieks) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NIGĒRIJA | MATO ADROVER |
| NIUE | MAYER |
| PALAU | MITCHELL |
| PAPUA-JAUNGVINEJA | MIZZI |
| RUANDA | MOREIRA |
| SENTKITSA UN NEVISA | NEUSER |
| SENTLŪSIJA | NICHOLSON (priekšsēdētāja vietnieks) |
| SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS | OMARJEE (priekšsēdētāja vietnieks) |
| SAMOA (priekšsēdētāja vietnieks) | OUZKÝ (priekšsēdētāja vietnieks) |
| SANTOME UN PRINSIPI | RIVASI (priekšsēdētāja vietniece) |
| SENEGĀLA | ROITHOVÁ (priekšsēdētāja vietniece) |
| SEIŠELAS | RONZULLI (priekšsēdētāja vietniece) |
| SJERRALEONE | SCHLYTER |
| ZĀLAMANA SALAS | SCHMIDT |
| SOMĀLIJA | SCHNELLHARDT |
| DIENVIDĀFRIKA | SCOTTÀ |
| SUDĀNA | SENYSZYN |
| SURINAMA | SPERONI (priekšsēdētāja vietnieks) |
| SVAZILENDA | ŠŤASTNÝ (priekšsēdētāja vietnieks) |
| TANZĀNIJA | STRIFFLER |
| AUSTRUMTIMORA | STURDY |
| TOGO | TIROLIEN |
| TONGA | TOIA |
| TRINIDĀDA UN TOBĀGO | VAUGHAN (priekšsēdētāja vietnieks) |
| TUVALU | VLASÁK |
| UGANDA | WEBER |
| VANUATU (priekšsēdētāja vietnieks) | WIELAND |
| ZAMBIJA | ZANICCHI |
| ZIMBABVE | ZIMMER |

ĀKK valstu grupas pārstāvji

EP pārstāvji

LABOSO, (KENIJA), līdzpriekšsēdētāja

MICHEL, līdzpriekšsēdētājs

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGVA UN BARBUDA

ALVES

BAHAMU SALAS

BAUER

BARBADOSA

BEARDER

BELIZA

BICEP

BENINA

BULLMANN

BOTSVĀNA

CALLANAN

BURKINAFASO

CARVALHO

BURUNDI

CASA

KAMERŪNA (priekšsēdētāja vietnieks)

CASINI

KABOVERDE

CASPARY

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

CASTEX

ČADA

CHRISTENSEN

KOMORU SALAS

COELHO

KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA

DE KEYSER

KONGO REPUBLIKA (priekšsēdētāja vietnieks)

DELVAUX

KUKA SALAS

DE MITA

KOTDIVUĀRA

DE SARNEZ

DŽIBUTIJA (priekšsēdētāja vietnieks)

DURANT

DOMINIKA

ENGEL

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA (priekšsēdētāja vietnieks)

ESTARÀS FERRAGUT

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

FERREIRA, Elisa

ERITREJA

FERREIRA, João

ETIOPIJA

FORD

FIDŽI

GABRIEL

GABONA

GAHLER

GAMBIJA

GOERENS (priekšsēdētāja vietnieks)

GANA

GRIESBECK

GRENĀDA (priekšsēdētāja vietnieks)

GUERRERO SALOM

GVINEJA

HALL

GVINEJA-BISAVA

HÄNDEL

GAJĀNA

HANNAN

HAITI

HAUG

JAMAIKA

JENSEN

KIRIBATI

JOLY

LESOTO

KACZMAREK

LIBĒRIJA

KLASS (priekšsēdētāja vietniece)

MADAGASKARA

KORHOLA

MALĀVIJA (priekšsēdētāja vietnieks)

KUHN

MALI

KURSKI

MĀRŠALA SALU REPUBLIKA

LEGUTKO

MAURITĀNIJA (priekšsēdētāja vietnieks)

LE PEN

MAURĪCIJA (priekšsēdētāja vietnieks)

LÓPEZ AGUILAR

MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS

LÖVIN

MOZAMBIKA (priekšsēdētāja vietnieks)

McMILLAN-SCOTT

NAMĪBIJA

MANDERS

NAURU

MARTIN

NIGĒRA (priekšsēdētāja vietnieks)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NIGĒRIJA

MATO ADROVER

NIUE

MAYER

PALAU

MITCHELL

PAPUA-JAUNGVINEJA

MIZZI

RUANDA

MOREIRA

SENTKITSA UN NEVISA

NEUSER

SENTLŪSIJA

NICHOLSON (priekšsēdētāja vietnieks)

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS

OMARJEE (priekšsēdētāja vietnieks)

SAMOA (priekšsēdētāja vietnieks)

OUZKÝ (priekšsēdētāja vietnieks)

SANTOME UN PRINSIPI

RIVASI (priekšsēdētāja vietniece)

SENEGĀLA

ROITHOVÁ (priekšsēdētāja vietniece)

SEIŠELAS

RONZULLI (priekšsēdētāja vietniece)

SJERRALEONE

SCHLYTER

ZĀLAMANA SALAS

SCHMIDT

SOMĀLIJA

SCHNELLHARDT

DIENVIDĀFRIKA

SCOTTÀ

SUDĀNA

SENYSZYN

SURINAMA

SPERONI (priekšsēdētāja vietnieks)

SVAZILENDA

ŠŤASTNÝ (priekšsēdētāja vietnieks)

TANZĀNIJA

STRIFFLER

AUSTRUMTIMORA

STURDY

TOGO

TIROLIEN

TONGA

TOIA

TRINIDĀDA UN TOBĀGO

VAUGHAN (priekšsēdētāja vietnieks)

TUVALU

VLASÁK

UGANDA

WEBER

VANUATU (priekšsēdētāja vietnieks)

WIELAND

ZAMBIJA

ZANICCHI

ZIMBABVE

ZIMMER

POLITIKAS LIETU KOMITEJA

| ĀKK valstu grupas locekļi | EP deputāti |
| --- | --- |
| PURCELL (SAMOA), līdzpriekšsēdētājs | CASA, līdzpriekšsēdētājs |
| MNKANDHLA (ZIMBABVE), priekšsēdētāja vietnieks | KORHOLA, priekšsēdētāja vietniece |
| MANGOUALA (GABONA), priekšsēdētāja vietnieks | CASTEX, priekšsēdētāja vietniece |
| ANTIGVA UN BARBUDA | ALFONSI |
| YEHOUETOME (BENINA) | CALLANAN |
| NGON-BABA (CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA) | CASINI |
| KONGO | DE KEYSER |
| DIOMANDE (KOTDIVUĀRA) | DURANT |
| WAÏSS (DŽIBUTI) | FERREIRA, Elisa |
| NAIB (ERITREJA) | GABRIEL |
| WAKJIRA (ETIOPIJA) | GAHLER |
| VOCEA (FIDŽI) | GRIESBECK |
| GVINEJA | HANNAN |
| DHARAMKUMAR (GAJĀNA) | HÄNDEL |
| DERILUS (HAITI) | KACZMAREK |
| JACKSON (JAMAIKA) | LE PEN |
| KIRIBATI | LÓPEZ AGUILAR |
| LIBĒRIJA | MANDERS |
| IMBARCAOUANE (MALI) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SITHOLE (MOZAMBIKA) | MOREIRA |
| PALAU | NICHOLSON |
| TOZAKA (ZĀLAMANA SALAS) | ROITHOVÁ |
| SLATER (SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS) | SCHMIDT |
| SVAZILENDA | SPERONI |
| TOGO | STRIFFLER |
| OULANYAH (UGANDA) | WIELAND |

ĀKK valstu grupas locekļi

EP deputāti

PURCELL (SAMOA), līdzpriekšsēdētājs

CASA, līdzpriekšsēdētājs

MNKANDHLA (ZIMBABVE), priekšsēdētāja vietnieks

KORHOLA, priekšsēdētāja vietniece

MANGOUALA (GABONA), priekšsēdētāja vietnieks

CASTEX, priekšsēdētāja vietniece

ANTIGVA UN BARBUDA

ALFONSI

YEHOUETOME (BENINA)

CALLANAN

NGON-BABA (CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA)

CASINI

KONGO

DE KEYSER

DIOMANDE (KOTDIVUĀRA)

DURANT

WAÏSS (DŽIBUTI)

FERREIRA, Elisa

NAIB (ERITREJA)

GABRIEL

WAKJIRA (ETIOPIJA)

GAHLER

VOCEA (FIDŽI)

GRIESBECK

GVINEJA

HANNAN

DHARAMKUMAR (GAJĀNA)

HÄNDEL

DERILUS (HAITI)

KACZMAREK

JACKSON (JAMAIKA)

LE PEN

KIRIBATI

LÓPEZ AGUILAR

LIBĒRIJA

MANDERS

IMBARCAOUANE (MALI)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SITHOLE (MOZAMBIKA)

MOREIRA

PALAU

NICHOLSON

TOZAKA (ZĀLAMANA SALAS)

ROITHOVÁ

SLATER (SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS)

SCHMIDT

SVAZILENDA

SPERONI

TOGO

STRIFFLER

OULANYAH (UGANDA)

WIELAND

EKONOMIKAS ATTĪSTĪBAS, FINANŠU UN TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA

| ĀKK valstu grupas locekļi | EP deputāti |
| --- | --- |
| SALL (SENEGĀLA), līdzpriekšsēdētājs | CARVALHO, līdzpriekšsēdētāja |
| LENGKON (VANUATU), priekšsēdētāja vietnieks | LEGUTKO, priekšsēdētājas vietnieks |
| VAN DER WALT (NAMĪBIJA), priekšsēdētāja vietnieks | ALVES, priekšsēdētājas vietnieks |
| DE FONTES PEREIRA (ANGOLA) | BICEP |
| CHANDLER (BARBADOSA) | BULLMANN |
| MUTIRI WA BASHARA (KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA) | CASPARY |
| KINGSFORD BAGBIN (GANA) | ENGEL |
| EKVATORIĀLĀ GVINEJA | FORD |
| KEMBI-GITURA (KENIJA) | GOERENS |
| SOFONIA (LESOTO) | GUERRERO SALOM |
| BANDA (MALĀVIJA) | JENSEN |
| MĀRŠALA SALAS | KUHN |
| OULD GUELAYE (MAURITĀNIJA) | MARTIN |
| MAURĪCIJA | MATO ADROVER |
| AHMED (NIGĒRIJA) | MAYER |
| POLISI (RUANDA) | McMILLAN-SCOTT |
| SENTKITSA UN NEVISA | MICHEL |
| LONG (SENTLŪSIJA) | MITCHELL |
| SANTOME UN PRINSIPI | MIZZI |
| POOL (SEIŠELAS) | OMARJEE |
| BUNDU (SJERRALEONE) | SCHLYTER |
| BUTI MANAMELA (DIENVIDĀFRIKA) | ŠŤASTNÝ |
| ELHAG MUSA (SUDĀNA) | STURDY |
| PARMESSAR (SURINAMA) | TIROLIEN |
| HAVEA TAIONE (TONGA) | WEBER |
| KHAN (TRINIDĀDA UN TOBĀGO) | ZANICCHI |
| LEUELU (TUVALU) | |

ĀKK valstu grupas locekļi

EP deputāti

SALL (SENEGĀLA), līdzpriekšsēdētājs

CARVALHO, līdzpriekšsēdētāja

LENGKON (VANUATU), priekšsēdētāja vietnieks

LEGUTKO, priekšsēdētājas vietnieks

VAN DER WALT (NAMĪBIJA), priekšsēdētāja vietnieks

ALVES, priekšsēdētājas vietnieks

DE FONTES PEREIRA (ANGOLA)

BICEP

CHANDLER (BARBADOSA)

BULLMANN

MUTIRI WA BASHARA (KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA)

CASPARY

KINGSFORD BAGBIN (GANA)

ENGEL

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

FORD

KEMBI-GITURA (KENIJA)

GOERENS

SOFONIA (LESOTO)

GUERRERO SALOM

BANDA (MALĀVIJA)

JENSEN

MĀRŠALA SALAS

KUHN

OULD GUELAYE (MAURITĀNIJA)

MARTIN

MAURĪCIJA

MATO ADROVER

AHMED (NIGĒRIJA)

MAYER

POLISI (RUANDA)

McMILLAN-SCOTT

SENTKITSA UN NEVISA

MICHEL

LONG (SENTLŪSIJA)

MITCHELL

SANTOME UN PRINSIPI

MIZZI

POOL (SEIŠELAS)

OMARJEE

BUNDU (SJERRALEONE)

SCHLYTER

BUTI MANAMELA (DIENVIDĀFRIKA)

ŠŤASTNÝ

ELHAG MUSA (SUDĀNA)

STURDY

PARMESSAR (SURINAMA)

TIROLIEN

HAVEA TAIONE (TONGA)

WEBER

KHAN (TRINIDĀDA UN TOBĀGO)

ZANICCHI

LEUELU (TUVALU)

SOCIĀLO LIETU UN VIDES KOMITEJA

| ĀKK valstu grupas locekļi | EP deputāti |
| --- | --- |
| NDUGAI (TANZĀNIJA), līdzpriekšsēdētājs | RIVASI, līdzpriekšsēdētāja |
| WEIDOU (ČADA), priekšsēdētāja vietnieks | BAUER, priekšsēdētājas vietniece |
| GRENĀDA, priekšsēdētājas vietnieks | SCHNELLARDT, priekšsēdētāja vietnieks |
| BAHAMU SALAS | BEARDER |
| PEYREFITTE (BELIZA) | CHRISTENSEN |
| MOTLHALE (BOTSVĀNA) | COELHO |
| TAPSOBA (BURKINAFASO) | DELVAUX |
| KARERWA (BURUNDI) | DE MITA |
| HAMATOUKOUR (KAMERŪNA) | DE SARNEZ |
| RAMOS (KABOVERDE) | ESTARÀS FERRAGUT |
| DJABIR (COMORU SALAS) | FERREIRA, João |
| MARSTERS (KUKA SALAS) | HALL |
| DOMINIKA | HAUG |
| JIMÉNEZ (DOMINIKĀNAS REPUBLIKA) | JOLY |
| BALDEH (GAMBIJA) | KLASS |
| GVINEJA-BISAVA | KURSKI |
| RAVELOSON (MADAGASKĀRA) | LÖVIN |
| YOSIWO (MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS) | NEUSER |
| NAURU | OUZKÝ |
| CHEGOU (NIGĒRA) | RONZULLI |
| NIUE | SCOTTÀ |
| AIMO (PAPUA-JAUNGVINEJA) | SENYSZYN |
| SOMĀLIJA | TOIA |
| DIENVIDĀFRIKA | VAUGHAN |
| AUSTRUMTIMORA | VLASÁK |
| KAKOMA (ZAMBIJA) | ZIMMER |

ĀKK valstu grupas locekļi

EP deputāti

NDUGAI (TANZĀNIJA), līdzpriekšsēdētājs

RIVASI, līdzpriekšsēdētāja

WEIDOU (ČADA), priekšsēdētāja vietnieks

BAUER, priekšsēdētājas vietniece

GRENĀDA, priekšsēdētājas vietnieks

SCHNELLARDT, priekšsēdētāja vietnieks

BAHAMU SALAS

BEARDER

PEYREFITTE (BELIZA)

CHRISTENSEN

MOTLHALE (BOTSVĀNA)

COELHO

TAPSOBA (BURKINAFASO)

DELVAUX

KARERWA (BURUNDI)

DE MITA

HAMATOUKOUR (KAMERŪNA)

DE SARNEZ

RAMOS (KABOVERDE)

ESTARÀS FERRAGUT

DJABIR (COMORU SALAS)

FERREIRA, João

MARSTERS (KUKA SALAS)

HALL

DOMINIKA

HAUG

JIMÉNEZ (DOMINIKĀNAS REPUBLIKA)

JOLY

BALDEH (GAMBIJA)

KLASS

GVINEJA-BISAVA

KURSKI

RAVELOSON (MADAGASKĀRA)

LÖVIN

YOSIWO (MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS)

NEUSER

NAURU

OUZKÝ

CHEGOU (NIGĒRA)

RONZULLI

NIUE

SCOTTÀ

AIMO (PAPUA-JAUNGVINEJA)

SENYSZYN

SOMĀLIJA

TOIA

DIENVIDĀFRIKA

VAUGHAN

AUSTRUMTIMORA

VLASÁK

KAKOMA (ZAMBIJA)

ZIMMER

---

II PIELIKUMS

17.-19. JŪNIJĀ BRISELĒ (BEĻĢIJĀ) NOTIKUŠĀS SESIJAS DALĪBNIEKU SARAKSTS

| LABOSO, (Kenija), līdzpriekšsēdētāja | MICHEL, līdzpriekšsēdētājs |
| --- | --- |
| DE FONTES PEREIRA (Angola) | ALFONSI (2), (4) |
| CHANDLER (Barbadosa) | AYLWARD (3) |
| PEYREFITTE (Belize) | BAUER |
| YEHOUETOME (Benina) | BEARDER |
| MOTLHALE (Botsvāna) | BICEP |
| OUEDRAOGO ZARE (Burkinafaso) | BOULLAND (3), (4) (aizvieto KUHN, W.) |
| KARERWA (Burundi) | CARVALHO |
| HAMATOUKOUR (Kamerūna) (priekšsēdētāja vietnieks) | CASA (4) |
| NGON-BABA (Centrālāfrikas Republika) | CASTEX |
| WEIDOU (Čada) | CASHMAN (4) (aizvieto TOIA, P.) |
| MWANDO NSIMBA (Kongo Demokrātiskā Republika) | DE KEYZER (3), (4) |
| NDOUANE (Kongo Republika) | DE SARNEZ (2), (3) |
| MARSTERS (Kuka Salas) | DIAZ DE MERA GARCIA-CONSUEGRA (3) (aizvieto DELVAUX, A. ) |
| GBAOU (Kotdivuāra) | ENGEL (2), (4) |
| WAISS (Džibuti) (priekšsēdētāja vietnieks) | ESTARÀS FERRAGUT |
| JIMÉNEZ (Dominikāna) (priekšsēdētāja vietnieks) | FISAS AYXELA Santiago (3), (4) (aizvieto CASINI, C.) |
| NAIB (Eritreja) | GABRIEL |
| DABA WAKJIRA (Etiopija) | GAHLER |
| MANGOUALA (Gabona) | GOEBBELS (aizvieto WEBER, H.) |
| BALDEH (Gambija) | GOMES (2) (aizvieto LÓPEZ AGUILAR, J. F.) |
| BAGBIN (Gana) | GUERRERO SALOM |
| GOMEZ (Gvineja) | GURMAI (aizvieto FERREIRE, E.) |
| SEERAJ (Gajāna) | HALL (3), (4) |
| DERILUS (Haiti) | HAUG |
| JACKSON (Jamaika) | HANDZLIK Malgorzata (4) (aizvieto ZANICCHI, E.) |
| KEMBI-GITURA(Kenija) | KACZMAREK |
| SOFONIA (Lesoto) | KIIL-NIELSEN (3) |
| RAVELOSON (Madagaskāra) (1) | KLASS (VP) (2), (3) |
| BANDA (Malāvija) | LEINEN (aizvieto OLE, C.) |
| ASSARID AG. IMBARCAOUANE (Mali) | MANDERS (3) |
| DEERPALSING (Maurīcija) (priekšsēdētāja vietniece) | MARTIN |
| GEORGE (Mikronēzijas Federatīvās Valstis) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (priekšsēdētāja vietnieks) (3), (4) |
| SITHOLE (Mozambika) (priekšsēdētāja vietniece) | MAYER |
| VAN DER WALT (Namībija) | MITCHELL (3), (4) |
| CHEGOU (Nigēra) (priekšsēdētāja vietnieks) | MUNIZ DE URQUIZA (4) (aizvieto LÓPEZ AGUILAR, J.) |
| AHMED (Nigērija) | NEUSER (3), (4) |
| DEKENA (Papua–Jaungvineja) | OMARJEE (VP) (4) |
| POLISI (Ruanda) (priekšsēdētāja vietnieks) | PIEPER (4) (aizvieto KLASS, C.) |
| SLATER (Sentvinsenta un Grenadīnas) | PROTASIEWICZ (4) (aizvieto COELHO, C.) |
| PURCELL (Samoa) (priekšsēdētāja vietnieks) | RAPKAY (3) (aizvieto BULLMANN, U.) |
| SALL (Senegāla) | RINALDI (2) |
| POOL (Seišelas) | RIVASI (priekšsēdētāja vietniece) (3) |
| BUNDU (Sjerraleone) | ROITHOVÁ (priekšsēdētāja vietniece) (2) |
| TOZAKA (Zālamana salas) | RONZULLI (priekšsēdētāja vietnieks) (4) |
| IKAR (Somālija) | SCHLYTER (3) |
| DENG (Dienvidsudāna) | SCHMIDT |
| MUSA (Sudāna) | SCHNELLHARDT (3), (4) |
| PARMESSAR (Surinama) | SPERONI (priekšsēdētāja vietnieks) (3) |
| GAMEDZE (Svazilenda) | ŠŤASTNÝ (priekšsēdētāja vietnieks) |
| NDUGAI (Tanzānija) (priekšsēdētāja vietnieks) | STRIFFLER (3), (4) |
| CORBAFO (Timor-Leste) | STURDY (3), (4) |
| KLASSOU (Togo) | THUN Róża Maria Gräfin von (4) (aizvieto DE MITA, L.) |
| TAIONE (Tonga) | TIROLIEN (3), (4) |
| KHAN (Trinidāda un Tobāgo) | VAUGHAN (VP) (4) |
| OULANYAH (Uganda) | WIELAND (3) |
| LENGKON (Vanuatu) (1) | WOJCIECHOWSKI (3) (aizvieto NICHOLSON, J.) |
| KAKOMA (Zambija) | ZABORSKA (aizvieto KORHOLA, E.R.) |
| MNKANDHLA (Zimbabve) | ZIMMER (3) |

LABOSO, (Kenija), līdzpriekšsēdētāja

MICHEL, līdzpriekšsēdētājs

DE FONTES PEREIRA (Angola)

ALFONSI (2), (4)

CHANDLER (Barbadosa)

AYLWARD (3)

PEYREFITTE (Belize)

BAUER

YEHOUETOME (Benina)

BEARDER

MOTLHALE (Botsvāna)

BICEP

OUEDRAOGO ZARE (Burkinafaso)

BOULLAND (3), (4) (aizvieto KUHN, W.)

KARERWA (Burundi)

CARVALHO

HAMATOUKOUR (Kamerūna) (priekšsēdētāja vietnieks)

CASA (4)

NGON-BABA (Centrālāfrikas Republika)

CASTEX

WEIDOU (Čada)

CASHMAN (4) (aizvieto TOIA, P.)

MWANDO NSIMBA (Kongo Demokrātiskā Republika)

DE KEYZER (3), (4)

NDOUANE (Kongo Republika)

DE SARNEZ (2), (3)

MARSTERS (Kuka Salas)

DIAZ DE MERA GARCIA-CONSUEGRA (3) (aizvieto DELVAUX, A. )

GBAOU (Kotdivuāra)

ENGEL (2), (4)

WAISS (Džibuti) (priekšsēdētāja vietnieks)

ESTARÀS FERRAGUT

JIMÉNEZ (Dominikāna) (priekšsēdētāja vietnieks)

FISAS AYXELA Santiago (3), (4) (aizvieto CASINI, C.)

NAIB (Eritreja)

GABRIEL

DABA WAKJIRA (Etiopija)

GAHLER

MANGOUALA (Gabona)

GOEBBELS (aizvieto WEBER, H.)

BALDEH (Gambija)

GOMES (2) (aizvieto LÓPEZ AGUILAR, J. F.)

BAGBIN (Gana)

GUERRERO SALOM

GOMEZ (Gvineja)

GURMAI (aizvieto FERREIRE, E.)

SEERAJ (Gajāna)

HALL (3), (4)

DERILUS (Haiti)

HAUG

JACKSON (Jamaika)

HANDZLIK Malgorzata (4) (aizvieto ZANICCHI, E.)

KEMBI-GITURA(Kenija)

KACZMAREK

SOFONIA (Lesoto)

KIIL-NIELSEN (3)

RAVELOSON (Madagaskāra) (1)

KLASS (VP) (2), (3)

BANDA (Malāvija)

LEINEN (aizvieto OLE, C.)

ASSARID AG. IMBARCAOUANE (Mali)

MANDERS (3)

DEERPALSING (Maurīcija) (priekšsēdētāja vietniece)

MARTIN

GEORGE (Mikronēzijas Federatīvās Valstis)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (priekšsēdētāja vietnieks) (3), (4)

SITHOLE (Mozambika) (priekšsēdētāja vietniece)

MAYER

VAN DER WALT (Namībija)

MITCHELL (3), (4)

CHEGOU (Nigēra) (priekšsēdētāja vietnieks)

MUNIZ DE URQUIZA (4) (aizvieto LÓPEZ AGUILAR, J.)

AHMED (Nigērija)

NEUSER (3), (4)

DEKENA (Papua–Jaungvineja)

OMARJEE (VP) (4)

POLISI (Ruanda) (priekšsēdētāja vietnieks)

PIEPER (4) (aizvieto KLASS, C.)

SLATER (Sentvinsenta un Grenadīnas)

PROTASIEWICZ (4) (aizvieto COELHO, C.)

PURCELL (Samoa) (priekšsēdētāja vietnieks)

RAPKAY (3) (aizvieto BULLMANN, U.)

SALL (Senegāla)

RINALDI (2)

POOL (Seišelas)

RIVASI (priekšsēdētāja vietniece) (3)

BUNDU (Sjerraleone)

ROITHOVÁ (priekšsēdētāja vietniece) (2)

TOZAKA (Zālamana salas)

RONZULLI (priekšsēdētāja vietnieks) (4)

IKAR (Somālija)

SCHLYTER (3)

DENG (Dienvidsudāna)

SCHMIDT

MUSA (Sudāna)

SCHNELLHARDT (3), (4)

PARMESSAR (Surinama)

SPERONI (priekšsēdētāja vietnieks) (3)

GAMEDZE (Svazilenda)

ŠŤASTNÝ (priekšsēdētāja vietnieks)

NDUGAI (Tanzānija) (priekšsēdētāja vietnieks)

STRIFFLER (3), (4)

CORBAFO (Timor-Leste)

STURDY (3), (4)

KLASSOU (Togo)

THUN Róża Maria Gräfin von (4) (aizvieto DE MITA, L.)

TAIONE (Tonga)

TIROLIEN (3), (4)

KHAN (Trinidāda un Tobāgo)

VAUGHAN (VP) (4)

OULANYAH (Uganda)

WIELAND (3)

LENGKON (Vanuatu) (1)

WOJCIECHOWSKI (3) (aizvieto NICHOLSON, J.)

KAKOMA (Zambija)

ZABORSKA (aizvieto KORHOLA, E.R.)

MNKANDHLA (Zimbabve)

ZIMMER (3)

Piedalījās arī:

BARBADOSA

BRATHWAITE

BENINAA

HOUNGNIGBO

BOTON

LOKOSSOU

BOTSVĀNA

MOTLHALE

BURKINAFASO

DOAMBA

OUEDRAOGO ZARE

KERE

CISSE

TAPSOBA

KAMERŪNA

NJIPENDI KUOTU

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

NOUGANGA

ČADA

AFFONO

TEKILO

ADJI

KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA

LUTUNDULA APALA

MOLIWA MOLEKO

BASIALA MAKA

LUKUKA

JAV

KAT MUSHITU

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

MUKENDI

PIKA FWELO

MENGE

KONGO, Republika

DOUMA

MVOUAMA BANDOUBOULA

MAKAYA

ODZOKI

NKONTA

KOTDIVUĀRA

TOURE

TOURE

DIOMANDE

OUSSEINE

ERITREJA

TEKLE

ETIOPIJA

DABA

DESTA

GABONA

MILEBOU

MAKITA NGADI

RISSONGA

OFOUNDA

GAMBIJA

JAGNE

GANA

ASAMOAH

KEDDEY

ASAMOAH

Brown

ALIFO

OSEI-MENSAH

GVINEJA

SYLLA

DIALLO

JAMAIKA

A.CLARK

KENIJA

ADEN

KABANDO

ONGUKA

OLOO

WERU

NDINDIRI

CHABITY

NJIRU

HAGGAI

NGALI

MADAGASKARA

RAZAFISON

MALĀVIJA

MWACHANDE

KAUNDA

MAKANDE

MAURITĀNIJA

ZAMEL

OULD HAMOUD

FATOU

MINT BILAL

GUELADIO

MAURĪCIJA

KOONJUL

MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS

ALLEN

MOZAMBIKA

MALENDZA

MATE

MALENDZA

DAVA

NAMĪBIJA

NAHOLO

NGHILEEDELE

NIGĒRA

OUSMANE

TONDY

MAINA

NIGĒRIJA

MADWATTE

OKORIE

DALHATU

BURAIMO

IBRAHIM

ABDULLAHI

ALHASSAN

AKPAN

AHMED

OLADIPO

ABIMBOLA

IRABOR

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS

WALLAST

SAMOA

LUTERU

SENEGĀLA

SALL

TALL

LO

SEIŠELAS

SAMSON

VEL

SJERRALEONE

LEWALLY

SOMĀLIJA

AWALE

HASSAN

ALI

DIENVIDSUDĀNA

DENG

GUALDIT

ABER

SOLOMON

KONG

NYANG

ARIKO

YOKWE

DEBREF

MOU

SUDĀNA

ABDEL HALIM

OMER

AMIR

SURINAMA

CHRISTOPHER

NELSON

SVAZILENDA

NHLEKO

TANZĀNIJA

MWANJELWA

TRINIDĀDA UN TOBĀGO

KING-ROUSSEAU

JOSEPH

RAMSUBAGH

UGANDA

NABBANJA

AKOL

ZAMBIJA

MBEWE

KASHINKA

NGULUBE

KACHALI

MUBANGA

CHOOBE

PHIRI

ZIMBABVE

MLOTSHWA

SAMASUWO

RUKOBO

MLOTSHWA

RATSAKATIKA

ZANZA

CHIDAWANYIKA

MUCHADA

JURU

NYAMUKAPA

ĀKK PADOME

Olebile Gaborone, Botsvānas mājokļu un zemju ministra vietnieks un ĀKK Padomes priekšsēdētājs

ES PADOME

Sean Barrett, Īrijas parlamenta apakšpalātas Dáil Éireann priekšsēdētājs

EIROPAS KOMISIJA

RUDISCHHAUSER, Attīstības un sadarbības ĢD ģenerāldirektora vietnieks

EIROPAS ĀRĒJĀS DARBĪBAS DIENESTS (EĀDD)

COSTA PEREIRA, Panāfrikas nodaļas vadītājs

PĒTERIS USTUBS

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA (EESK)

KING, ĀKK Uzraudzības komitejas priekšsēdētāja

LAUKSAIMNIECĪBAS UN LAUKU SADARBĪBAS TEHNISKAIS CENTRS (CTA)

BOTO, biroja vadītāja, Brisele

ANO PĀRTIKAS UN LAUKSAIMNIECĪBAS ORGANIZĀCIJA (FAO)

MAIGA, sadarbības koordinators ES un Beļģijas sadarbības birojā

ĀKK VALSTU SEKRETARIĀTS

MUMUNI, līdzģenerālsekretārs

ES DALĪBVALSTU SEKRETARIĀTS

AGUIRIANO NALDA, līdzģenerālsekretārs

---

(1)  Valsti pārstāv persona, kas nav parlamenta deputāts.

(2)  Piedalījās 2013. gada 17. jūnija sēdē.

(3)  Piedalījās 2013. gada 18. jūnija sēdē.

(4)  Piedalījās 2013. gada 19. jūnija sēdē.

---

III PIELIKUMS

TO DALĪBNIEKU AKREDITĀCIJA, KURI NAV PARLAMENTA DEPUTĀTI

Fidži

Viliame Naupoto,

jaunatnes un sporta ministrs, Fidži delegācijas vadītājs

Madagaskara

Jean Constant Raveloson,

pārejas Kongresa Juridiskās un likumdošanas komitejas priekšsēdētājs, Madagaskaras delegācijas vadītājs

---

IV PIELIKUMS

PIEŅEMTIE TEKSTI

| — | Rezolūcija par militāro apvērsumu atkārtoti radītajiem draudiem demokrātijai un politiskajai stabilitātei ĀKK valstīs un starptautiskās kopienas lomu
  (ACP-EU/101.355/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

Rezolūcija par militāro apvērsumu atkārtoti radītajiem draudiem demokrātijai un politiskajai stabilitātei ĀKK valstīs un starptautiskās kopienas lomu

(ACP-EU/101.355/galīgā redakcija)

| — | Rezolūcija par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem — turpmākie pasākumi
  (ACP-EU/101.293/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

Rezolūcija par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem — turpmākie pasākumi

(ACP-EU/101.293/galīgā redakcija)

| — | Rezolūcija par cilvēkresursiem veselības aprūpei ĀKK valstīs
  (ACP-EU/101.294/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

Rezolūcija par cilvēkresursiem veselības aprūpei ĀKK valstīs

(ACP-EU/101.294/galīgā redakcija)

| — | Rezolūcija par stāvokli Centrālāfrikas Republikā
  (ACP-EU/101.376/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

Rezolūcija par stāvokli Centrālāfrikas Republikā

(ACP-EU/101.376/galīgā redakcija)

| — | Rezolūcija par stāvokli Gvinejas Republikā
  (ACP-EU/101.377/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

Rezolūcija par stāvokli Gvinejas Republikā

(ACP-EU/101.377/galīgā redakcija)

| — | APA Reglamenta grozījumi (AP101.347) |
| --- | --- |

—

APA Reglamenta grozījumi (AP101.347)

| — | Rīcības kodekss ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļiem, kas piedalās vēlēšanu novērošanas misijās (DV/1003463) |
| --- | --- |

—

Rīcības kodekss ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļiem, kas piedalās vēlēšanu novērošanas misijās (DV/1003463)

REZOLŪCIJA (1)

par militāro apvērsumu atkārtoti radītajiem draudiem demokrātijai un politiskajai stabilitātei ĀKK valstīs un starptautiskās kopienas lomu

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties 2013. gada 17.–19. jūnijā Briselē, |
| --- | --- |

—

tiekoties 2013. gada 17.–19. jūnijā Briselē,

| — | ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,

| — | ņemot vērā Kotonū nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū nolīgumu,

| — | ņemot vērā 2012. gada 29. novembra rezolūciju par stāvokli Mali, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 29. novembra rezolūciju par stāvokli Mali,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija rezolūciju par militāro apvērsumu Gvinejā-Bisavā (2012/2660(RSP)), 2012. gada 20. aprīļa rezolūciju par stāvokli Mali (2012/2603(RSP)), 2011. gada 9. jūnija rezolūciju par stāvokli Madagaskarā (2011/2712(RSP)), kā arī 2008. gada 4. septembra rezolūciju par valsts apvērsumu Mauritānijā (2008/2623(RSP)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija rezolūciju par militāro apvērsumu Gvinejā-Bisavā (2012/2660(RSP)), 2012. gada 20. aprīļa rezolūciju par stāvokli Mali (2012/2603(RSP)), 2011. gada 9. jūnija rezolūciju par stāvokli Madagaskarā (2011/2712(RSP)), kā arī 2008. gada 4. septembra rezolūciju par valsts apvērsumu Mauritānijā (2008/2623(RSP)),

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1966. gadā pieņemto Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kā arī 1989. gadā pieņemto Starptautisko Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gadā pieņemto Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kā arī 1989. gadā pieņemto Starptautisko Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā 2011. gada martā pieņemto ES stratēģiju Sāhelas reģiona drošībai un attīstībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada martā pieņemto ES stratēģiju Sāhelas reģiona drošībai un attīstībai,

| — | ņemot vērā Āfrikas vienotības organizācijas (ĀVO) valstu un valdību vadītāju 2000. gada 12. jūlijā pieņemto Lomē deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas vienotības organizācijas (ĀVO) valstu un valdību vadītāju 2000. gada 12. jūlijā pieņemto Lomē deklarāciju,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības (ĀS) dibināšanas aktu, ko 2000. gadā pieņēma augstākā līmeņa sanāksmē Lomē (Togo) un kas stājās spēkā 2001. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības (ĀS) dibināšanas aktu, ko 2000. gadā pieņēma augstākā līmeņa sanāksmē Lomē (Togo) un kas stājās spēkā 2001. gadā,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības valstu vadītāju 2012. gada 14. jūlija paziņojumu par stāvokli Mali (PSC/AHG/COMM/1), Āfrikas Savienības Asamblejas 2011. gada 1. jūlija lēmumu par stāvokli Madagaskarā (Assembly/AU/369), Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes 2012. gada 17. aprīļa lēmumu par stāvokli Gvinejā-Bisavā, kā arī Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes 2009. gada 6. februāra rezolūciju par stāvokli Mauritānijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības valstu vadītāju 2012. gada 14. jūlija paziņojumu par stāvokli Mali (PSC/AHG/COMM/1), Āfrikas Savienības Asamblejas 2011. gada 1. jūlija lēmumu par stāvokli Madagaskarā (Assembly/AU/369), Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes 2012. gada 17. aprīļa lēmumu par stāvokli Gvinejā-Bisavā, kā arī Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes 2009. gada 6. februāra rezolūciju par stāvokli Mauritānijā,

| — | ņemot vērā Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu (Demokrātijas harta), ko Āfrikas Savienība pieņēma 2007. gada 30. janvārī Adisabebā, Etiopijā, un kas stājās spēkā 2012. gada 15. februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu (Demokrātijas harta), ko Āfrikas Savienība pieņēma 2007. gada 30. janvārī Adisabebā, Etiopijā, un kas stājās spēkā 2012. gada 15. februārī,

| — | ņemot vērā ECOWAS Protokolu A/SP1/12/01 par demokrātiju un labu pārvaldību, ko 2001. gada 21. decembrī pieņēma Dakarā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECOWAS Protokolu A/SP1/12/01 par demokrātiju un labu pārvaldību, ko 2001. gada 21. decembrī pieņēma Dakarā,

| — | ņemot vērā Politikas lietu komitejas ziņojumu (ACP-EU 101.355), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Politikas lietu komitejas ziņojumu (ACP-EU 101.355),

| A. | tā kā demokrātiju raksturo brīvas un pārredzamas vēlēšanas, kurās varu uz noteiktu laiku nodod personām, kam tauta, nododot savu balsi vēlēšanu urnās, ir piešķīrusi leģitimitāti; tā kā demokrātiju raksturo tiesiskuma ievērošana, izpildvaras, likumdevējvaras un tiesu varas līdzsvars, kā arī preses brīvība; tā kā demokrātiska maiņa ir būtisks solis iepriekšminētā konsolidācijai; |
| --- | --- |

A.

tā kā demokrātiju raksturo brīvas un pārredzamas vēlēšanas, kurās varu uz noteiktu laiku nodod personām, kam tauta, nododot savu balsi vēlēšanu urnās, ir piešķīrusi leģitimitāti; tā kā demokrātiju raksturo tiesiskuma ievērošana, izpildvaras, likumdevējvaras un tiesu varas līdzsvars, kā arī preses brīvība; tā kā demokrātiska maiņa ir būtisks solis iepriekšminētā konsolidācijai;

| B. | tā kā ar tiesisku instrumentu pieņemšanu pret antikonstitucionālu valdības maiņu Āfrikas Savienības un ECOWAS līmenī nav pieticis, lai novērstu militāro apvērsumu skaita pieaugumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā ar tiesisku instrumentu pieņemšanu pret antikonstitucionālu valdības maiņu Āfrikas Savienības un ECOWAS līmenī nav pieticis, lai novērstu militāro apvērsumu skaita pieaugumu;

| C. | tā kā antikonstitucionālas valdības maiņas valstīs un tautās, kurās tās notiek, neapšaubāmi kavē un apdraud sabiedrības mieru, drošību un attīstību; |
| --- | --- |

C.

tā kā antikonstitucionālas valdības maiņas valstīs un tautās, kurās tās notiek, neapšaubāmi kavē un apdraud sabiedrības mieru, drošību un attīstību;

| D. | tā kā demokrātiskā valstī, kurā ievēro tiesiskuma principu, policijas un tiesu sistēmas nodrošina likumu piemērošanu valsts robežās, savukārt militārie bruņotie spēki garantē valsts ārējo drošību; |
| --- | --- |

D.

tā kā demokrātiskā valstī, kurā ievēro tiesiskuma principu, policijas un tiesu sistēmas nodrošina likumu piemērošanu valsts robežās, savukārt militārie bruņotie spēki garantē valsts ārējo drošību;

| E. | tā kā valstu ciešās savstarpējās atkarības, robežu neaizsargātības, tostarp saistībā ar ieroču kontrabandu, un teroristu grupējumu starptautiskās darbības dēļ ir nepieciešama reģionāla atbildes reakcija, lai novērstu līdzīgu situāciju veidošanos kaimiņvalstīs; |
| --- | --- |

E.

tā kā valstu ciešās savstarpējās atkarības, robežu neaizsargātības, tostarp saistībā ar ieroču kontrabandu, un teroristu grupējumu starptautiskās darbības dēļ ir nepieciešama reģionāla atbildes reakcija, lai novērstu līdzīgu situāciju veidošanos kaimiņvalstīs;

| F. | tā kā valstu armiju restrukturizācija pēckonflikta ĀKK valstīs, iekļaujot nemierniekus un „iemaisot” tos vai „sajaucot” ar regulārajiem spēkiem, neņemot vērā objektīvus armijas veidošanas kritērijus vai faktiskos valstīs pieejamos resursus karaspēka uzturēšanai, nopietni iedragā ikvienas republikas armijas korpusu profesionalitāti un elitārismu, tādējādi radot labvēlīgus apstākļus dumpjiem, turpmākiem nemieriem un militāriem apvērsumiem, kas kavē demokrātiskos procesus ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

F.

tā kā valstu armiju restrukturizācija pēckonflikta ĀKK valstīs, iekļaujot nemierniekus un „iemaisot” tos vai „sajaucot” ar regulārajiem spēkiem, neņemot vērā objektīvus armijas veidošanas kritērijus vai faktiskos valstīs pieejamos resursus karaspēka uzturēšanai, nopietni iedragā ikvienas republikas armijas korpusu profesionalitāti un elitārismu, tādējādi radot labvēlīgus apstākļus dumpjiem, turpmākiem nemieriem un militāriem apvērsumiem, kas kavē demokrātiskos procesus ĀKK valstīs;

| G. | tā kā apvērsumi un iekšējā spriedze rada iespēju vietējo vai ārējo teroristu grupējumiem paplašināt savu ietekmi un pastāvīgi apdraudēt reģiona vai pat vēl plašāka mēroga stabilitāti; |
| --- | --- |

G.

tā kā apvērsumi un iekšējā spriedze rada iespēju vietējo vai ārējo teroristu grupējumiem paplašināt savu ietekmi un pastāvīgi apdraudēt reģiona vai pat vēl plašāka mēroga stabilitāti;

| H. | tā kā iekšējie un vietējie faktori, piemēram, militārās varas ietekme uz sabiedrību, korupcija, neveiksmīga dabas resursu apsaimniekošana, etniskās vai reliģiskās spriedzes politizācija un instrumentalizācija, sāncensība militārajos un drošības spēkos, kā arī ārēja iejaukšanās ir nozīmīgi valsts nestabilitātes faktori, kas sekmē krīžu un konfliktu izplatīšanos, iespējams, reāli izraisot sociālas, politiskas un drošības problēmas; |
| --- | --- |

H.

tā kā iekšējie un vietējie faktori, piemēram, militārās varas ietekme uz sabiedrību, korupcija, neveiksmīga dabas resursu apsaimniekošana, etniskās vai reliģiskās spriedzes politizācija un instrumentalizācija, sāncensība militārajos un drošības spēkos, kā arī ārēja iejaukšanās ir nozīmīgi valsts nestabilitātes faktori, kas sekmē krīžu un konfliktu izplatīšanos, iespējams, reāli izraisot sociālas, politiskas un drošības problēmas;

| I. | tā kā militāri apvērsumi un antikonstitucionālas valdības maiņas apdraud vietējos iedzīvotājus un spējas garantēt pilsoniskās brīvības un cilvēktiesības; |
| --- | --- |

I.

tā kā militāri apvērsumi un antikonstitucionālas valdības maiņas apdraud vietējos iedzīvotājus un spējas garantēt pilsoniskās brīvības un cilvēktiesības;

| J. | tā kā valsts nestabilitāti, ko varētu saasināt urbanizācijas procesa paātrināšanās, ievērojami veicina arī stabils demogrāfiskais pieaugums nabadzības apstākļos, kas tādējādi palielina endēmisku bezdarbu un apdraud nodrošinātību ar pārtiku, kā dēļ sākas sociāli nemieri un, iespējams, sacelšanās vai apvērsums; |
| --- | --- |

J.

tā kā valsts nestabilitāti, ko varētu saasināt urbanizācijas procesa paātrināšanās, ievērojami veicina arī stabils demogrāfiskais pieaugums nabadzības apstākļos, kas tādējādi palielina endēmisku bezdarbu un apdraud nodrošinātību ar pārtiku, kā dēļ sākas sociāli nemieri un, iespējams, sacelšanās vai apvērsums;

| K. | tā kā, ņemot vērā militāro vai nemiernieku bruņoto grupējumu ārkārtējo vardarbību pret iedzīvotājiem, attiecīgajām valstīm ir jārisina jautājums par iedzīvotāju vērienīgu pārvietošanos, no kuriem lielākā daļa paliek valsts iekšienē vai dodas bēgļu gaitās uz tuvākajām kaimiņvalstīm, jo nevar atļauties pārcelties tālāk; |
| --- | --- |

K.

tā kā, ņemot vērā militāro vai nemiernieku bruņoto grupējumu ārkārtējo vardarbību pret iedzīvotājiem, attiecīgajām valstīm ir jārisina jautājums par iedzīvotāju vērienīgu pārvietošanos, no kuriem lielākā daļa paliek valsts iekšienē vai dodas bēgļu gaitās uz tuvākajām kaimiņvalstīm, jo nevar atļauties pārcelties tālāk;

| L. | tā kā iedzīvotāju pārcelšanās konfliktu skartās valsts teritorijā, kā arī ārpus tās robežām īpaši ietekmē sievietes, vecāka gadagājuma cilvēkus un bērnus, padarot šīs iedzīvotāju grupas īpaši neaizsargātas; |
| --- | --- |

L.

tā kā iedzīvotāju pārcelšanās konfliktu skartās valsts teritorijā, kā arī ārpus tās robežām īpaši ietekmē sievietes, vecāka gadagājuma cilvēkus un bērnus, padarot šīs iedzīvotāju grupas īpaši neaizsargātas;

| M. | tā kā korupcija vairo demokrātijas nestabilitāti, veicinot militāro apvērsumu atjaunošanos, kā arī apdraud stabilu, demokrātisku valsts iestāžu konsolidāciju un kavē pasākumus veselīgu militārās un civilās jomas attiecību veicināšanai; |
| --- | --- |

M.

tā kā korupcija vairo demokrātijas nestabilitāti, veicinot militāro apvērsumu atjaunošanos, kā arī apdraud stabilu, demokrātisku valsts iestāžu konsolidāciju un kavē pasākumus veselīgu militārās un civilās jomas attiecību veicināšanai;

| N. | tā kā visas starptautiskās sabiedrības aktīva apņemšanās novērst un izskaust militāros apvērsumus, kā arī antikonstitucionālas pārmaiņas kopumā ir būtisks pasākums demokrātisko vērtību, jaunattīstības valstu stabilizācijas un miera konsolidācijas triumfam visā pasaulē, |
| --- | --- |

N.

tā kā visas starptautiskās sabiedrības aktīva apņemšanās novērst un izskaust militāros apvērsumus, kā arī antikonstitucionālas pārmaiņas kopumā ir būtisks pasākums demokrātisko vērtību, jaunattīstības valstu stabilizācijas un miera konsolidācijas triumfam visā pasaulē,

| 1. | aicina visus politiskos un militāros spēkus ievērot starptautiskās tiesības, īpaši attiecībā uz cilvēktiesībām, demokrātisku pārvaldību, tiesiskumu un dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

1.

aicina visus politiskos un militāros spēkus ievērot starptautiskās tiesības, īpaši attiecībā uz cilvēktiesībām, demokrātisku pārvaldību, tiesiskumu un dzimumu līdztiesību;

| 2. | uzskata, ka ir jāizdara secinājumi no nesenajiem apvērsumiem, lai izvērtētu militārās jomas lomu demokrātiskas valsts veidošanā, ievērotu tiesiskumu, kā arī garantētu sabiedrisko kārtību un aizsardzību, tādējādi radot vidi, kurā ir iespējama ilgtspējīga attīstība; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka ir jāizdara secinājumi no nesenajiem apvērsumiem, lai izvērtētu militārās jomas lomu demokrātiskas valsts veidošanā, ievērotu tiesiskumu, kā arī garantētu sabiedrisko kārtību un aizsardzību, tādējādi radot vidi, kurā ir iespējama ilgtspējīga attīstība;

| 3. | aicina visus politiskos spēkus izveidot un garantēt demokrātisku pārvaldi, kuras pamatā ir politiskais plurālisms, iespēju nodrošināšana iedzīvotājiem, kā arī izpildvaras, likumdevējvaras un tiesu varas skaidra nošķiršana, un politiskais plurālisms, pārskatatbildība un pārredzamība, un cilvēktiesību ievērošana; |
| --- | --- |

3.

aicina visus politiskos spēkus izveidot un garantēt demokrātisku pārvaldi, kuras pamatā ir politiskais plurālisms, iespēju nodrošināšana iedzīvotājiem, kā arī izpildvaras, likumdevējvaras un tiesu varas skaidra nošķiršana, un politiskais plurālisms, pārskatatbildība un pārredzamība, un cilvēktiesību ievērošana;

| 4. | uzskata, ka, lai veidotu demokrātisku sabiedrību un nodrošinātu politisko stabilitāti, vispirms ir nepieciešama politisko vadītāju — gan valdībā, gan opozīcijas grupās — stingra politiskā apņēmība un mērķtiecīgs redzējums ar mērķi veidot politiskas iestādes, lai garantētu iedzīvotāju cilvēktiesību, sociālo, ekonomisko un vides tiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka, lai veidotu demokrātisku sabiedrību un nodrošinātu politisko stabilitāti, vispirms ir nepieciešama politisko vadītāju — gan valdībā, gan opozīcijas grupās — stingra politiskā apņēmība un mērķtiecīgs redzējums ar mērķi veidot politiskas iestādes, lai garantētu iedzīvotāju cilvēktiesību, sociālo, ekonomisko un vides tiesību ievērošanu;

| 5. | uzstāj, ka ir faktiski jāpieņem un jāpiemēro antikonstitucionālu valdības maiņu doktrīna, ko savā dibināšanas aktā, PSC protokolā, Lomē deklarācijā, kā arī Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartā paredzējusi Āfrikas Savienības Miera un drošības padome un Āfrikas Savienības komisija un kas tādējādi nodrošina definēšanas, sankciju un konstitucionālisma atjaunošanas regulējumu; |
| --- | --- |

5.

uzstāj, ka ir faktiski jāpieņem un jāpiemēro antikonstitucionālu valdības maiņu doktrīna, ko savā dibināšanas aktā, PSC protokolā, Lomē deklarācijā, kā arī Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartā paredzējusi Āfrikas Savienības Miera un drošības padome un Āfrikas Savienības komisija un kas tādējādi nodrošina definēšanas, sankciju un konstitucionālisma atjaunošanas regulējumu;

| 6. | uzsver pienākumu piemērot politiski un ekonomiski vērstas, kā arī starptautiski un reģionāli koordinētas sankcijas cīņā pret personām, kas ir vainīgas pie antikonstitucionālām valdības maiņām un militāriem apvērsumiem, kā arī uzsver pienākumu veicināt tūlītēju konstitucionālisma un tiesiskuma atjaunošanu; |
| --- | --- |

6.

uzsver pienākumu piemērot politiski un ekonomiski vērstas, kā arī starptautiski un reģionāli koordinētas sankcijas cīņā pret personām, kas ir vainīgas pie antikonstitucionālām valdības maiņām un militāriem apvērsumiem, kā arī uzsver pienākumu veicināt tūlītēju konstitucionālisma un tiesiskuma atjaunošanu;

| 7. | akcentē nepieciešamību nodrošināt nemiernieku un milicijas pārstāvju reintegrāciju, iekļaujot tos regulārajos bruņotajos spēkos vai atbruņojot tos un nodrošinot to atgriešanos civiliedzīvotāju dzīvē, tostarp arī regulāri izmaksājot algu un viņu dzīvi ierobežojot barakās; uzsver nepieciešamību uzlabot bruņoto spēku profesionalitāti valsts tiesiskuma sistēmā, nodrošinot mācību misijas, kas sekmē civilās aizsardzības un patriotisko vērtību militāro deontoloģiju, kā arī apstiprina, ka valsts daudzveidības atspoguļojums armijā un policijā vairo nacionālo vienotību; |
| --- | --- |

7.

akcentē nepieciešamību nodrošināt nemiernieku un milicijas pārstāvju reintegrāciju, iekļaujot tos regulārajos bruņotajos spēkos vai atbruņojot tos un nodrošinot to atgriešanos civiliedzīvotāju dzīvē, tostarp arī regulāri izmaksājot algu un viņu dzīvi ierobežojot barakās; uzsver nepieciešamību uzlabot bruņoto spēku profesionalitāti valsts tiesiskuma sistēmā, nodrošinot mācību misijas, kas sekmē civilās aizsardzības un patriotisko vērtību militāro deontoloģiju, kā arī apstiprina, ka valsts daudzveidības atspoguļojums armijā un policijā vairo nacionālo vienotību;

| 8. | ierosina armijas reformas procesā pēckonflikta valstīs īpašu uzmanību pievērst rekrutējamo vai iekļaujamo vīriešu raksturojumam, ņemot vērā karavīra darba īpašās prasības, kā arī pievērst uzmanību pieejamajiem resursiem un katras attiecīgās valsts faktiskajām vajadzībām; |
| --- | --- |

8.

ierosina armijas reformas procesā pēckonflikta valstīs īpašu uzmanību pievērst rekrutējamo vai iekļaujamo vīriešu raksturojumam, ņemot vērā karavīra darba īpašās prasības, kā arī pievērst uzmanību pieejamajiem resursiem un katras attiecīgās valsts faktiskajām vajadzībām;

| 9. | aicina ĀKK valstis drošības nozares reformas pasākumus iestrādāt visos rīcības plānos, kas paredz demokrātiski atbildīgu iestāžu izveidi un stiprināšanu; |
| --- | --- |

9.

aicina ĀKK valstis drošības nozares reformas pasākumus iestrādāt visos rīcības plānos, kas paredz demokrātiski atbildīgu iestāžu izveidi un stiprināšanu;

| 10. | aicina stiprināt reģionālo sadarbību politikā, lai pārvaldītu un novērstu apvērsumu un terorisma risku; |
| --- | --- |

10.

aicina stiprināt reģionālo sadarbību politikā, lai pārvaldītu un novērstu apvērsumu un terorisma risku;

| 11. | atgādina, ka nemiernieku atbruņošana, kā arī ieroču tirdzniecības regulēšana un kontrole ir nepieciešami pasākumi politiskās stabilitātes nodrošināšanai, īpaši tāpēc, ka ieroču kontrabanda arī sagādā finansējumu mafijai līdzīgām organizācijām, nemiernieku spēkiem un teroristu grupējumiem; aicina starptautiskās un reģionālās organizācijas ieviest atbilstošas programmas ieroču kontrolei; |
| --- | --- |

11.

atgādina, ka nemiernieku atbruņošana, kā arī ieroču tirdzniecības regulēšana un kontrole ir nepieciešami pasākumi politiskās stabilitātes nodrošināšanai, īpaši tāpēc, ka ieroču kontrabanda arī sagādā finansējumu mafijai līdzīgām organizācijām, nemiernieku spēkiem un teroristu grupējumiem; aicina starptautiskās un reģionālās organizācijas ieviest atbilstošas programmas ieroču kontrolei;

| 12. | aicina Eiropas Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) piešķirt atbilstošu prioritāti un paredzēt papildu pasākumus brīvu vēlēšanu atbalstam, lai palīdzētu izveidot iestādes, kas pārstāv iedzīvotājus; |
| --- | --- |

12.

aicina Eiropas Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) piešķirt atbilstošu prioritāti un paredzēt papildu pasākumus brīvu vēlēšanu atbalstam, lai palīdzētu izveidot iestādes, kas pārstāv iedzīvotājus;

| 13. | aicina Eiropas Komisiju un EĀDD piešķirt pienācīgu prioritāti drošības sektora reformai un tālākizglītībai, valsts struktūru un iestāžu stiprināšanai, kā arī atjaunošanas pēckonflikta apstākļos sekām, lai tādējādi stiprinātu ĀKK valstu demokrātisko darbību izturētspēju un ilgtspējību; |
| --- | --- |

13.

aicina Eiropas Komisiju un EĀDD piešķirt pienācīgu prioritāti drošības sektora reformai un tālākizglītībai, valsts struktūru un iestāžu stiprināšanai, kā arī atjaunošanas pēckonflikta apstākļos sekām, lai tādējādi stiprinātu ĀKK valstu demokrātisko darbību izturētspēju un ilgtspējību;

| 14. | uzskata, ka, lai nodrošinātu demokrātisku stabilitāti ĀKK valstīs, konfliktu novēršanas stratēģijas pamatā ir jābūt attīstības politikai, un uzskata arī, ka politiskajiem vadītājiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, reliģisko kopienu pārstāvjiem un sieviešu apvienībām ir valsts mērogā jāvienojas par atbilstošām un piemērotām iestādēm un par vispāratzītām un saskaņotām procedūrām, ko īsteno demokrātiskas prakses ieviešanai; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka, lai nodrošinātu demokrātisku stabilitāti ĀKK valstīs, konfliktu novēršanas stratēģijas pamatā ir jābūt attīstības politikai, un uzskata arī, ka politiskajiem vadītājiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, reliģisko kopienu pārstāvjiem un sieviešu apvienībām ir valsts mērogā jāvienojas par atbilstošām un piemērotām iestādēm un par vispāratzītām un saskaņotām procedūrām, ko īsteno demokrātiskas prakses ieviešanai;

| 15. | aicina Eiropas Komisiju un EĀDD nodrošināt, ka tiek uzraudzīta pārejas procesa valstīs izvietoto ES vēlēšanu novērošanas misiju ieteikumu ieviešana, īpašu uzmanību veltot nosacījumiem par drošības sektora reformu; |
| --- | --- |

15.

aicina Eiropas Komisiju un EĀDD nodrošināt, ka tiek uzraudzīta pārejas procesa valstīs izvietoto ES vēlēšanu novērošanas misiju ieteikumu ieviešana, īpašu uzmanību veltot nosacījumiem par drošības sektora reformu;

| 16. | aicina Eiropas Komisiju, EĀDD, kā arī reģionālos un starptautiskos partnerus apņemties sekmīgāk koordinēt ārējās darbības un paātrināt starptautisku iejaukšanos valstīs, kurās notiek antikonstitucionāla valdības maiņa vai militāri apvērsumi, galveno uzmanību pievēršot tiesiskumam, valsts veidošanai un konsolidācijai un valsts samierināšanai; |
| --- | --- |

16.

aicina Eiropas Komisiju, EĀDD, kā arī reģionālos un starptautiskos partnerus apņemties sekmīgāk koordinēt ārējās darbības un paātrināt starptautisku iejaukšanos valstīs, kurās notiek antikonstitucionāla valdības maiņa vai militāri apvērsumi, galveno uzmanību pievēršot tiesiskumam, valsts veidošanai un konsolidācijai un valsts samierināšanai;

| 17. | nosoda, ka daudzās konflikta zonās izvarošanu izmanto kā kara ieroci, un pieprasa, lai to atzīst par noziegumu pret cilvēci; pieprasa īpašu atbalstu izvarošanas upuriem; |
| --- | --- |

17.

nosoda, ka daudzās konflikta zonās izvarošanu izmanto kā kara ieroci, un pieprasa, lai to atzīst par noziegumu pret cilvēci; pieprasa īpašu atbalstu izvarošanas upuriem;

| 18. | nosoda bērnu-kareivju izmantošanu un lūdz sākt to nemiernieku vadoņu kriminālvajāšanu, kuri izmanto bērnus-kareivjus; uzsver, ka bērnu-kareivju reintegrācija ir prioritāte, kas jāņem vērā, lai nodrošinātu ilgtermiņa politisko stabilitāti un sociālo vienotību; šajā saistībā atgādina, ka bijušajiem bērniem-kareivjiem ir jānodrošina piekļuve izglītībai; |
| --- | --- |

18.

nosoda bērnu-kareivju izmantošanu un lūdz sākt to nemiernieku vadoņu kriminālvajāšanu, kuri izmanto bērnus-kareivjus; uzsver, ka bērnu-kareivju reintegrācija ir prioritāte, kas jāņem vērā, lai nodrošinātu ilgtermiņa politisko stabilitāti un sociālo vienotību; šajā saistībā atgādina, ka bijušajiem bērniem-kareivjiem ir jānodrošina piekļuve izglītībai;

| 19. | norāda uz sieviešu potenciālo pozitīvo un proaktīvo lomu miera veidošanas procesā un rekonstrukcijā, stabilizācijā, demokratizācijā un valsts samierināšanas procesos vispārīgi; un aicina Eiropas Komisiju, EĀDD un ĀKK valstis, kā arī reģionālos un starptautiskos partnerus uzlabot sieviešu pārstāvību politisko un ekonomikas lēmumu pieņemšanas amatos, kā arī veicināt dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

19.

norāda uz sieviešu potenciālo pozitīvo un proaktīvo lomu miera veidošanas procesā un rekonstrukcijā, stabilizācijā, demokratizācijā un valsts samierināšanas procesos vispārīgi; un aicina Eiropas Komisiju, EĀDD un ĀKK valstis, kā arī reģionālos un starptautiskos partnerus uzlabot sieviešu pārstāvību politisko un ekonomikas lēmumu pieņemšanas amatos, kā arī veicināt dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesību ievērošanu;

| 20. | mudina ĀKK valstu iestādes un to reģionālos un starptautiskos partnerus izstrādāt un ieviest likumdošanas stratēģijas un programmas, lai izskaustu jauniešu bezdarbu un veicinātu jauniešu iesaistīšanos politisku un ekonomisku lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

20.

mudina ĀKK valstu iestādes un to reģionālos un starptautiskos partnerus izstrādāt un ieviest likumdošanas stratēģijas un programmas, lai izskaustu jauniešu bezdarbu un veicinātu jauniešu iesaistīšanos politisku un ekonomisku lēmumu pieņemšanā;

| 21. | lūdz attiecīgajām valstīm un to tehniskajiem un finanšu partneriem reformēt tiesu nozari, īpašu vērību veltot tiesu darbinieku apmācībai; |
| --- | --- |

21.

lūdz attiecīgajām valstīm un to tehniskajiem un finanšu partneriem reformēt tiesu nozari, īpašu vērību veltot tiesu darbinieku apmācībai;

| 22. | atgādina par pēckonflikta ilgtermiņa rekonstrukcijas nozīmīgumu, un šajā saistībā atzīst, ka ir jāveic pasākumi, lai atbalstītu labāku ilgtspējīgu urbanizāciju ĀKK valstīs un tādējādi veicinātu endēmiskā bezdarba un pārtikas trūkuma, kā arī sociālās spriedzes riska mazināšanos; |
| --- | --- |

22.

atgādina par pēckonflikta ilgtermiņa rekonstrukcijas nozīmīgumu, un šajā saistībā atzīst, ka ir jāveic pasākumi, lai atbalstītu labāku ilgtspējīgu urbanizāciju ĀKK valstīs un tādējādi veicinātu endēmiskā bezdarba un pārtikas trūkuma, kā arī sociālās spriedzes riska mazināšanos;

| 23. | ierosina starptautiskajiem līdzekļu devējiem, ĀKK valstīm un to reģionālajiem partneriem pieņemt visus nepieciešamos pasākumus izglītības, īpaši pilsoniskuma jomā, veicināšanai jau no agrīniem gadiem, kā arī sabiedrības izpratnes vairošanai par miera, cilvēktiesību, demokrātijas, tiesiskuma un pilsonisko brīvību kultūru; |
| --- | --- |

23.

ierosina starptautiskajiem līdzekļu devējiem, ĀKK valstīm un to reģionālajiem partneriem pieņemt visus nepieciešamos pasākumus izglītības, īpaši pilsoniskuma jomā, veicināšanai jau no agrīniem gadiem, kā arī sabiedrības izpratnes vairošanai par miera, cilvēktiesību, demokrātijas, tiesiskuma un pilsonisko brīvību kultūru;

| 24. | aicina Eiropas Komisiju un EĀDD aktīvi iesaistīties palīdzības programmās saistībā ar pēckonflikta situācijām, lai sekmīgāk koordinētu tūlītējus un ilgtermiņa attīstības pasākumus; |
| --- | --- |

24.

aicina Eiropas Komisiju un EĀDD aktīvi iesaistīties palīdzības programmās saistībā ar pēckonflikta situācijām, lai sekmīgāk koordinētu tūlītējus un ilgtermiņa attīstības pasākumus;

| 25. | aicina tiesāt personas, kuras ir īstenojušas apvērsumus un antikonstitucionālas varas maiņas, kā arī šo personu sabiedrotos; |
| --- | --- |

25.

aicina tiesāt personas, kuras ir īstenojušas apvērsumus un antikonstitucionālas varas maiņas, kā arī šo personu sabiedrotos;

| 26. | atbalsta stingrāku Starptautiskās Krimināltiesas darbību efektīvai cīņai pret nesodāmību; |
| --- | --- |

26.

atbalsta stingrāku Starptautiskās Krimināltiesas darbību efektīvai cīņai pret nesodāmību;

| 27. | ierosina kontinentālām organizācijām, piemēram, Āfrikas Savienībai, un reģionālām ekonomikas kopienām arī turpmāk veicināt spēcīgas dalībvalstu politiskās un ekonomikas savstarpējās saiknes veidošanu, lai kopīgi novērstu tādas problēmas kā, piemēram, terorisms, kontrabanda un organizētā noziedzība, kā arī reliģiskais fundamentālisms; |
| --- | --- |

27.

ierosina kontinentālām organizācijām, piemēram, Āfrikas Savienībai, un reģionālām ekonomikas kopienām arī turpmāk veicināt spēcīgas dalībvalstu politiskās un ekonomikas savstarpējās saiknes veidošanu, lai kopīgi novērstu tādas problēmas kā, piemēram, terorisms, kontrabanda un organizētā noziedzība, kā arī reliģiskais fundamentālisms;

| 28. | iesaka reģionālām organizācijām un to dalībvalstīm sekmēt militāru apvērsumu novēršanu, skaidri apzinot un definējot militārās un politikas elites uzdevumus un atbildību nolūkā veicināt atbildīgu lēmumu pieņemšanu politikā, kā arī atbildīgu aizsardzības politiku; |
| --- | --- |

28.

iesaka reģionālām organizācijām un to dalībvalstīm sekmēt militāru apvērsumu novēršanu, skaidri apzinot un definējot militārās un politikas elites uzdevumus un atbildību nolūkā veicināt atbildīgu lēmumu pieņemšanu politikā, kā arī atbildīgu aizsardzības politiku;

| 29. | ierosina kontinentālām organizācijām, piemēram, Āfrikas Savienībai, un reģionālām organizācijām, piemēram, ECOWAS, izmantot to agrīnās brīdināšanas sistēmas, lai savlaicīgi novērstu un kliedētu iespējamos konfliktus ne tikai starp šo organizāciju dalībvalstīm, bet arī valstu robežās; |
| --- | --- |

29.

ierosina kontinentālām organizācijām, piemēram, Āfrikas Savienībai, un reģionālām organizācijām, piemēram, ECOWAS, izmantot to agrīnās brīdināšanas sistēmas, lai savlaicīgi novērstu un kliedētu iespējamos konfliktus ne tikai starp šo organizāciju dalībvalstīm, bet arī valstu robežās;

| 30. | aicina starptautisko līdzekļu devēju kopienu palīdzēt civiliedzīvotājiem, kurus skārušas militāro apvērsumu un citu antikonstitucionālu valdības maiņu radītās sekas, īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātām iedzīvotāju grupām, piemēram, pārvietotiem iedzīvotājiem, sievietēm, vecāka gadagājuma cilvēkiem un bērniem; |
| --- | --- |

30.

aicina starptautisko līdzekļu devēju kopienu palīdzēt civiliedzīvotājiem, kurus skārušas militāro apvērsumu un citu antikonstitucionālu valdības maiņu radītās sekas, īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātām iedzīvotāju grupām, piemēram, pārvietotiem iedzīvotājiem, sievietēm, vecāka gadagājuma cilvēkiem un bērniem;

| 31. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Āfrikas Savienības un Eiropas Savienības iestādēm, ĀKK padomei, ECOWAS, Starpvaldību attīstības iestādei (IGAD), Dienvidāfrikas attīstības kopienai (SADC), Portugāļu valodas valstu savienībai, la Francophonie, Sadraudzībai un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

31.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Āfrikas Savienības un Eiropas Savienības iestādēm, ĀKK padomei, ECOWAS, Starpvaldību attīstības iestādei (IGAD), Dienvidāfrikas attīstības kopienai (SADC), Portugāļu valodas valstu savienībai, la Francophonie, Sadraudzībai un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram.

REZOLŪCIJA (2)

par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem — turpmākie pasākumi

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties 2013. gada 17.–19. jūnijā Briselē, |
| --- | --- |

—

tiekoties 2013. gada 17.–19. jūnijā Briselē,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību V sadaļas 21. panta 1. punktu un 21. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību V sadaļas 21. panta 1. punktu un 21. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū („Kotonu nolīgums”) (3), un jo īpaši tā 36. un 37. pantu, un Kotonū nolīguma pārskatīšanu 2005. un 2010. gadā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū („Kotonu nolīgums”) (3), un jo īpaši tā 36. un 37. pantu, un Kotonū nolīguma pārskatīšanu 2005. un 2010. gadā (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2002. gada 26. septembra rezolūcijas, kurās minēti tā ieteikumi Komisijai saistībā ar sarunām par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem ar ĀKK valstīm un reģioniem (5), 2006. gada 23. marta rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu ietekmi uz attīstību (6), 2007. gada 23. maija rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (7), 2007. gada 12. decembra rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (8) un 2009. gada 5. februāra rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu ietekmi uz attīstību (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2002. gada 26. septembra rezolūcijas, kurās minēti tā ieteikumi Komisijai saistībā ar sarunām par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem ar ĀKK valstīm un reģioniem (5), 2006. gada 23. marta rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu ietekmi uz attīstību (6), 2007. gada 23. maija rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (7), 2007. gada 12. decembra rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (8) un 2009. gada 5. februāra rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu ietekmi uz attīstību (9),

| — | ņemot vērā 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 978/2012 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 (10), kā arī Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija rezolūciju par priekšlikumu vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanai (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 978/2012 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 (10), kā arī Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija rezolūciju par priekšlikumu vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanai (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. septembra (12) un 2013. gada 16. aprīļa (13) rezolūcijas par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1528/2007 I pielikumu attiecībā uz vairāku valstu svītrošanu no to reģionu vai valstu saraksta, kas pabeigušas sarunas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. septembra (12) un 2013. gada 16. aprīļa (13) rezolūcijas par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1528/2007 I pielikumu attiecībā uz vairāku valstu svītrošanu no to reģionu vai valstu saraksta, kas pabeigušas sarunas,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju (14) par cilvēktiesībām un sociāliem un vides standartiem starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju (14) par cilvēktiesībām un sociāliem un vides standartiem starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 20. novembra rezolūciju par ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas darbu 2011. gadā (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 20. novembra rezolūciju par ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas darbu 2011. gadā (15),

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2004. gada 19. februāra rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem, ar tiem saistītajām problēmām un izredzēm (16), kā arī 2006. gada 23. novembra rezolūciju par sarunu par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) pārskatīšanu (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2004. gada 19. februāra rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem, ar tiem saistītajām problēmām un izredzēm (16), kā arī 2006. gada 23. novembra rezolūciju par sarunu par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) pārskatīšanu (17),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2009. gada 25. marta rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Cariforum valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (18), 2009. gada 25. marta rezolūciju par partnerattiecību pagaidu nolīguma noslēgšanu starp Klusā okeāna valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu, no otras puses (19), 2009. gada 25. marta rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Kotdivuāras Republiku, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (20), 2009. gada 25. marta rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (21), 2009. gada 25. marta rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfriku, no otras puses (22), 2009. gada 25. marta rezolūciju par pagaidu nolīgumu, ar ko izveido pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (23), 2009. gada 25. marta rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un SADC EPA valstīm, no otras puses (24), 2009. gada 25. marta rezolūciju par nolīgumu, ar ko izveido pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Austrumāfrikas kopienas partnervalstīm, no otras puses (25), kā arī 2011. gada 19. janvāra rezolūciju par partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp EK un Klusā okeāna valstīm (26), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2009. gada 25. marta rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Cariforum valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (18), 2009. gada 25. marta rezolūciju par partnerattiecību pagaidu nolīguma noslēgšanu starp Klusā okeāna valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu, no otras puses (19), 2009. gada 25. marta rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Kotdivuāras Republiku, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (20), 2009. gada 25. marta rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (21), 2009. gada 25. marta rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfriku, no otras puses (22), 2009. gada 25. marta rezolūciju par pagaidu nolīgumu, ar ko izveido pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (23), 2009. gada 25. marta rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un SADC EPA valstīm, no otras puses (24), 2009. gada 25. marta rezolūciju par nolīgumu, ar ko izveido pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Austrumāfrikas kopienas partnervalstīm, no otras puses (25), kā arī 2011. gada 19. janvāra rezolūciju par partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp EK un Klusā okeāna valstīm (26),

| — | ņemot vērā Cariforum un ES Apvienotās padomes pirmo tikšanos 2010. gada 17. maijā Madridē, Spānijā, kā arī Cariforum un ES Apvienotās padomes otro tikšanos 2012. gada 26. oktobrī Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cariforum un ES Apvienotās padomes pirmo tikšanos 2010. gada 17. maijā Madridē, Spānijā, kā arī Cariforum un ES Apvienotās padomes otro tikšanos 2012. gada 26. oktobrī Briselē,

| — | ņemot vērā ĀKK Ministru padomes rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) (27), ko pieņēma padomes 95. sesijā 2012. gada 10.–15. jūnijā Portvilā, Vanuatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK Ministru padomes rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) (27), ko pieņēma padomes 95. sesijā 2012. gada 10.–15. jūnijā Portvilā, Vanuatu,

| — | ņemot vērā Sipopo deklarāciju, ko ĀKK valstu un valdību vadītāji pieņēma Septītajā augstākā līmeņa sanāksmē 2012. gada 13.–14. decembrī Ekvatoriālajā Gvinejā (28). |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sipopo deklarāciju, ko ĀKK valstu un valdību vadītāji pieņēma Septītajā augstākā līmeņa sanāksmē 2012. gada 13.–14. decembrī Ekvatoriālajā Gvinejā (28).

| — | ņemot vērā Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību (GATT), īpaši tās XXIV pantu, un ministru deklarācijas, ko pieņēma Ceturtajā PTO Ministru konferences sesijā 2001. gada 14. novembrī Dohā un Sestajā PTO Ministru konferences sesijā 2005. gada 18. decembrī Honkongā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību (GATT), īpaši tās XXIV pantu, un ministru deklarācijas, ko pieņēma Ceturtajā PTO Ministru konferences sesijā 2001. gada 14. novembrī Dohā un Sestajā PTO Ministru konferences sesijā 2005. gada 18. decembrī Honkongā,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas 2006. gada 28. novembra paziņojumu „Paziņojums, lai veiktu grozījumus direktīvās saistībā ar sarunām par ekonomiskās partnerības nolīgumiem ar ĀKK valstīm un reģioniem” (COM(2006)0673) un Eiropas Komisijas 2007. gada 23. oktobra paziņojumu „Ekonomisko partnerattiecību nolīgumi” (COM(2007)0635), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2006. gada 28. novembra paziņojumu „Paziņojums, lai veiktu grozījumus direktīvās saistībā ar sarunām par ekonomiskās partnerības nolīgumiem ar ĀKK valstīm un reģioniem” (COM(2006)0673) un Eiropas Komisijas 2007. gada 23. oktobra paziņojumu „Ekonomisko partnerattiecību nolīgumi” (COM(2007)0635),

| — | ņemot vērā Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2006. gada aprīļa, 2006. gada oktobra, 2007. gada maija, 2007. gada oktobra, 2007. gada novembra un 2008. gada maija un jūnija secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2006. gada aprīļa, 2006. gada oktobra, 2007. gada maija, 2007. gada oktobra, 2007. gada novembra un 2008. gada maija un jūnija secinājumus,

| — | ņemot vērā paziņojumu, kas tika publicēts Karību valstu kopienas valstu un valdību vadītāju konferences 33. regulārās sanāksmes noslēgumā 2012. gada 4.–6. jūlijāGros Islet, Sentlūsijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paziņojumu, kas tika publicēts Karību valstu kopienas valstu un valdību vadītāju konferences 33. regulārās sanāksmes noslēgumā 2012. gada 4.–6. jūlijāGros Islet, Sentlūsijā,

| — | ņemot vērā 2012. gada 28. augustā Rarotongā, Kuka salās notikušās Klusā okeāna ĀKK valstu vadītāju sanāksmes rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 28. augustā Rarotongā, Kuka salās notikušās Klusā okeāna ĀKK valstu vadītāju sanāksmes rezultātus,

| — | ņemot vērā valstu un valdību vadītāju Āfrikas Savienības asamblejas 19. kārtējās sesijas, kas notika 2012. gada 15. un 16. jūlijā Adisabebā, Etiopijā, lēmumu veicināt Āfrikas iekšējo tirdzniecību un paātrināt kontinentālās brīvās tirdzniecības zonas izveidi (Dok. Assembly/AU/11(XIX)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā valstu un valdību vadītāju Āfrikas Savienības asamblejas 19. kārtējās sesijas, kas notika 2012. gada 15. un 16. jūlijā Adisabebā, Etiopijā, lēmumu veicināt Āfrikas iekšējo tirdzniecību un paātrināt kontinentālās brīvās tirdzniecības zonas izveidi (Dok. Assembly/AU/11(XIX)),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 27. janvāra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei „Tirdzniecība, izaugsme un attīstība. Tirdzniecības un ieguldījumu politikas pielāgošana valstīm, kurām ir visvairāk vajadzību (COM(2012)0022, galīgā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 27. janvāra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei „Tirdzniecība, izaugsme un attīstība. Tirdzniecības un ieguldījumu politikas pielāgošana valstīm, kurām ir visvairāk vajadzību (COM(2012)0022, galīgā redakcija),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 16. aprīļa rezolūciju (29) par attīstības veicināšanu, izmantojot tirdzniecību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 16. aprīļa rezolūciju (29) par attīstības veicināšanu, izmantojot tirdzniecību,

| — | ņemot vērā ĀKK Ministru padomes 97. sesijas, kas notika 2013. gada 3.–5. jūnijā Briselē, rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem un citiem jautājumiem tirdzniecības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK Ministru padomes 97. sesijas, kas notika 2013. gada 3.–5. jūnijā Briselē, rezolūciju par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem un citiem jautājumiem tirdzniecības jomā,

| — | ņemot vērā Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu (AP101.293/13/A/galīgā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu (AP101.293/13/A/galīgā redakcija),

| A. | tā kā 2007. gada 31. decembrī beidzās Kotonū nolīguma tirdzniecības sadarbības sadaļas darbības laiks, saskaņā ar ko ES paplašināja vienpusējās tirdzniecības preferences ĀKK valstīm, ĀKK un ES sāka sarunas par EPN, kas paredzēti kā tirdzniecības un attīstības instrumenti ĀKK valstīm, no kurām lielākā daļa ir vismazāk attīstītas; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2007. gada 31. decembrī beidzās Kotonū nolīguma tirdzniecības sadarbības sadaļas darbības laiks, saskaņā ar ko ES paplašināja vienpusējās tirdzniecības preferences ĀKK valstīm, ĀKK un ES sāka sarunas par EPN, kas paredzēti kā tirdzniecības un attīstības instrumenti ĀKK valstīm, no kurām lielākā daļa ir vismazāk attīstītas;

| B. | tā kā saskaņā ar Kotonū nolīgumu EPN sarunas ir risināmas tādos līmeņos, ko ĀKK valstis uzskata par atbilstošiem, un tas jādara atbilstoši ĀKK grupas pieņemtajām procedūrām; tā kā šajās sarunās ir jāņem vērā arī notiekošie un daudzsološie reģionālās integrācijas procesi ĀKK valstu starpā, kā arī politiskās izvēles un šajos procesos izvirzītās attīstības prioritātes; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Kotonū nolīgumu EPN sarunas ir risināmas tādos līmeņos, ko ĀKK valstis uzskata par atbilstošiem, un tas jādara atbilstoši ĀKK grupas pieņemtajām procedūrām; tā kā šajās sarunās ir jāņem vērā arī notiekošie un daudzsološie reģionālās integrācijas procesi ĀKK valstu starpā, kā arī politiskās izvēles un šajos procesos izvirzītās attīstības prioritātes;

| C. | tā kā Kotonū nolīgumā minētais ĀKK un ES sadarbības attiecību galvenais mērķis ĀKK valstu ekonomiskās, sociālās un kultūras attīstības jomā ir samazināt un galu galā izskaust nabadzību un veicināt mieru un drošību, kā arī politisko un demokrātisko stabilitāti ĀKK valstīs, lai pakāpeniski īstenotu tūkstošgades attīstības mērķus (TAM); tā kā saikne starp tirdzniecības liberalizāciju un nabadzības mazināšanu nav automātiska; tomēr pielāgoti tirdzniecības pasākumi var kalpot kā spēcīgs izaugsmes un attīstības virzītājspēks, kas vienlaikus rada iespējas vietējiem un mazajiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā Kotonū nolīgumā minētais ĀKK un ES sadarbības attiecību galvenais mērķis ĀKK valstu ekonomiskās, sociālās un kultūras attīstības jomā ir samazināt un galu galā izskaust nabadzību un veicināt mieru un drošību, kā arī politisko un demokrātisko stabilitāti ĀKK valstīs, lai pakāpeniski īstenotu tūkstošgades attīstības mērķus (TAM); tā kā saikne starp tirdzniecības liberalizāciju un nabadzības mazināšanu nav automātiska; tomēr pielāgoti tirdzniecības pasākumi var kalpot kā spēcīgs izaugsmes un attīstības virzītājspēks, kas vienlaikus rada iespējas vietējiem un mazajiem uzņēmumiem;

| D. | tā kā Kotonū nolīguma pamatā ir partneru vienlīdzība un atbildība par attīstības stratēģiju; |
| --- | --- |

D.

tā kā Kotonū nolīguma pamatā ir partneru vienlīdzība un atbildība par attīstības stratēģiju;

| E. | tā kā ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) ir jābūt tādiem nolīgumiem, kuru mērķis ir atbalstīt reģionālo integrāciju, attīstot tirdzniecību, nodrošinot ilgtspējīgu izaugsmi un izskaužot nabadzību, vienlaikus sekmējot ĀKK valstu ekonomikas pakāpenisku integrāciju pasaules ekonomikā; |
| --- | --- |

E.

tā kā ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) ir jābūt tādiem nolīgumiem, kuru mērķis ir atbalstīt reģionālo integrāciju, attīstot tirdzniecību, nodrošinot ilgtspējīgu izaugsmi un izskaužot nabadzību, vienlaikus sekmējot ĀKK valstu ekonomikas pakāpenisku integrāciju pasaules ekonomikā;

| F. | tā kā var piebilst, ka Eiropas Komisija tiecas slēgt plašus vispusīgus patiesas integrācijas nolīgumus, ietverot ne tikai preču tirdzniecības liberalizāciju, bet arī ieguldījumu, valsts iepirkumu un pakalpojumu tirdzniecības liberalizāciju, papildus saistībām intelektuālā īpašuma tiesību jomā, un tirdzniecības atvieglošanu; lai gan ĀKK sarunu norādēs pirmām kārtām uzmanība ir pievērsta sadarbības veicināšanai nolūkā stiprināt ĀKK valstu ekonomiskās un tirdzniecības spējas, lai palīdzētu tām veicināt ilgtspējīgu attīstību un izskaust nabadzību, vienlaikus palielinot to īpatsvaru pasaules tirdzniecībā; |
| --- | --- |

F.

tā kā var piebilst, ka Eiropas Komisija tiecas slēgt plašus vispusīgus patiesas integrācijas nolīgumus, ietverot ne tikai preču tirdzniecības liberalizāciju, bet arī ieguldījumu, valsts iepirkumu un pakalpojumu tirdzniecības liberalizāciju, papildus saistībām intelektuālā īpašuma tiesību jomā, un tirdzniecības atvieglošanu; lai gan ĀKK sarunu norādēs pirmām kārtām uzmanība ir pievērsta sadarbības veicināšanai nolūkā stiprināt ĀKK valstu ekonomiskās un tirdzniecības spējas, lai palīdzētu tām veicināt ilgtspējīgu attīstību un izskaust nabadzību, vienlaikus palielinot to īpatsvaru pasaules tirdzniecībā;

| G. | tā kā patlaban vienīgi Cariforum valstis ir noslēgušas un ievieš pilnīgu EPN, savukārt pārējie reģioni ir ieviesuši vai ievieš pagaidu nolīgumus, tomēr ir apņēmušies pabeigt sarunas atlikušajās jomās; |
| --- | --- |

G.

tā kā patlaban vienīgi Cariforum valstis ir noslēgušas un ievieš pilnīgu EPN, savukārt pārējie reģioni ir ieviesuši vai ievieš pagaidu nolīgumus, tomēr ir apņēmušies pabeigt sarunas atlikušajās jomās;

| H. | tā kā EPN ir paredzēti kā reģionāli nolīgumi, kas varētu atbalstīt mazu un sadrumstalotu ĀKK tirgu integrāciju spēcīgākā, reģionālā ekonomikā, tomēr tā kā vairākas ĀKK valstis, kas jūt spiedienu parakstīt atsevišķus nolīgumus, ir izveidojušas atšķirīgus tirdzniecības režīmus ar ES nekā to kaimiņvalstis, tādējādi iedragājot reģionālo integrāciju; |
| --- | --- |

H.

tā kā EPN ir paredzēti kā reģionāli nolīgumi, kas varētu atbalstīt mazu un sadrumstalotu ĀKK tirgu integrāciju spēcīgākā, reģionālā ekonomikā, tomēr tā kā vairākas ĀKK valstis, kas jūt spiedienu parakstīt atsevišķus nolīgumus, ir izveidojušas atšķirīgus tirdzniecības režīmus ar ES nekā to kaimiņvalstis, tādējādi iedragājot reģionālo integrāciju;

| I. | tā kā, ņemot vērā notiekošās sarunas par galīgajiem EPN, Komisija ir ierosinājusi pārskatīt pagaidu ekonomisko partnerattiecību nolīgumus; |
| --- | --- |

I.

tā kā, ņemot vērā notiekošās sarunas par galīgajiem EPN, Komisija ir ierosinājusi pārskatīt pagaidu ekonomisko partnerattiecību nolīgumus;

| J. | tā kā AKK valstu un valdību vadītāju septītajā augstākā līmeņa sanāksmē, kas notika 2012. gada decembrī, paziņoja, ka pēc desmit gadus ilgušām sarunām EPN nav snieguši vēlamo rezultātu, reģioni, kuri 2007. gada nogalē bija parakstījuši vai parafējuši EPN, galvenokārt centās novērst tirdzniecības pārtraukšanas risku, kā arī strīdīgi jautājumi joprojām nebija atrisināti un nopietni ierobežoja politisko telpu vai traucēja līdzsvaru starp ĀKK valstu tiesībām un pienākumiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā AKK valstu un valdību vadītāju septītajā augstākā līmeņa sanāksmē, kas notika 2012. gada decembrī, paziņoja, ka pēc desmit gadus ilgušām sarunām EPN nav snieguši vēlamo rezultātu, reģioni, kuri 2007. gada nogalē bija parakstījuši vai parafējuši EPN, galvenokārt centās novērst tirdzniecības pārtraukšanas risku, kā arī strīdīgi jautājumi joprojām nebija atrisināti un nopietni ierobežoja politisko telpu vai traucēja līdzsvaru starp ĀKK valstu tiesībām un pienākumiem;

| K. | tā kā tarifu atcelšana varētu radīt nopietnu iztrūkumu daudzu to ĀKK valstu budžetos, kuru valsts ieņēmumus lielākoties nodrošina ievedmuitas maksājumi un eksporta nodokļi; |
| --- | --- |

K.

tā kā tarifu atcelšana varētu radīt nopietnu iztrūkumu daudzu to ĀKK valstu budžetos, kuru valsts ieņēmumus lielākoties nodrošina ievedmuitas maksājumi un eksporta nodokļi;

| L. | tā kā ĀKK valstīm var būt nepieciešami papildu resursi, lai segtu EPN radītās pielāgošanās izmaksas, piemēram, saistībā ar ieņēmumu samazināšanos un lielāku konkurenci, kā arī lai veiktu ieguldījumus infrastruktūrā un palielinātu ražošanas jaudu, atbalstītu diversifikācijas pasākumus un uzlabotu konkurenci nolūkā izmantot priekšrocības, ko sniedz piekļuve ES tirgiem, kā arī starpreģionāliem, reģionāliem un pasaules tirgiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā ĀKK valstīm var būt nepieciešami papildu resursi, lai segtu EPN radītās pielāgošanās izmaksas, piemēram, saistībā ar ieņēmumu samazināšanos un lielāku konkurenci, kā arī lai veiktu ieguldījumus infrastruktūrā un palielinātu ražošanas jaudu, atbalstītu diversifikācijas pasākumus un uzlabotu konkurenci nolūkā izmantot priekšrocības, ko sniedz piekļuve ES tirgiem, kā arī starpreģionāliem, reģionāliem un pasaules tirgiem;

| M. | tā kā Regula (ES) Nr. 1528/2007 ir tikusi grozīta, lai no tās darbības jomas (saistībā ar DFQF tirgus piekļuvi) svītrotu tās valstis, kas nav veikušas nepieciešamos pasākumus, lai līdz 2014. gada 1. oktobrim ratificētu EPN; |
| --- | --- |

M.

tā kā Regula (ES) Nr. 1528/2007 ir tikusi grozīta, lai no tās darbības jomas (saistībā ar DFQF tirgus piekļuvi) svītrotu tās valstis, kas nav veikušas nepieciešamos pasākumus, lai līdz 2014. gada 1. oktobrim ratificētu EPN;

| N. | tā kā ĀKK reģioni ir pauduši bažas par virkni strīdīgu jautājumu, ko tie uzskata par būtisku ierobežojumu politiskajai telpai un faktoru, kurš traucē tiesību un pienākumu līdzsvaram EPN; |
| --- | --- |

N.

tā kā ĀKK reģioni ir pauduši bažas par virkni strīdīgu jautājumu, ko tie uzskata par būtisku ierobežojumu politiskajai telpai un faktoru, kurš traucē tiesību un pienākumu līdzsvaram EPN;

| O. | tā kā ĀKK grupa ir atkārtoti paudusi pilnīgu apņemšanos nodrošināt, ka sarunas tiek noslēgtas ar nosacījumu, ka gūtais rezultāts kliedē to bažas un īsteno to attīstības mērķus; |
| --- | --- |

O.

tā kā ĀKK grupa ir atkārtoti paudusi pilnīgu apņemšanos nodrošināt, ka sarunas tiek noslēgtas ar nosacījumu, ka gūtais rezultāts kliedē to bažas un īsteno to attīstības mērķus;

| P. | tā kā ES nesen īstenotās vispārējo preferenču sistēmas (VPS) reformas apturēs vienpusējas tirdzniecības preferences atsevišķām ĀKK valstīm, |
| --- | --- |

P.

tā kā ES nesen īstenotās vispārējo preferenču sistēmas (VPS) reformas apturēs vienpusējas tirdzniecības preferences atsevišķām ĀKK valstīm,

| 1. | uzsver, ka vispusīgu un līdzsvarotu EPN noslēgšanai un netraucētai īstenošanai ir jābūt nozīmīgam aspektam, kas nodrošina ĀKK valstu ilgtspējīgu attīstību, un šajos nolīgumos pienācīga vērība jāvelta arī šo valstu politiskajai izvēlei, attīstības prioritātēm un reģionālās integrācijas stiprināšanai; uzskata, ka valsts spēju palielināšanai arī turpmāk ir jābūt ĀKK un ES kopīgam mērķim; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka vispusīgu un līdzsvarotu EPN noslēgšanai un netraucētai īstenošanai ir jābūt nozīmīgam aspektam, kas nodrošina ĀKK valstu ilgtspējīgu attīstību, un šajos nolīgumos pienācīga vērība jāvelta arī šo valstu politiskajai izvēlei, attīstības prioritātēm un reģionālās integrācijas stiprināšanai; uzskata, ka valsts spēju palielināšanai arī turpmāk ir jābūt ĀKK un ES kopīgam mērķim;

| 2. | aicina Eiropas Savienību praksē īstenot apņemšanos nodrošināt attīstības politikas saskaņotību nolūkā uzlabot tirdzniecības, lauksaimniecības, nodokļu, klimata pārmaiņu, ieguldījumu, piekļuves izejmateriāliem un attīstības politikas saskaņotību un tādējādi sekmēt ĀKK valstu pāreju uz patstāvīgu ekonomiku; |
| --- | --- |

2.

aicina Eiropas Savienību praksē īstenot apņemšanos nodrošināt attīstības politikas saskaņotību nolūkā uzlabot tirdzniecības, lauksaimniecības, nodokļu, klimata pārmaiņu, ieguldījumu, piekļuves izejmateriāliem un attīstības politikas saskaņotību un tādējādi sekmēt ĀKK valstu pāreju uz patstāvīgu ekonomiku;

| 3. | uzskata, ka, risinot sarunas par EPN, ir jāņem vērā pēdējā desmitgadē piedzīvotās dažādās krīzes un notikumi ekonomikā; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka, risinot sarunas par EPN, ir jāņem vērā pēdējā desmitgadē piedzīvotās dažādās krīzes un notikumi ekonomikā;

| 4. | atgādina par nepieciešamību atjaunot uzticību un konstruktīvu dialogu visās sarunās ar ĀKK reģioniem; tāpēc mudina visas EPN sarunu puses saglabāt politisko gribu, kā arī zināmu elastīgumu un pragmatismu, lai novērstu nesaskaņas pārējos jautājumos, kā arī savstarpēji pieņemamā veidā ātri pabeigtu notiekošās sarunas par vispusīgiem EPN; |
| --- | --- |

4.

atgādina par nepieciešamību atjaunot uzticību un konstruktīvu dialogu visās sarunās ar ĀKK reģioniem; tāpēc mudina visas EPN sarunu puses saglabāt politisko gribu, kā arī zināmu elastīgumu un pragmatismu, lai novērstu nesaskaņas pārējos jautājumos, kā arī savstarpēji pieņemamā veidā ātri pabeigtu notiekošās sarunas par vispusīgiem EPN;

| 5. | atgādina, ka ĀKK valstu reģionālā integrācija ir viens no EPN sarunu steidzamajiem mērķiem; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka ĀKK valstu reģionālā integrācija ir viens no EPN sarunu steidzamajiem mērķiem;

| 6. | uzstāj, lai EPN un citu tirdzniecības nolīgumu pamatā būtu ĀKK un ES tirdzniecības attiecību tiesību aktu kopums, un tāpēc atkārtoti norāda, ka EPN procesa beigās, salīdzinot ar iepriekšējiem ĀKK un ES tirdzniecības nolīgumiem, nevienai ĀKK valstij nav jābūt nelabvēlīgākā situācijā vai tā nav jāatstāj šādā situācijā; aicina paredzēt pārredzamus, objektīvus, taisnīgas tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumus ar ĀKK valstīm, kuriem vajadzētu veicināt to attīstību, nosakot virkni sociālu un vides kritēriju; |
| --- | --- |

6.

uzstāj, lai EPN un citu tirdzniecības nolīgumu pamatā būtu ĀKK un ES tirdzniecības attiecību tiesību aktu kopums, un tāpēc atkārtoti norāda, ka EPN procesa beigās, salīdzinot ar iepriekšējiem ĀKK un ES tirdzniecības nolīgumiem, nevienai ĀKK valstij nav jābūt nelabvēlīgākā situācijā vai tā nav jāatstāj šādā situācijā; aicina paredzēt pārredzamus, objektīvus, taisnīgas tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumus ar ĀKK valstīm, kuriem vajadzētu veicināt to attīstību, nosakot virkni sociālu un vides kritēriju;

| 7. | atgādina sākotnējo Eiropas Parlamenta nostāju jautājumā par tirgus piekļuves regulu (EK) Nr. 1528/2007, kā arī par tās darbības laiku, kas beigsies 2014. gada 1. oktobrī, lai būtu iespējams noslēgt, parakstīt un īstenot pilnu EPN un tādējādi nodrošināt stabilu, paredzamu un labāku EPN norādītā ĀKK eksporta piekļuvi tirgum; |
| --- | --- |

7.

atgādina sākotnējo Eiropas Parlamenta nostāju jautājumā par tirgus piekļuves regulu (EK) Nr. 1528/2007, kā arī par tās darbības laiku, kas beigsies 2014. gada 1. oktobrī, lai būtu iespējams noslēgt, parakstīt un īstenot pilnu EPN un tādējādi nodrošināt stabilu, paredzamu un labāku EPN norādītā ĀKK eksporta piekļuvi tirgum;

| 8. | atbalsta notiekošās debates par reģionālo EPN fondu izveidi, kas atvieglotu ES līdzekļu devēju resursu novirzīšanu un sniegtu finansiālu palīdzību, īpaši lai risinātu jautājumu par piedāvājuma ierobežojumiem un ražošanas jaudu, nolūkā uzlabot konkurētspēju un atbalstīt ieņēmumu diversifikācijas iniciatīvas, fiskālās reformas un labas pārvaldības ieviešanu; |
| --- | --- |

8.

atbalsta notiekošās debates par reģionālo EPN fondu izveidi, kas atvieglotu ES līdzekļu devēju resursu novirzīšanu un sniegtu finansiālu palīdzību, īpaši lai risinātu jautājumu par piedāvājuma ierobežojumiem un ražošanas jaudu, nolūkā uzlabot konkurētspēju un atbalstīt ieņēmumu diversifikācijas iniciatīvas, fiskālās reformas un labas pārvaldības ieviešanu;

| 9. | atbalsta ĀKK valstu vadītāju aicinājumu nodrošināt lielāku saskaņu starp reģionālo integrācijas programmu, EPN un Dohas sarunu kārtā pausto apņemšanos, veidojot labāku koordināciju minēto trīs virzienu sarunu dalībnieku starpā ar mērķi nodrošināt konsekvenci; |
| --- | --- |

9.

atbalsta ĀKK valstu vadītāju aicinājumu nodrošināt lielāku saskaņu starp reģionālo integrācijas programmu, EPN un Dohas sarunu kārtā pausto apņemšanos, veidojot labāku koordināciju minēto trīs virzienu sarunu dalībnieku starpā ar mērķi nodrošināt konsekvenci;

| 10. | atbalsta Komisijas priekšlikumu pieņemt vairāk uz vajadzībām balstītu pieeju attiecībā uz tās palīdzību tirdzniecībai, vairāk uzmanības veltot VAV un valstīm ar zemiem ienākumiem; lūdz vairāk uzmanības pievērst šo valstu spēju uzlabošanai infrastruktūras un pieredzes jomās, lai sekmētu labi funkcionējošus tirdzniecības instrumentus; |
| --- | --- |

10.

atbalsta Komisijas priekšlikumu pieņemt vairāk uz vajadzībām balstītu pieeju attiecībā uz tās palīdzību tirdzniecībai, vairāk uzmanības veltot VAV un valstīm ar zemiem ienākumiem; lūdz vairāk uzmanības pievērst šo valstu spēju uzlabošanai infrastruktūras un pieredzes jomās, lai sekmētu labi funkcionējošus tirdzniecības instrumentus;

| 11. | aicina Eiropas Komisiju parādīt elastīgumu visos pārējos strīdīgajos jautājumos, lai tos atrisinātu un tādējādi dotu ĀKK valstīm un reģioniem iespēju veicināt industrializāciju, jaunu nozaru attīstību un vērtības pievienošanu, uzlabot ieņēmumu iekasēšanu, īpaši dienvidu valstu savstarpējās tirdzniecības kontekstā, un palīdzēt maksimāli izmantot politisko telpu attīstības mērķiem; |
| --- | --- |

11.

aicina Eiropas Komisiju parādīt elastīgumu visos pārējos strīdīgajos jautājumos, lai tos atrisinātu un tādējādi dotu ĀKK valstīm un reģioniem iespēju veicināt industrializāciju, jaunu nozaru attīstību un vērtības pievienošanu, uzlabot ieņēmumu iekasēšanu, īpaši dienvidu valstu savstarpējās tirdzniecības kontekstā, un palīdzēt maksimāli izmantot politisko telpu attīstības mērķiem;

| 12. | aicina sarunu puses sarunu laikā un īpaši īstenošanas laikā nodrošināt, ka ekonomisko partnerattiecību nolīgumos noteiktās saistības un izrietošās politiskās nostādnes efektīvi palīdz mazināt nabadzību, veicināt ĀKK valstu ekonomisko attīstību un vides ilgtspējību; |
| --- | --- |

12.

aicina sarunu puses sarunu laikā un īpaši īstenošanas laikā nodrošināt, ka ekonomisko partnerattiecību nolīgumos noteiktās saistības un izrietošās politiskās nostādnes efektīvi palīdz mazināt nabadzību, veicināt ĀKK valstu ekonomisko attīstību un vides ilgtspējību;

| 13. | uzsver ĀKK un ES tirdzniecības, dienvidu valstu savstarpējās tirdzniecības, reģiona iekšējās tirdzniecības nozīmi, kā arī ĀKK valstu reģionālās integrācijas un ĀKK valstu un ES aizjūras zemju un teritoriju integrācijas nozīmi, kas ir būtisks ilgtspējīgas sociālās un ekonomikas attīstības aspekts, un tas ir aktīvi jāatbalsta individuālos, apakšreģionālos vai reģionālos EPN; |
| --- | --- |

13.

uzsver ĀKK un ES tirdzniecības, dienvidu valstu savstarpējās tirdzniecības, reģiona iekšējās tirdzniecības nozīmi, kā arī ĀKK valstu reģionālās integrācijas un ĀKK valstu un ES aizjūras zemju un teritoriju integrācijas nozīmi, kas ir būtisks ilgtspējīgas sociālās un ekonomikas attīstības aspekts, un tas ir aktīvi jāatbalsta individuālos, apakšreģionālos vai reģionālos EPN;

| 14. | aicina ES un ĀKK valstis kopīgi izstrādāt stratēģiju ĀKK lauksaimniecības konkurētspējas uzlabošanai, padarot to plašāku par piekļuvi tirgum un risinot lauku attīstības problēmas, mazinot piedāvājuma ierobežojumus un uzlabojot piekļuvi mikrofinansējumam ar mērķi aizsargāt mazo saimniecību turētāju iztiku un nodrošināt neatkarību pārtikas apgādes ziņā un nodrošinājumu ar pārtiku; |
| --- | --- |

14.

aicina ES un ĀKK valstis kopīgi izstrādāt stratēģiju ĀKK lauksaimniecības konkurētspējas uzlabošanai, padarot to plašāku par piekļuvi tirgum un risinot lauku attīstības problēmas, mazinot piedāvājuma ierobežojumus un uzlabojot piekļuvi mikrofinansējumam ar mērķi aizsargāt mazo saimniecību turētāju iztiku un nodrošināt neatkarību pārtikas apgādes ziņā un nodrošinājumu ar pārtiku;

| 15. | uzsver, ka EPN ietvaros ir jāveicina un jāuzlabo piekļuve mikrofinansējumam, kas ir kredīta, apdrošinājuma un ietaupījumu instruments uzņēmēju atbalstam un tādējādi atvieglo ilgtspējīgus ieguldījumus un vietējās ekonomikas attīstību; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka EPN ietvaros ir jāveicina un jāuzlabo piekļuve mikrofinansējumam, kas ir kredīta, apdrošinājuma un ietaupījumu instruments uzņēmēju atbalstam un tādējādi atvieglo ilgtspējīgus ieguldījumus un vietējās ekonomikas attīstību;

| 16. | atzinīgi vērtē ĀKK valstu un valdību vadītāju apņemšanos arī turpmāk paātrināt sarunas, lai noslēgtu tādus EPN, kas palīdzēs uzlabot ĀKK valstu ekonomisko un sociālo attīstību, kā arī ĀKK valstu grupas reģionālo integrāciju; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē ĀKK valstu un valdību vadītāju apņemšanos arī turpmāk paātrināt sarunas, lai noslēgtu tādus EPN, kas palīdzēs uzlabot ĀKK valstu ekonomisko un sociālo attīstību, kā arī ĀKK valstu grupas reģionālo integrāciju;

| 17. | uzsver — lai ilgtspējīgas attīstības ziņā EPN būtu efektīvi, tie ir rūpīgi jāuzrauga gan sarunu, gan īstenošanas posmā; |
| --- | --- |

17.

uzsver — lai ilgtspējīgas attīstības ziņā EPN būtu efektīvi, tie ir rūpīgi jāuzrauga gan sarunu, gan īstenošanas posmā;

| 18. | aicina sarunu puses apsvērt iespēju kopīgi izveidot EPN uzraudzības mehānismu nolūkā izvērtēt gan gūtos panākumus, gan sarunās un EPN īstenošanā vēl pārvaramos šķēršļus; |
| --- | --- |

18.

aicina sarunu puses apsvērt iespēju kopīgi izveidot EPN uzraudzības mehānismu nolūkā izvērtēt gan gūtos panākumus, gan sarunās un EPN īstenošanā vēl pārvaramos šķēršļus;

| 19. | mudina ĀKK valstu varas iestādes nodrošināt, ka nolūkā stiprināt reģionālo dimensiju EPN minētās tirdzniecības saistības atbilst valstu attīstības stratēģijām un reģionālajām indikatīvām programmām; |
| --- | --- |

19.

mudina ĀKK valstu varas iestādes nodrošināt, ka nolūkā stiprināt reģionālo dimensiju EPN minētās tirdzniecības saistības atbilst valstu attīstības stratēģijām un reģionālajām indikatīvām programmām;

| 20. | mudina ES un ĀKK partnerus nodrošināt, ka liberalizācijas saistību grafiks atbilst palīdzības grafikam attīstības jomā; |
| --- | --- |

20.

mudina ES un ĀKK partnerus nodrošināt, ka liberalizācijas saistību grafiks atbilst palīdzības grafikam attīstības jomā;

| 21. | rosina ĀKK valstis sarunās par EPN un lēmumu pieņemšanas procesos iesaistīt visas ieinteresētās puses, lai nodrošinātu vietējo līdzdalību šajā procesā, kā arī izrietošo politisko nostādņu saskaņotību un turpinājumu; |
| --- | --- |

21.

rosina ĀKK valstis sarunās par EPN un lēmumu pieņemšanas procesos iesaistīt visas ieinteresētās puses, lai nodrošinātu vietējo līdzdalību šajā procesā, kā arī izrietošo politisko nostādņu saskaņotību un turpinājumu;

| 22. | uzsver parlamentu un nevalstisko dalībnieku nozīmi EPN īstenošanas un sarunu par šiem nolīgumiem uzraudzībā; aicina tos regulāri iesaistīties notiekošajā sarunu procesā, pamatojoties uz līdzdalības pieeju, kā arī iesaistīties EPN ietvaros izveidoto kopīgo iestāžu darbībā, lai tādējādi nodrošinātu maksimālu pārredzamību; |
| --- | --- |

22.

uzsver parlamentu un nevalstisko dalībnieku nozīmi EPN īstenošanas un sarunu par šiem nolīgumiem uzraudzībā; aicina tos regulāri iesaistīties notiekošajā sarunu procesā, pamatojoties uz līdzdalības pieeju, kā arī iesaistīties EPN ietvaros izveidoto kopīgo iestāžu darbībā, lai tādējādi nodrošinātu maksimālu pārredzamību;

| 23. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, ES Padomes prezidentūrai, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas parlamentam, valstu un reģionālajiem parlamentiem, ĀKK valstu reģionālajām organizācijām. |
| --- | --- |

23.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, ES Padomes prezidentūrai, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas parlamentam, valstu un reģionālajiem parlamentiem, ĀKK valstu reģionālajām organizācijām.

REZOLŪCIJA (30)

par cilvēkresursiem veselības aprūpei ĀKK valstīs

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties 2013. gada 17.–19. jūnijā Briselē, |
| --- | --- |

—

tiekoties 2013. gada 17.–19. jūnijā Briselē,

| — | ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 25. pantu, kurā noteikts, ka veselība ir ietverta pamattiesībās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 25. pantu, kurā noteikts, ka veselība ir ietverta pamattiesībās,

| — | ņemot vērā ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumu (Kotonū nolīgums) un īpaši tā 25. panta 1. punkta b), c), d) un g) apakšpunktu par sociālās nozares attīstību, 29. panta 3. punkta c) apakšpunktu par ĀKK un ES sadarbību reģionālās sadarbības un integrācijas atbalstam un 31. panta b) punkta iii) daļu par dzimumu līdztiesības jautājumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumu (Kotonū nolīgums) un īpaši tā 25. panta 1. punkta b), c), d) un g) apakšpunktu par sociālās nozares attīstību, 29. panta 3. punkta c) apakšpunktu par ĀKK un ES sadarbību reģionālās sadarbības un integrācijas atbalstam un 31. panta b) punkta iii) daļu par dzimumu līdztiesības jautājumiem,

| — | ņemot vērā 2005. gada decembrī Eiropas Konsensā attīstības jomā noteiktās Eiropas Savienības prioritātes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada decembrī Eiropas Konsensā attīstības jomā noteiktās Eiropas Savienības prioritātes,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) — jo īpaši par cilvēces attīstību (veselība un izglītība), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) — jo īpaši par cilvēces attīstību (veselība un izglītība),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūciju par veselības aprūpes sistēmām Subsahāras Āfrikā un veselību pasaulē (31), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūciju par veselības aprūpes sistēmām Subsahāras Āfrikā un veselību pasaulē (31),

| — | ņemot vērā ES stratēģiju rīcībai saistībā ar cilvēkresursu krīzi veselības nozarē jaunattīstības valstīs (COM(2005)0642), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES stratēģiju rīcībai saistībā ar cilvēkresursu krīzi veselības nozarē jaunattīstības valstīs (COM(2005)0642),

| — | ņemot vērā Komisijas 2006. gada 21. decembra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei „Eiropas rīcības programma, lai likvidētu veselības aprūpes darbinieku kritisko trūkumu jaunattīstības valstīs (2007.–2013. gads)” (COM(2006)0870, galīgā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 21. decembra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei „Eiropas rīcības programma, lai likvidētu veselības aprūpes darbinieku kritisko trūkumu jaunattīstības valstīs (2007.–2013. gads)” (COM(2006)0870, galīgā redakcija),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 31. marta paziņojumu, kura mērķis ir stiprināt ES lomu veselības jomā pasaules mērogā (COM(2010)0128), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 31. marta paziņojumu, kura mērķis ir stiprināt ES lomu veselības jomā pasaules mērogā (COM(2010)0128),

| — | ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) ziņojumu „Kopīgs darbs veselības jomā. 2006. gada Pasaules veselības ziņojums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) ziņojumu „Kopīgs darbs veselības jomā. 2006. gada Pasaules veselības ziņojums”,

| — | ņemot vērā PVO Globālo rīcības kodeksu par veselības nozares personāla starptautisko atlasi (WHA63.16), ko 63. Pasaules veselības asambleja pieņēma 2010. gada maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PVO Globālo rīcības kodeksu par veselības nozares personāla starptautisko atlasi (WHA63.16), ko 63. Pasaules veselības asambleja pieņēma 2010. gada maijā,

| — | ņemot vērā ESAO 2010. gada politikas pārskatu „Veselības nozares darbinieku starptautiskā migrācija. Labāka starptautiskā sadarbība globālās veselības nozares darbaspēka krīzes pārvarēšanai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO 2010. gada politikas pārskatu „Veselības nozares darbinieku starptautiskā migrācija. Labāka starptautiskā sadarbība globālās veselības nozares darbaspēka krīzes pārvarēšanai”,

| — | ņemot vērā PVO ziņojumu, ko sagatavoja C. Dolea u. c. (2010. gads) „Labāka piekļuve veselības nozarē strādājošajiem attālos un lauku rajonos, uzlabojot to paturēšanu attiecīgajā darba vietā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PVO ziņojumu, ko sagatavoja C. Dolea u. c. (2010. gads) „Labāka piekļuve veselības nozarē strādājošajiem attālos un lauku rajonos, uzlabojot to paturēšanu attiecīgajā darba vietā”,

| — | ņemot vērā PVO ziņojumu „Uzdevumu pārdale. Racionāla uzdevumu sadale veselības nozares darbaspēka komandu starpā. Vispārēji ieteikumi un norādes”, Ženēva, 2008. gads, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PVO ziņojumu „Uzdevumu pārdale. Racionāla uzdevumu sadale veselības nozares darbaspēka komandu starpā. Vispārēji ieteikumi un norādes”, Ženēva, 2008. gads,

| — | ņemot vērā Kampalas deklarāciju, Pirmo pasaules forumu par cilvēkresursiem veselības nozarē, 2008. gada 2.–7. martā Kampalā, Ugandā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kampalas deklarāciju, Pirmo pasaules forumu par cilvēkresursiem veselības nozarē, 2008. gada 2.–7. martā Kampalā, Ugandā,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības un Eiropas Savienības kopīgo stratēģiju veselības aizsardzības jomā, kas izstrādāta 2007. gada decembrī Lisabonā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības un Eiropas Savienības kopīgo stratēģiju veselības aizsardzības jomā, kas izstrādāta 2007. gada decembrī Lisabonā,

| — | ņemot vērā Abudžas 2001. gada 27. aprīļa deklarācijā pausto apņemšanos par HIV/AIDS, tuberkulozi un citām saistītām infekciju slimībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Abudžas 2001. gada 27. aprīļa deklarācijā pausto apņemšanos par HIV/AIDS, tuberkulozi un citām saistītām infekciju slimībām,

| — | ņemot vērā Sociālo lietu un vides komitejas ziņojumu (ACP-EU/101.294/13/A/galīgā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sociālo lietu un vides komitejas ziņojumu (ACP-EU/101.294/13/A/galīgā redakcija),

| A | tā kā 4 miljoniem ārstu, medmāsu, vecmāšu un citiem veselības nozarē strādājošiem jāveic būtiski veselības aprūpes pasākumi, lai īstenotu tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), un tā kā šos mērķus nevar atbilstoši sasniegt, ja trūkst apmācītu, atbalstītu un nodarbinātu veselības aprūpes darbinieku, kuri saņem pienācīgu samaksu atbilstoši grūtajiem darba apstākļiem; |
| --- | --- |

A

tā kā 4 miljoniem ārstu, medmāsu, vecmāšu un citiem veselības nozarē strādājošiem jāveic būtiski veselības aprūpes pasākumi, lai īstenotu tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), un tā kā šos mērķus nevar atbilstoši sasniegt, ja trūkst apmācītu, atbalstītu un nodarbinātu veselības aprūpes darbinieku, kuri saņem pienācīgu samaksu atbilstoši grūtajiem darba apstākļiem;

| B. | tā kā 38 ĀKK valstīs novērojams nopietns veselības aprūpes darbinieku trūkums, kā dēļ Āfrikā ir gandrīz 25 % pasaules slimību sloga, bet tikai 3 % no pasaulē kopējā veselības aprūpes darbinieku skaita; tā kā smaga administratīvā sloga vai novecojušu metožu un kārtības dēļ ievērojami mazinās personāla komplektēšanas jauda; |
| --- | --- |

B.

tā kā 38 ĀKK valstīs novērojams nopietns veselības aprūpes darbinieku trūkums, kā dēļ Āfrikā ir gandrīz 25 % pasaules slimību sloga, bet tikai 3 % no pasaulē kopējā veselības aprūpes darbinieku skaita; tā kā smaga administratīvā sloga vai novecojušu metožu un kārtības dēļ ievērojami mazinās personāla komplektēšanas jauda;

| C. | tā kā tiesības uz veselību ir cilvēku pamattiesības, kas noteiktas Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 25. pantā; |
| --- | --- |

C.

tā kā tiesības uz veselību ir cilvēku pamattiesības, kas noteiktas Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 25. pantā;

| D. | tā kā, veidojot un uzlabojot dzīves un darba apstākļus, kā arī izglītojot un piedāvājot finansiālus stimulus, un personīgu un profesionālu atbalstu, ir jānodrošina, ka veselības aprūpes darbinieki paliek strādāt lauku un attālos rajonos; |
| --- | --- |

D.

tā kā, veidojot un uzlabojot dzīves un darba apstākļus, kā arī izglītojot un piedāvājot finansiālus stimulus, un personīgu un profesionālu atbalstu, ir jānodrošina, ka veselības aprūpes darbinieki paliek strādāt lauku un attālos rajonos;

| E. | tā kā saistībā ar sabiedrības novecošanu valstīs ar augstiem ienākumiem ir nepieciešami labāki veselības aprūpes pakalpojumi; tā kā daudzās jaunattīstības valstīs kritiski trūkst veselības nozarē strādājošo; tā kā Pasaules bankas un Starptautiskā Valūtas fonda strukturālo koriģējumu programmu prasība samazināt valsts izdevumus daudzās valstīs saasina šo problēmu; |
| --- | --- |

E.

tā kā saistībā ar sabiedrības novecošanu valstīs ar augstiem ienākumiem ir nepieciešami labāki veselības aprūpes pakalpojumi; tā kā daudzās jaunattīstības valstīs kritiski trūkst veselības nozarē strādājošo; tā kā Pasaules bankas un Starptautiskā Valūtas fonda strukturālo koriģējumu programmu prasība samazināt valsts izdevumus daudzās valstīs saasina šo problēmu;

| F. | tā kā turīgu galamērķa valstu mērķtiecīgi personāla atlases pasākumi un finansiālie un citi stimuli pretēji mazām algām, sliktai un nestabilai darba videi, kā arī trauslām veselības aprūpes sistēmām daudzās jaunattīstības valstīs veicina veselības nozarē strādājošo migrāciju starptautiskā mērogā; |
| --- | --- |

F.

tā kā turīgu galamērķa valstu mērķtiecīgi personāla atlases pasākumi un finansiālie un citi stimuli pretēji mazām algām, sliktai un nestabilai darba videi, kā arī trauslām veselības aprūpes sistēmām daudzās jaunattīstības valstīs veicina veselības nozarē strādājošo migrāciju starptautiskā mērogā;

| G. | tā kā deleģējot atbildību par medicīnas un veselības aprūpes pakalpojumiem no augstākiem veselības nozares personāla darbiniekiem uz zemākiem, dažkārt neprofesionāļiem (uzdevumu pārdale un uzdevumu dalīšana), ja to rūpīgi izplāno un ievieš, var uzlabot piekļuvi kvalitatīviem veselības aprūpes pakalpojumiem un samazināt izmaksas; |
| --- | --- |

G.

tā kā deleģējot atbildību par medicīnas un veselības aprūpes pakalpojumiem no augstākiem veselības nozares personāla darbiniekiem uz zemākiem, dažkārt neprofesionāļiem (uzdevumu pārdale un uzdevumu dalīšana), ja to rūpīgi izplāno un ievieš, var uzlabot piekļuvi kvalitatīviem veselības aprūpes pakalpojumiem un samazināt izmaksas;

| H. | tā kā, lai aizsniegtu sociāli atstumtās vai grūti aizsniedzamās iedzīvotāju grupas, kā arī lai mazinātu veselības nozarē strādājošo trūkumu, ir nepieciešama gan integrācija veselības aprūpes sistēmās, nediskriminējot kopienas veselības aprūpes darbiniekus (CHW), gan tradicionālās veselības aprūpes ārsti, kas ir apmācīti mērķgrupas, piemēram, HIV/AIDS slimnieku, seksuālo pakalpojumu sniedzēju, jauniešu un grūtnieču īpašo vajadzību aprūpē; tā kā CHW iesaistīšana kopienas līmeņa veselības aprūpes programmās ir pierādījis sevi kā veiksmīgs un rentabls pasākums; |
| --- | --- |

H.

tā kā, lai aizsniegtu sociāli atstumtās vai grūti aizsniedzamās iedzīvotāju grupas, kā arī lai mazinātu veselības nozarē strādājošo trūkumu, ir nepieciešama gan integrācija veselības aprūpes sistēmās, nediskriminējot kopienas veselības aprūpes darbiniekus (CHW), gan tradicionālās veselības aprūpes ārsti, kas ir apmācīti mērķgrupas, piemēram, HIV/AIDS slimnieku, seksuālo pakalpojumu sniedzēju, jauniešu un grūtnieču īpašo vajadzību aprūpē; tā kā CHW iesaistīšana kopienas līmeņa veselības aprūpes programmās ir pierādījis sevi kā veiksmīgs un rentabls pasākums;

| I. | tā kā informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) var izmantot kā instrumentus, ar ko uzlabot vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei, īpaši attiecībā uz diagnožu noteikšanu un ārstēšanu, izmantojot telemedicīnu, sekmīgāk izplatot informāciju par sabiedrības veselību, kā arī atvieglojot sabiedrisko diskursu un dialogu par galvenajiem sabiedrības veselības draudiem ĀKK valstīs, |
| --- | --- |

I.

tā kā informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) var izmantot kā instrumentus, ar ko uzlabot vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei, īpaši attiecībā uz diagnožu noteikšanu un ārstēšanu, izmantojot telemedicīnu, sekmīgāk izplatot informāciju par sabiedrības veselību, kā arī atvieglojot sabiedrisko diskursu un dialogu par galvenajiem sabiedrības veselības draudiem ĀKK valstīs,

| 1. | uzskata, ka patlaban kvalitatīva izglītība, apmācība un pētniecība medicīnā ĀKK valstu veselības sistēmās netiek pietiekami finansēta; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka patlaban kvalitatīva izglītība, apmācība un pētniecība medicīnā ĀKK valstu veselības sistēmās netiek pietiekami finansēta;

| 2. | aicina ĀKK valstis pat ar ierobežotu valsts budžetu izveidot spēcīgākas veselības sistēmas un stratēģijas, kuru mērķis ir:






  i) | veicināt uz cilvēktiesībām un dzimumu līdztiesību balstītas pieejas pilnveidi; |
| --- | --- | --- |

2.

aicina ĀKK valstis pat ar ierobežotu valsts budžetu izveidot spēcīgākas veselības sistēmas un stratēģijas, kuru mērķis ir:

i)

veicināt uz cilvēktiesībām un dzimumu līdztiesību balstītas pieejas pilnveidi;

| ii) | paplašināt cilvēkresursu bāzi un nodrošināt cilvēkresursu efektīvu izmantojumu, īpaši palielinot piekļuvi pakalpojumiem, īstenojot uzdevumu pārdali/dalīšanu; |
| --- | --- |

ii)

paplašināt cilvēkresursu bāzi un nodrošināt cilvēkresursu efektīvu izmantojumu, īpaši palielinot piekļuvi pakalpojumiem, īstenojot uzdevumu pārdali/dalīšanu;

| iii) | garantēt vispārēju veselības aprūpi, ko nodrošina pietiekami kvalificēti veselības nozares darbinieki; |
| --- | --- |

iii)

garantēt vispārēju veselības aprūpi, ko nodrošina pietiekami kvalificēti veselības nozares darbinieki;

| 3. | atzīmē, ka PVO ir uzsvērusi — „ĀKK valstu sabiedrības veselības sistēmās neapmāca un nepieņem darbā pietiekami daudz cilvēku”; tāpat vērš uzmanību uz to, ka notiek ievērojama pāriešana uz privāto un NVO nozari iekšzemes mērogā; |
| --- | --- |

3.

atzīmē, ka PVO ir uzsvērusi — „ĀKK valstu sabiedrības veselības sistēmās neapmāca un nepieņem darbā pietiekami daudz cilvēku”; tāpat vērš uzmanību uz to, ka notiek ievērojama pāriešana uz privāto un NVO nozari iekšzemes mērogā;

| 4. | atkārtoti norāda, ka cilvēkresursu krīze veselības jomā ir ļoti svarīgs jautājums, kas ir steidzami jārisina, īpaši ĀKK un ES politiskā dialoga ietvaros; atzīst, ka viens būtisks iemesls šādai sarežģītai situācijai jaunattīstības valstīs ir to veselības nozarē strādājošo migrācija, jo tos noalgo attīstītās valstis; kā pirmo soli atzinīgi vērtē PVO Globālo rīcības kodeksu par veselības nozares personāla starptautisko atlasi un aicina ES dalībvalstis un citas attīstītās valstis ievērot to; uzskata, ka attīstītajām valstīm vajadzētu ieguldīt līdzekļus pašām savu veselības nozarē strādājošo apmācībā; |
| --- | --- |

4.

atkārtoti norāda, ka cilvēkresursu krīze veselības jomā ir ļoti svarīgs jautājums, kas ir steidzami jārisina, īpaši ĀKK un ES politiskā dialoga ietvaros; atzīst, ka viens būtisks iemesls šādai sarežģītai situācijai jaunattīstības valstīs ir to veselības nozarē strādājošo migrācija, jo tos noalgo attīstītās valstis; kā pirmo soli atzinīgi vērtē PVO Globālo rīcības kodeksu par veselības nozares personāla starptautisko atlasi un aicina ES dalībvalstis un citas attīstītās valstis ievērot to; uzskata, ka attīstītajām valstīm vajadzētu ieguldīt līdzekļus pašām savu veselības nozarē strādājošo apmācībā;

| 5. | vairākkārt atkārto, ka ĀKK un attīstītajām valstīm ir nekavējoties jānovērš cilvēkresursu trūkums veselības nozarē ĀKK valstīs, ņemot vērā to vajadzības, iesaistot visas attiecīgās ieinteresētās puses, kā arī izmantojot līdzekļu devēju finanšu ieguldījumus un tehnisko palīdzību; |
| --- | --- |

5.

vairākkārt atkārto, ka ĀKK un attīstītajām valstīm ir nekavējoties jānovērš cilvēkresursu trūkums veselības nozarē ĀKK valstīs, ņemot vērā to vajadzības, iesaistot visas attiecīgās ieinteresētās puses, kā arī izmantojot līdzekļu devēju finanšu ieguldījumus un tehnisko palīdzību;

| 6. | aicina ĀKK valstis īstenot 2001. gadā Abudžā izvirzīto mērķi piešķirt 15 % no valsts budžeta veselības nozarei; mudina valstīs, kuras šo mērķi ir sasniegušas, turpināt īstenot konkrētus pasākumus objektīvai ilgtermiņa stratēģijai cilvēkresursiem veselības nozarē (HRH), īpaši, ja nav panākta pozitīva ietekme uz saslimstību un mirstību; |
| --- | --- |

6.

aicina ĀKK valstis īstenot 2001. gadā Abudžā izvirzīto mērķi piešķirt 15 % no valsts budžeta veselības nozarei; mudina valstīs, kuras šo mērķi ir sasniegušas, turpināt īstenot konkrētus pasākumus objektīvai ilgtermiņa stratēģijai cilvēkresursiem veselības nozarē (HRH), īpaši, ja nav panākta pozitīva ietekme uz saslimstību un mirstību;

| 7. | aicina Eiropas Savienību un tās dalībvalstis, sniedzot tehnisko palīdzību, palīdzēt ĀKK valstīm nodrošināt PVO ieteiktos izdevumus uz vienu iedzīvotāju veselības nozarē, savukārt visnestabilākajās un vismazāk attīstītajās valstīs nodrošinot oficiālu palīdzību attīstības jomā; |
| --- | --- |

7.

aicina Eiropas Savienību un tās dalībvalstis, sniedzot tehnisko palīdzību, palīdzēt ĀKK valstīm nodrošināt PVO ieteiktos izdevumus uz vienu iedzīvotāju veselības nozarē, savukārt visnestabilākajās un vismazāk attīstītajās valstīs nodrošinot oficiālu palīdzību attīstības jomā;

| 8. | atgādina, ka ĀKK valstu parāda slogs ir nopietns šķērslis, kas atņem resursus, kuri ir ļoti nepieciešami nozīmīgu nozaru, piemēram, veselības aprūpes, finansēšanai un ekonomiskās attīstības veicināšanai vispār; aicina noteikt parāda atvieglojumus vismaz vismazāk attīstītajām valstīm, jo šie parādi ir apkaunojoši un valdības tajos ir iedzīvojušās pretēji tautas interesēm; |
| --- | --- |

8.

atgādina, ka ĀKK valstu parāda slogs ir nopietns šķērslis, kas atņem resursus, kuri ir ļoti nepieciešami nozīmīgu nozaru, piemēram, veselības aprūpes, finansēšanai un ekonomiskās attīstības veicināšanai vispār; aicina noteikt parāda atvieglojumus vismaz vismazāk attīstītajām valstīm, jo šie parādi ir apkaunojoši un valdības tajos ir iedzīvojušās pretēji tautas interesēm;

| 9. | uzskata, ka publiskie pakalpojumi, kuru finansējums pastāvīgi ir nepietiekams un kurus sniedz pārāk maz darbinieku, ir jākonsolidē un jāpilnveido, lai palīdzētu lielākajai daļai iedzīvotāju; un norāda, ka iedzīvotāju turīgākās grupas izmanto privāto sistēmu un tiek apkalpoti daudz labāk; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka publiskie pakalpojumi, kuru finansējums pastāvīgi ir nepietiekams un kurus sniedz pārāk maz darbinieku, ir jākonsolidē un jāpilnveido, lai palīdzētu lielākajai daļai iedzīvotāju; un norāda, ka iedzīvotāju turīgākās grupas izmanto privāto sistēmu un tiek apkalpoti daudz labāk;

| 10. | aicina ĀKK valstis iesaistīt visas attiecīgās ieinteresētās puses veselības nozares darbaspēka plānu izstrādē, kas ir valsts plāna veselības nozarē būtiska daļa; |
| --- | --- |

10.

aicina ĀKK valstis iesaistīt visas attiecīgās ieinteresētās puses veselības nozares darbaspēka plānu izstrādē, kas ir valsts plāna veselības nozarē būtiska daļa;

| 11. | aicina ĀKK valstis palielināt finansējumu veselības nozarē nodarbinātajiem, ieguldot līdzekļus veselības aprūpes darbinieku atlasē, izglītībā un apmācībā, balstoties uz nediskriminācijas principu, lai nodrošinātu atbilstošu stimulu un radītu darba vidi, kas dod iespējas un ir droša efektīvai veselības aprūpē nodarbināto noturēšanai, īpaši lauku rajonos, un lai garantētu vienlīdzīgu veselības aprūpes darbaspēka sadali; šajā sakarā aicina svītrot veselības nozari no Pasaules Bankas un Starptautiskā Valūtas fonda strukturālo koriģējumu programmām; |
| --- | --- |

11.

aicina ĀKK valstis palielināt finansējumu veselības nozarē nodarbinātajiem, ieguldot līdzekļus veselības aprūpes darbinieku atlasē, izglītībā un apmācībā, balstoties uz nediskriminācijas principu, lai nodrošinātu atbilstošu stimulu un radītu darba vidi, kas dod iespējas un ir droša efektīvai veselības aprūpē nodarbināto noturēšanai, īpaši lauku rajonos, un lai garantētu vienlīdzīgu veselības aprūpes darbaspēka sadali; šajā sakarā aicina svītrot veselības nozari no Pasaules Bankas un Starptautiskā Valūtas fonda strukturālo koriģējumu programmām;

| 12. | mudina ĀKK valstis veselības nozarē nodarbināto valsts plānos paredzēt atbildības par medicīnisko un veselības aprūpes pakalpojumu deleģēšanu no personāla augstākajiem amatiem uz zemākajiem; aicina ĀKK valstis, plānojot veselības aprūpes pakalpojumus, ieguldīt līdzekļus aprūpes efektivitātes un kvalitātes uzlabošanā, lai mazinātu pašreizējo darbinieku darba slogu; |
| --- | --- |

12.

mudina ĀKK valstis veselības nozarē nodarbināto valsts plānos paredzēt atbildības par medicīnisko un veselības aprūpes pakalpojumu deleģēšanu no personāla augstākajiem amatiem uz zemākajiem; aicina ĀKK valstis, plānojot veselības aprūpes pakalpojumus, ieguldīt līdzekļus aprūpes efektivitātes un kvalitātes uzlabošanā, lai mazinātu pašreizējo darbinieku darba slogu;

| 13. | aicina jaunattīstības valstis izstrādāt un/vai atjaunot to sabiedriskās un pamata veselības aprūpes sistēmas un pakalpojumus un aicina ES atbalstīt šo procesu, sniedzot atbalstu cilvēku un iestāžu spēju un infrastruktūras stiprināšanai, tostarp medicīnas darbinieku darba apstākļu uzlabošanai, piemērota medicīniskā aprīkojuma nodrošināšanai un tehnoloģiju nodošanai; |
| --- | --- |

13.

aicina jaunattīstības valstis izstrādāt un/vai atjaunot to sabiedriskās un pamata veselības aprūpes sistēmas un pakalpojumus un aicina ES atbalstīt šo procesu, sniedzot atbalstu cilvēku un iestāžu spēju un infrastruktūras stiprināšanai, tostarp medicīnas darbinieku darba apstākļu uzlabošanai, piemērota medicīniskā aprīkojuma nodrošināšanai un tehnoloģiju nodošanai;

| 14. | aicina ĀKK valstu sabiedrības veselības iestādes integrēt CHW un tradicionālās veselības aprūpes ārstus oficiālajā veselības sistēmā, kā arī palielināt finansiālo un politisko atbalstu CHW un kopienas risinājumiem, nodrošinot apmācību, uzraudzību, stimulu un pastāvīgu atbalstu; |
| --- | --- |

14.

aicina ĀKK valstu sabiedrības veselības iestādes integrēt CHW un tradicionālās veselības aprūpes ārstus oficiālajā veselības sistēmā, kā arī palielināt finansiālo un politisko atbalstu CHW un kopienas risinājumiem, nodrošinot apmācību, uzraudzību, stimulu un pastāvīgu atbalstu;

| 15. | uzsver izpratnes vairošanas un preventīvu veselības kampaņu nozīmi cīņā pret epidēmijām un pandēmijām; uzskata, ka CHW un tradicionālās veselības aprūpes ārsti ir pilnā mērā jāiesaista šajās kampaņās; |
| --- | --- |

15.

uzsver izpratnes vairošanas un preventīvu veselības kampaņu nozīmi cīņā pret epidēmijām un pandēmijām; uzskata, ka CHW un tradicionālās veselības aprūpes ārsti ir pilnā mērā jāiesaista šajās kampaņās;

| 16. | atzīst informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) potenciālu veselības aprūpes pakalpojumu nodrošināšanā; tāpēc mudina ĀKK valstis ieviest atbilstošas politikas un reglamentējošās programmas IKT izmantošanai veselības aprūpes sistēmās; |
| --- | --- |

16.

atzīst informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) potenciālu veselības aprūpes pakalpojumu nodrošināšanā; tāpēc mudina ĀKK valstis ieviest atbilstošas politikas un reglamentējošās programmas IKT izmantošanai veselības aprūpes sistēmās;

| 17. | atzīst pilsoniskās sabiedrības, vietējo varas iestāžu, kopienu un sabiedrības veselības bezpeļņas organizāciju un brīvprātīgo organizāciju būtisko nozīmi sabiedrības veselības sistēmu papildināšanā; tāpēc aicina ĀKK valstis veselības aprūpes pakalpojumu uzlabošanas procesā cītīgi iesaistīt visas attiecīgās ieinteresētās puses; |
| --- | --- |

17.

atzīst pilsoniskās sabiedrības, vietējo varas iestāžu, kopienu un sabiedrības veselības bezpeļņas organizāciju un brīvprātīgo organizāciju būtisko nozīmi sabiedrības veselības sistēmu papildināšanā; tāpēc aicina ĀKK valstis veselības aprūpes pakalpojumu uzlabošanas procesā cītīgi iesaistīt visas attiecīgās ieinteresētās puses;

| 18. | uzskata, ka ES dalībvalstīm ir jāpalielina gan finansiālais, gan tehniskais atbalsts ĀKK valstīm, lai izstrādātu valstu veselības aprūpes plānus un stratēģijas, kuru uzmanības centrā ir veselības nozares darbinieku prasmju pielāgošana vietējām vajadzībām, kā arī augstākās izglītības un apmācības nodrošināšana CHW prasmju uzlabošanai; uzskata, ka šo plānu uzdevums galvenokārt ir nodrošināt pastāvīgu apmācību un noturēt CHW darbā, īpaši lauku kopienās, kā arī veicināt zināšanas par šo personu darbu un cieņu pret to, tādējādi uzlabojot viņu statusu sabiedrībā; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka ES dalībvalstīm ir jāpalielina gan finansiālais, gan tehniskais atbalsts ĀKK valstīm, lai izstrādātu valstu veselības aprūpes plānus un stratēģijas, kuru uzmanības centrā ir veselības nozares darbinieku prasmju pielāgošana vietējām vajadzībām, kā arī augstākās izglītības un apmācības nodrošināšana CHW prasmju uzlabošanai; uzskata, ka šo plānu uzdevums galvenokārt ir nodrošināt pastāvīgu apmācību un noturēt CHW darbā, īpaši lauku kopienās, kā arī veicināt zināšanas par šo personu darbu un cieņu pret to, tādējādi uzlabojot viņu statusu sabiedrībā;

| 19. | ierosina ĀKK valstīm ar ES atbalstu vispusīgi novērtēt apmācību vajadzības, lai noteiktu valsts vajadzības HRH jomā; |
| --- | --- |

19.

ierosina ĀKK valstīm ar ES atbalstu vispusīgi novērtēt apmācību vajadzības, lai noteiktu valsts vajadzības HRH jomā;

| 20. | norāda, ka veselības nozarē nodarbinātajiem ir jāspēj strādāt atbilstošos darba apstākļos, un tāpēc aicina ES un ĀKK valstis veltīt uzmanību kvalitatīvas medicīnas un slimnīcas infrastruktūras izveidei, īpaši lauku un attālos rajonos; rosina ES un ĀKK valstis izveidot partnerību starp Eiropas slimnīcām un slimnīcām ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

20.

norāda, ka veselības nozarē nodarbinātajiem ir jāspēj strādāt atbilstošos darba apstākļos, un tāpēc aicina ES un ĀKK valstis veltīt uzmanību kvalitatīvas medicīnas un slimnīcas infrastruktūras izveidei, īpaši lauku un attālos rajonos; rosina ES un ĀKK valstis izveidot partnerību starp Eiropas slimnīcām un slimnīcām ĀKK valstīs;

| 21. | atzīmē, ka ĀKK valstīs ne vienmēr ir pieejamas modernākās ārstēšanas metodes; aicina ES un citus līdzekļu devējus uzlabot situāciju saistībā ar ĀKK valstu piekļuvi jaunākajiem medikamentiem, jo īpaši tiem, ko var izmantot, lai nodrošinātu ārstēšanu epidēmiju un pandēmiju gadījumos; |
| --- | --- |

21.

atzīmē, ka ĀKK valstīs ne vienmēr ir pieejamas modernākās ārstēšanas metodes; aicina ES un citus līdzekļu devējus uzlabot situāciju saistībā ar ĀKK valstu piekļuvi jaunākajiem medikamentiem, jo īpaši tiem, ko var izmantot, lai nodrošinātu ārstēšanu epidēmiju un pandēmiju gadījumos;

| 22. | aicina ES dalībvalstis ieviest un uzraudzīt pasākumus, kas minēti Eiropas Komisijas paziņojumā „ES stratēģija rīcībai saistībā ar cilvēkresursu krīzi veselības nozarē jaunatīstības valstīs” (COM(2005)0642), jo īpaši attiecībā uz valstu cilvēkresursu plānu atbalstīšanu un finansēšanu; |
| --- | --- |

22.

aicina ES dalībvalstis ieviest un uzraudzīt pasākumus, kas minēti Eiropas Komisijas paziņojumā „ES stratēģija rīcībai saistībā ar cilvēkresursu krīzi veselības nozarē jaunatīstības valstīs” (COM(2005)0642), jo īpaši attiecībā uz valstu cilvēkresursu plānu atbalstīšanu un finansēšanu;

| 23. | aicina ES dalībvalstis un Eiropas Komisiju, kā arī ĀKK valstu valdības atbalstīt integrētus veselības aprūpes pakalpojumus, piemēram, HIV/AIDS un seksuālās un reproduktīvās veselības programmas, lai tādējādi uzlabotu efektivitāti un lietderīgumu arī cilvēkresursu jomā; |
| --- | --- |

23.

aicina ES dalībvalstis un Eiropas Komisiju, kā arī ĀKK valstu valdības atbalstīt integrētus veselības aprūpes pakalpojumus, piemēram, HIV/AIDS un seksuālās un reproduktīvās veselības programmas, lai tādējādi uzlabotu efektivitāti un lietderīgumu arī cilvēkresursu jomā;

| 24. | vairākkārt atkārtoti aicina ES dalībvalstis ieviest un uzraudzīt pasākumus, kas minēti Eiropas Komisijas paziņojumā „Eiropas rīcības programma, lai likvidētu veselības aprūpes darbinieku kritisko trūkumu jaunattīstības valstīs (2007.–2013. gads)” (COM(2006)0870), un jo īpaši izstrādāt kopīgu īstenošanas plānu un programmu valsts un kopīgo ES pasākumu cilvēkresursu jomā uzraudzībai; |
| --- | --- |

24.

vairākkārt atkārtoti aicina ES dalībvalstis ieviest un uzraudzīt pasākumus, kas minēti Eiropas Komisijas paziņojumā „Eiropas rīcības programma, lai likvidētu veselības aprūpes darbinieku kritisko trūkumu jaunattīstības valstīs (2007.–2013. gads)” (COM(2006)0870), un jo īpaši izstrādāt kopīgu īstenošanas plānu un programmu valsts un kopīgo ES pasākumu cilvēkresursu jomā uzraudzībai;

| 25. | mudina ES dalībvalstis īstenot un atbilstoši uzraudzīt PVO Globālo rīcības kodeksu par veselības nozares personāla starptautisko atlasi, atvieglojot cirkulāru migrāciju kā līdzekli, ko izmantot, lai novērstu kvalificētu speciālistu izbraukšanu no grūtību skartajām valstīm; |
| --- | --- |

25.

mudina ES dalībvalstis īstenot un atbilstoši uzraudzīt PVO Globālo rīcības kodeksu par veselības nozares personāla starptautisko atlasi, atvieglojot cirkulāru migrāciju kā līdzekli, ko izmantot, lai novērstu kvalificētu speciālistu izbraukšanu no grūtību skartajām valstīm;

| 26. | aicina ES dalībvalstis nodrošināt, ka to migrācijas politika, īpaši tā, kuras dēļ kvalificēti speciālisti izbrauc no valsts, neiedragā veselības nozares speciālistu pieejamību trešās valstīs, vienlaikus ņemot vērā indivīda pārvietošanās brīvību, kā arī personīgos un profesionālos centienus; |
| --- | --- |

26.

aicina ES dalībvalstis nodrošināt, ka to migrācijas politika, īpaši tā, kuras dēļ kvalificēti speciālisti izbrauc no valsts, neiedragā veselības nozares speciālistu pieejamību trešās valstīs, vienlaikus ņemot vērā indivīda pārvietošanās brīvību, kā arī personīgos un profesionālos centienus;

| 27. | aicina ES dalībvalstis un tāpat arī ĀKK valstis sekmēt ES valstīs dzīvojošo ĀKK valstu veselības aprūpes profesionāļu pagaidu nodarbinātību, kā arī noteikt daudzkārtējas ieceļošanas vīzu režīmu veselības aprūpes profesionāļiem, dodot tiem iespēju mācīties Eiropā, tomēr vienlaikus atrasties to izcelsmes valstī un attiecīgi sekmēt tīklu veidošanos; |
| --- | --- |

27.

aicina ES dalībvalstis un tāpat arī ĀKK valstis sekmēt ES valstīs dzīvojošo ĀKK valstu veselības aprūpes profesionāļu pagaidu nodarbinātību, kā arī noteikt daudzkārtējas ieceļošanas vīzu režīmu veselības aprūpes profesionāļiem, dodot tiem iespēju mācīties Eiropā, tomēr vienlaikus atrasties to izcelsmes valstī un attiecīgi sekmēt tīklu veidošanos;

| 28. | aicina ES ātrāk tiekties izpildīt saistības, ko tā uzņēmās saskaņā ar Eiropas Savienības stratēģiju rīcībai saistībā ar cilvēkresursu krīzi veselības nozarē jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

28.

aicina ES ātrāk tiekties izpildīt saistības, ko tā uzņēmās saskaņā ar Eiropas Savienības stratēģiju rīcībai saistībā ar cilvēkresursu krīzi veselības nozarē jaunattīstības valstīs;

| 29. | aicina ES izvirzīt veselības aprūpes darbinieku izglītību un apmācību par prioritāti turpmākajā attīstības politikā, nodrošinot, ka vismaz 20 % ES palīdzības tiek piešķirti pamatizglītībai un veselībai; |
| --- | --- |

29.

aicina ES izvirzīt veselības aprūpes darbinieku izglītību un apmācību par prioritāti turpmākajā attīstības politikā, nodrošinot, ka vismaz 20 % ES palīdzības tiek piešķirti pamatizglītībai un veselībai;

| 30. | uzstāj, ka stratēģija attiecībā uz cilvēkresursiem veselības nozarē ir jāintegrē Attīstības programmā pēc 2015. gada; |
| --- | --- |

30.

uzstāj, ka stratēģija attiecībā uz cilvēkresursiem veselības nozarē ir jāintegrē Attīstības programmā pēc 2015. gada;

| 31. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Eiropas Savienības Padomes prezidentūrai, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas Parlamentam un ANO Cilvēktiesību padomei. |
| --- | --- |

31.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Eiropas Savienības Padomes prezidentūrai, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas Parlamentam un ANO Cilvēktiesību padomei.

REZOLŪCIJA (32)

par stāvokli Centrālāfrikas Republikā

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties 2013. gada 17.–19. jūnijā Briselē (Beļģijā), |
| --- | --- |

—

tiekoties 2013. gada 17.–19. jūnijā Briselē (Beļģijā),

| — | ņemot vērā Reglamenta 18. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 18. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, 1966. gada Paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un 1979. gada Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, 1966. gada Paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un 1979. gada Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā 1949. gada Ženēvas Konvencijas 3. pantu un II protokolu, ko ir ratificējusi Centrālāfrikas Republika un ar ko aizliedz tūlītēju nāvessoda izpildi, izvarošanu, piespiedu darbu un citas ļaunprātības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1949. gada Ženēvas Konvencijas 3. pantu un II protokolu, ko ir ratificējusi Centrālāfrikas Republika un ar ko aizliedz tūlītēju nāvessoda izpildi, izvarošanu, piespiedu darbu un citas ļaunprātības,

| — | ņemot vērā 1998. gada Romas Starptautiskās Krimināltiesas Statūtus, ko Centrālāfrikas Republika ratificēja 2001. gadā un kas grozīti 2010. gadā Kampalā, kur definēti visnopietnākie starptautiskie noziegumi, piemēram, noziegumi pret cilvēci un kara noziegumi, tostarp slepkavība, uzbrukums civiliedzīvotājiem, spīdzināšana, marodierisms, seksuālā vardarbība, bērnu nodarbināšana un izmantošana bruņotajos spēkos, kā arī personu piespiedu pazušana, un kurā apstiprināts visu valstu jurisdikciju primārais pienākums izmeklēt un sodīt, un tādējādi novērst šādus noziegumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1998. gada Romas Starptautiskās Krimināltiesas Statūtus, ko Centrālāfrikas Republika ratificēja 2001. gadā un kas grozīti 2010. gadā Kampalā, kur definēti visnopietnākie starptautiskie noziegumi, piemēram, noziegumi pret cilvēci un kara noziegumi, tostarp slepkavība, uzbrukums civiliedzīvotājiem, spīdzināšana, marodierisms, seksuālā vardarbība, bērnu nodarbināšana un izmantošana bruņotajos spēkos, kā arī personu piespiedu pazušana, un kurā apstiprināts visu valstu jurisdikciju primārais pienākums izmeklēt un sodīt, un tādējādi novērst šādus noziegumus,

| — | ņemot vērā Konvencijas par bērna tiesībām fakultatīvo protokolu par bērnu iesaistīšanu bruņotos konfliktos, ko Centrālāfrikas Republika ir parakstījusi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvencijas par bērna tiesībām fakultatīvo protokolu par bērnu iesaistīšanu bruņotos konfliktos, ko Centrālāfrikas Republika ir parakstījusi,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, ko Centrālāfrikas Republika ratificēja 1986. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, ko Centrālāfrikas Republika ratificēja 1986. gadā,

| — | ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Beninaā) parakstīto un 2005. un 2010. gadā veiksmīgi pārskatīto Partnerattiecību nolīgumu 2000/483/EK starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem (ĀKK), no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Beninaā) parakstīto un 2005. un 2010. gadā veiksmīgi pārskatīto Partnerattiecību nolīgumu 2000/483/EK starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem (ĀKK), no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses,

| — | ņemot vērā 2008. gada 21. jūnija Librevilas Vispārējo miera nolīgumu starp Centrālāfrikas Republikas valdību un People’s Army for the Restoration of Democracy (Demokrātijas atjaunošanas tautas armija, APRD), Democratic Front for the People of the CAR (Demokrātiskā fronte Centrālāfrikas Republikas tautai, FDPC), kā arī Union of Democratic Forces for Unity (Demokrātisko spēku savienība vienotībai, UFDR) politiskajām un militārajām kustībām Centrālāfrikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 21. jūnija Librevilas Vispārējo miera nolīgumu starp Centrālāfrikas Republikas valdību un People’s Army for the Restoration of Democracy (Demokrātijas atjaunošanas tautas armija, APRD), Democratic Front for the People of the CAR (Demokrātiskā fronte Centrālāfrikas Republikas tautai, FDPC), kā arī Union of Democratic Forces for Unity (Demokrātisko spēku savienība vienotībai, UFDR) politiskajām un militārajām kustībām Centrālāfrikā,

| — | ņemot vērā galīgo paziņojumu, kurš tika pieņemts Centrālāfrikas valstu ekonomikas kopienas (ECCAS) valstu un valdību vadītāju ārkārtas augstākā līmeņa sanāksmē, kas notika 2012. gada 21. decembrī Ndžamenā (Čadā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā galīgo paziņojumu, kurš tika pieņemts Centrālāfrikas valstu ekonomikas kopienas (ECCAS) valstu un valdību vadītāju ārkārtas augstākā līmeņa sanāksmē, kas notika 2012. gada 21. decembrī Ndžamenā (Čadā),

| — | ņemot vērā Eiropas komisāres starptautiskās sadarbības, humānās palīdzības un reaģēšanas krīzes situācijās jautājumos Kristalina Georgieva2012. gada 21. decembra paziņojumu par jauna konflikta sākšanos Centrālāfrikas Republikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas komisāres starptautiskās sadarbības, humānās palīdzības un reaģēšanas krīzes situācijās jautājumos Kristalina Georgieva2012. gada 21. decembra paziņojumu par jauna konflikta sākšanos Centrālāfrikas Republikā,

| — | ņemot vērā Librevilas (Gabona) 2013. gada 11. janvāra nolīgumu par politiskās un militārās krīzes atrisināšanu Centrālāfrikas Republikā, kas parakstīts Centrālāfrikas valstu ekonomikas kopienas (ECCAS) valstu un valdību vadītāju aizgādībā un kurā izklāstīti nosacījumi Centrālāfrikas krīzes apturēšanai; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Librevilas (Gabona) 2013. gada 11. janvāra nolīgumu par politiskās un militārās krīzes atrisināšanu Centrālāfrikas Republikā, kas parakstīts Centrālāfrikas valstu ekonomikas kopienas (ECCAS) valstu un valdību vadītāju aizgādībā un kurā izklāstīti nosacījumi Centrālāfrikas krīzes apturēšanai;

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 17. janvāra rezolūciju par stāvokli Centrālāfrikas Republikā (33), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 17. janvāra rezolūciju par stāvokli Centrālāfrikas Republikā (33),

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2013. gada 24. janvāra Rezolūciju Nr. 2088 (2013) un ANO Drošības padomes deklarācijas Centrālāfrikas Republikas jautājumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2013. gada 24. janvāra Rezolūciju Nr. 2088 (2013) un ANO Drošības padomes deklarācijas Centrālāfrikas Republikas jautājumā,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra Ban Ki-moon, ANO ģenerālsekretāra pārstāvja un ANO vēstnieka Centrālāfrikas Republikā paziņojumus par politisko situāciju Centrālāfrikas Republikā un par drošības un humanitārā stāvokļa pasliktināšanos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra Ban Ki-moon, ANO ģenerālsekretāra pārstāvja un ANO vēstnieka Centrālāfrikas Republikā paziņojumus par politisko situāciju Centrālāfrikas Republikā un par drošības un humanitārā stāvokļa pasliktināšanos,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības (ĀS) deklarācijas un lēmumus saistībā ar stāvokli Centrālāfrikas Republikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības (ĀS) deklarācijas un lēmumus saistībā ar stāvokli Centrālāfrikas Republikā,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos paziņojumu par stāvokli Centrālāfrikas Republikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos paziņojumu par stāvokli Centrālāfrikas Republikā,

| — | ņemot vērā ANO Augstās komisāres cilvēktiesību jautājumos Navanethem Pillay2013. gada 16. aprīļa paziņojumu, kurā viņa lūdz pārtraukt vardarbību un atjaunot valstī tiesiskumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Augstās komisāres cilvēktiesību jautājumos Navanethem Pillay2013. gada 16. aprīļa paziņojumu, kurā viņa lūdz pārtraukt vardarbību un atjaunot valstī tiesiskumu,

| — | ņemot vērā Centrālāfrikas valstu ekonomikas kopienas (ECCAS) valstu un valdību vadītāju ārkārtas augstākā līmeņa sanāksmes, kas notika 2013. gada 3. un 18. aprīlī Ndžamenā (Čadā), kā arī tajās pieņemtos lēmumus izveidot Pārejas perioda nacionālo padomi (CNT), kurai būtu likumdevēja un vēlēšanu pilnvaras, un pieņemt ceļvedi Centrālāfrikas Republikas pārejas procesam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Centrālāfrikas valstu ekonomikas kopienas (ECCAS) valstu un valdību vadītāju ārkārtas augstākā līmeņa sanāksmes, kas notika 2013. gada 3. un 18. aprīlī Ndžamenā (Čadā), kā arī tajās pieņemtos lēmumus izveidot Pārejas perioda nacionālo padomi (CNT), kurai būtu likumdevēja un vēlēšanu pilnvaras, un pieņemt ceļvedi Centrālāfrikas Republikas pārejas procesam,

| — | ņemot vērā Dominikānas Republikas Nacionālā kongresa 2013. gada 25. aprīļa rezolūciju par apvērsumu Centrālāfrikas Republikā, kurā pausts nosodījums apvērsumam, atteikšanās atzīt nemiernieku koalīcijas „Seleka” darbības un aicinājums Starptautiskajai Krimināltiesai un visām attiecīgajām valstīm, tostarp Centrālāfrikas Republikai, izmeklēt un nodot tiesā lietu par starptautiskiem noziegumiem, kas tiek turpināti saistībā ar apvērsumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Dominikānas Republikas Nacionālā kongresa 2013. gada 25. aprīļa rezolūciju par apvērsumu Centrālāfrikas Republikā, kurā pausts nosodījums apvērsumam, atteikšanās atzīt nemiernieku koalīcijas „Seleka” darbības un aicinājums Starptautiskajai Krimināltiesai un visām attiecīgajām valstīm, tostarp Centrālāfrikas Republikai, izmeklēt un nodot tiesā lietu par starptautiskiem noziegumiem, kas tiek turpināti saistībā ar apvērsumu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās kontaktgrupas sanāksmi 2013. gada 3. maijā Brazavilā (Kongo Republikā), kurā apstiprināja ceļvedi pārejai un izveidoja īpašu fondu Centrālāfrikas Republikas atbalstam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās kontaktgrupas sanāksmi 2013. gada 3. maijā Brazavilā (Kongo Republikā), kurā apstiprināja ceļvedi pārejai un izveidoja īpašu fondu Centrālāfrikas Republikas atbalstam,

| — | ņemot vērā dažādās frakcijas, kas veido koalīciju „Seleka”, proti, Convention of Patriots for Justice and Peace (Patriotu konvents taisnīgumam un mieram, CPJP), the Union of Democratic Forces for Unity (Demokrātisko spēku savienība vienotībai, UFDR), the Democratic Front for the People of the CAR (Demokrātiskā fronte Centrālāfrikas Republikas tautai, FDPC), the Kodro Salute Patriotic Convention (Kodro sveiciena patriotiskais konvents, CPSK), kā arī the Alliance for the Renaissance and the Refoundation (Alianse atjaunošanai un atgūšanai, ARR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dažādās frakcijas, kas veido koalīciju „Seleka”, proti, Convention of Patriots for Justice and Peace (Patriotu konvents taisnīgumam un mieram, CPJP), the Union of Democratic Forces for Unity (Demokrātisko spēku savienība vienotībai, UFDR), the Democratic Front for the People of the CAR (Demokrātiskā fronte Centrālāfrikas Republikas tautai, FDPC), the Kodro Salute Patriotic Convention (Kodro sveiciena patriotiskais konvents, CPSK), kā arī the Alliance for the Renaissance and the Refoundation (Alianse atjaunošanai un atgūšanai, ARR),

| A. | tā kā laikposmā no 2012. gada decembra līdz 2013. gada martam notika sadursmes starp nemiernieku kustību „Seleka” un valdību, jo prezidents François Bozizé nepildīja saistības, ko paredzēja 2008. gada Librevilas Vispārējais miera nolīgums; |
| --- | --- |

A.

tā kā laikposmā no 2012. gada decembra līdz 2013. gada martam notika sadursmes starp nemiernieku kustību „Seleka” un valdību, jo prezidents François Bozizé nepildīja saistības, ko paredzēja 2008. gada Librevilas Vispārējais miera nolīgums;

| B. | tā kā prezidenta François Bozizé valdība un nemiernieki, un citi idejas aizstāvji 2013. gada 11. janvārī Librevilā (Gabonā) parakstīja miera nolīgumu, kas paredzēja pamieru un pārejas perioda nacionālās vienotības valdības izveidi, kurā opozīcijas pārstāvjiem tika piešķirti galvenie posteņi; |
| --- | --- |

B.

tā kā prezidenta François Bozizé valdība un nemiernieki, un citi idejas aizstāvji 2013. gada 11. janvārī Librevilā (Gabonā) parakstīja miera nolīgumu, kas paredzēja pamieru un pārejas perioda nacionālās vienotības valdības izveidi, kurā opozīcijas pārstāvjiem tika piešķirti galvenie posteņi;

| C. | tā kā 2013. gada marta nogalē nemiernieki sūdzējās, ka valdība nepilda saistības, ko tā uzņēmās saskaņā ar 2013. gada Librevilas nolīgumu, un tā kā tie 24. martā pārņēma galvaspilsētas Bangi, kā arī pārējās valsts kontroli, piespiežot prezidentu François Bozizé bēgt no valsts; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2013. gada marta nogalē nemiernieki sūdzējās, ka valdība nepilda saistības, ko tā uzņēmās saskaņā ar 2013. gada Librevilas nolīgumu, un tā kā tie 24. martā pārņēma galvaspilsētas Bangi, kā arī pārējās valsts kontroli, piespiežot prezidentu François Bozizé bēgt no valsts;

| D. | tā kā 2013. gada 24. martā nemiernieku vadītājs Michel Djotodia pārņēma varu un 26. martā pasludināja sevi par republikas prezidentu, atcēla valsts konstitūciju, atlaida nacionālo asambleju, izsludināja trīs gadu pārejas noteikuma periodu un svinīgi solīja vadīt Centrālāfrikas Republiku līdz vēlēšanām 2016. gadā; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2013. gada 24. martā nemiernieku vadītājs Michel Djotodia pārņēma varu un 26. martā pasludināja sevi par republikas prezidentu, atcēla valsts konstitūciju, atlaida nacionālo asambleju, izsludināja trīs gadu pārejas noteikuma periodu un svinīgi solīja vadīt Centrālāfrikas Republiku līdz vēlēšanām 2016. gadā;

| E. | tā kā ECCAS augstākā līmeņa sanāksmē 2013. gada 3. aprīlī izveidoja Pārejas perioda nacionālo padomi (CNT), kas pārstāv visus aktīvos spēkus valstī un paredz īstenot likumdevēja un vēlēšanu pilnvaras; tā kā šajā augstākā līmeņa sanāksmē CNT tika arī dotas norādes no sava vidus ievēlēt pagaidu priekšsēdētāju un divus priekšsēdētāja vietniekus, un pirmais būtu CNT priekšsēdētājs; |
| --- | --- |

E.

tā kā ECCAS augstākā līmeņa sanāksmē 2013. gada 3. aprīlī izveidoja Pārejas perioda nacionālo padomi (CNT), kas pārstāv visus aktīvos spēkus valstī un paredz īstenot likumdevēja un vēlēšanu pilnvaras; tā kā šajā augstākā līmeņa sanāksmē CNT tika arī dotas norādes no sava vidus ievēlēt pagaidu priekšsēdētāju un divus priekšsēdētāja vietniekus, un pirmais būtu CNT priekšsēdētājs;

| F. | tā kā brīvas, demokrātiskas, pārredzamas un likumīgas vēlēšanas ir paredzēts rīkot 18 mēnešu ilgā pārejas perioda beigās, tomēr tā kā valsts vadītājs, premjerministrs, pārejas valdības deputāti un CNT biroja locekļi nedrīkstēs piedalīties; |
| --- | --- |

F.

tā kā brīvas, demokrātiskas, pārredzamas un likumīgas vēlēšanas ir paredzēts rīkot 18 mēnešu ilgā pārejas perioda beigās, tomēr tā kā valsts vadītājs, premjerministrs, pārejas valdības deputāti un CNT biroja locekļi nedrīkstēs piedalīties;

| G. | tā kā ECCAS augstākā līmeņa sanāksmē 2013. gada 18. aprīlī Ndžamenā (Čadā) tika pieņemts ceļvedis, ar ko noteica CNT sastāvu un darbību, un palielināts tās locekļu skaits līdz 135 ar mērķi uzlabot opozīcijas un pilsoniskās sabiedrības pārstāvību; |
| --- | --- |

G.

tā kā ECCAS augstākā līmeņa sanāksmē 2013. gada 18. aprīlī Ndžamenā (Čadā) tika pieņemts ceļvedis, ar ko noteica CNT sastāvu un darbību, un palielināts tās locekļu skaits līdz 135 ar mērķi uzlabot opozīcijas un pilsoniskās sabiedrības pārstāvību;

| H. | tā kā ECCAS savā 2013. gada 18. aprīļa sanāksmē Ndžamenā (Čadā) nolēma četrkāršot centrālās Āfrikas starptautisko spēku (FOMAC) apmēru, palielinot karavīru skaitu no 500 līdz 2 000; |
| --- | --- |

H.

tā kā ECCAS savā 2013. gada 18. aprīļa sanāksmē Ndžamenā (Čadā) nolēma četrkāršot centrālās Āfrikas starptautisko spēku (FOMAC) apmēru, palielinot karavīru skaitu no 500 līdz 2 000;

| I. | tā kā starptautiskā sabiedrība atbalsta premjerministru Nicolas Tiangaye un izsaka viņam atzinību par palīdzību tāda regulējuma izveidē, ko visticamāk visi pieņems, un tādas vides izveidē, kas veicinās mieru un stabilitāti Centrālāfrikas Republikā; tā kā viņš aicina ņemt vērā ECCAS augstākā līmeņa sanāksmē 2013. gada 18. un 19. aprīlī pieņemto ceļvedi, ar ko noteica CNT sastāvu un darbību; |
| --- | --- |

I.

tā kā starptautiskā sabiedrība atbalsta premjerministru Nicolas Tiangaye un izsaka viņam atzinību par palīdzību tāda regulējuma izveidē, ko visticamāk visi pieņems, un tādas vides izveidē, kas veicinās mieru un stabilitāti Centrālāfrikas Republikā; tā kā viņš aicina ņemt vērā ECCAS augstākā līmeņa sanāksmē 2013. gada 18. un 19. aprīlī pieņemto ceļvedi, ar ko noteica CNT sastāvu un darbību;

| J. | tā kā CNT ir iecēlusi Michel Djotodia pagaidu prezidenta amatā; |
| --- | --- |

J.

tā kā CNT ir iecēlusi Michel Djotodia pagaidu prezidenta amatā;

| K. | tā kā Starptautiskās kontaktgrupas sanāksmē 2013. gada 3. maijā Brazavilā (Kongo Republikā) pieņēma ceļvedi pārejai un izveidoja īpašu fondu Centrālāfrikas Republikas atbalstam; |
| --- | --- |

K.

tā kā Starptautiskās kontaktgrupas sanāksmē 2013. gada 3. maijā Brazavilā (Kongo Republikā) pieņēma ceļvedi pārejai un izveidoja īpašu fondu Centrālāfrikas Republikas atbalstam;

| L. | tā kā stāvoklis Centrālāfrikas Republikā joprojām rada lielas bažas un bruņotie grupējumi nopietni pārkāpj cilvēktiesības un pastrādā starptautiskus noziegumus, tostarp nogalina, izvaro — cita starpā arī nepilngadīgas meitenes —, patvaļīgi aiztur personas, īsteno personu piespiedu pazušanu, spīdzina, ļaunprātīgi izmanto, kā arī piespiedu vai brīvprātīgā kārtā izmanto bērnus bruņotos grupējumos; tā kā seksuālā vardarbība un izvarošana, ko bieži izmanto kā kara ieroci, atstāj traģiskas sekas un ir uzskatāma par kara noziegumu; tā kā premjerministrs Nicolas Tiangaye ir publiski nosodījis vardarbību un marodierismu; tā kā ir izveidota noziegumu izmeklēšanas komisija; un tā kā Starptautiskā Krimināltiesa ir lēmusi izmeklēt apsūdzības noziegumos, kas ietilpst tās jurisdikcijā; |
| --- | --- |

L.

tā kā stāvoklis Centrālāfrikas Republikā joprojām rada lielas bažas un bruņotie grupējumi nopietni pārkāpj cilvēktiesības un pastrādā starptautiskus noziegumus, tostarp nogalina, izvaro — cita starpā arī nepilngadīgas meitenes —, patvaļīgi aiztur personas, īsteno personu piespiedu pazušanu, spīdzina, ļaunprātīgi izmanto, kā arī piespiedu vai brīvprātīgā kārtā izmanto bērnus bruņotos grupējumos; tā kā seksuālā vardarbība un izvarošana, ko bieži izmanto kā kara ieroci, atstāj traģiskas sekas un ir uzskatāma par kara noziegumu; tā kā premjerministrs Nicolas Tiangaye ir publiski nosodījis vardarbību un marodierismu; tā kā ir izveidota noziegumu izmeklēšanas komisija; un tā kā Starptautiskā Krimināltiesa ir lēmusi izmeklēt apsūdzības noziegumos, kas ietilpst tās jurisdikcijā;

| M. | tā kā, neraugoties uz Ndžamenā pieņemto drošības pasākumu pakāpenisko īstenošanu, stāvoklis joprojām ir nestabils; |
| --- | --- |

M.

tā kā, neraugoties uz Ndžamenā pieņemto drošības pasākumu pakāpenisko īstenošanu, stāvoklis joprojām ir nestabils;

| N. | tā kā Centrālāfrikas Republikā ir sociālas un ekonomiskas problēmas, jo publiskais un privātais sektors ir izlaupīti un iznīcināti, nopietni kaitējot valsts administrācijai un tās ekonomikas struktūrai un izraisot sociālus nemierus; |
| --- | --- |

N.

tā kā Centrālāfrikas Republikā ir sociālas un ekonomiskas problēmas, jo publiskais un privātais sektors ir izlaupīti un iznīcināti, nopietni kaitējot valsts administrācijai un tās ekonomikas struktūrai un izraisot sociālus nemierus;

| O. | tā kā arī slimnīcas ir ievērojami izlaupītas, radot katastrofālu situāciju veselības nozarē valstī; |
| --- | --- |

O.

tā kā arī slimnīcas ir ievērojami izlaupītas, radot katastrofālu situāciju veselības nozarē valstī;

| P. | tā kā pārtikas krīzes, kā arī iepriekšējas un pašreizējas vardarbības dēļ desmitiem tūkstošu Centrālāfrikas iedzīvotāju ir devušies bēgļu gaitās uz kaimiņvalstīm vai ir tikuši pārvietoti valsts iekšienē; tā kā ANO aplēses liecina, ka humānā palīdzība ir nepieciešama 1,5 miljoniem Centrālāfrikas pilsoņu, papildus vēl 17 000 Kongo un Sudānas iedzīvotāju, kuri ir devušies bēgļu gaitās uz Centrālāfrikas Republiku, lai izbēgtu no cīņām savā valstī; |
| --- | --- |

P.

tā kā pārtikas krīzes, kā arī iepriekšējas un pašreizējas vardarbības dēļ desmitiem tūkstošu Centrālāfrikas iedzīvotāju ir devušies bēgļu gaitās uz kaimiņvalstīm vai ir tikuši pārvietoti valsts iekšienē; tā kā ANO aplēses liecina, ka humānā palīdzība ir nepieciešama 1,5 miljoniem Centrālāfrikas pilsoņu, papildus vēl 17 000 Kongo un Sudānas iedzīvotāju, kuri ir devušies bēgļu gaitās uz Centrālāfrikas Republiku, lai izbēgtu no cīņām savā valstī;

| Q. | tā kā lielākā daļa šo iedzīvotāju atrodas teritorijās, kur tiem nav pieejami pamata pakalpojumi, un tā kā valsts nestabilitāte un uzbrukumu risks apgrūtina humānās palīdzības organizāciju darbu un kavē sniegt efektīvu palīdzību; |
| --- | --- |

Q.

tā kā lielākā daļa šo iedzīvotāju atrodas teritorijās, kur tiem nav pieejami pamata pakalpojumi, un tā kā valsts nestabilitāte un uzbrukumu risks apgrūtina humānās palīdzības organizāciju darbu un kavē sniegt efektīvu palīdzību;

| R. | tā kā pēc tam, kad nemiernieki bija pārņēmuši varu valstī, ĀS 2013. gada 25. martā izslēdza Centrālāfrikas Republiku, kā arī piemēroja ceļošanas aizliegumu un iesaldēja nemiernieku vadītāju līdzekļus; |
| --- | --- |

R.

tā kā pēc tam, kad nemiernieki bija pārņēmuši varu valstī, ĀS 2013. gada 25. martā izslēdza Centrālāfrikas Republiku, kā arī piemēroja ceļošanas aizliegumu un iesaldēja nemiernieku vadītāju līdzekļus;

| S. | tā kā Frankofonijas Pastāvīgā padome 2013. gada 8. aprīlī nolēma uz laiku izslēgt Centrālāfrikas Republiku, līdz tiks novērtēta visu pušu rīcība Centrālāfrikas Republikā; |
| --- | --- |

S.

tā kā Frankofonijas Pastāvīgā padome 2013. gada 8. aprīlī nolēma uz laiku izslēgt Centrālāfrikas Republiku, līdz tiks novērtēta visu pušu rīcība Centrālāfrikas Republikā;

| T. | tā kā Kotonū nolīguma ietvaros Eiropas Savienība ir iesaistījusies pastāvīgā politiskā dialogā ar Centrālāfrikas Republiku un ir šīs valsts galvenais līdzekļu devējs, kas tai līdz 2013. gadam 10. Eiropas Attīstības fonda ietvaros (EAF 2008. 2013. gads) nodrošināja palīdzību attīstības jomā EUR 137 miljonu apmērā, papildus EUR 14,3 miljoniem, ko tai piešķīra 2012. gadā Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda ietvaros MICOPAX miera veidošanas misijai; |
| --- | --- |

T.

tā kā Kotonū nolīguma ietvaros Eiropas Savienība ir iesaistījusies pastāvīgā politiskā dialogā ar Centrālāfrikas Republiku un ir šīs valsts galvenais līdzekļu devējs, kas tai līdz 2013. gadam 10. Eiropas Attīstības fonda ietvaros (EAF 2008. 2013. gads) nodrošināja palīdzību attīstības jomā EUR 137 miljonu apmērā, papildus EUR 14,3 miljoniem, ko tai piešķīra 2012. gadā Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda ietvaros MICOPAX miera veidošanas misijai;

| U. | tā kā arī Eiropas Komisija ar Humānās palīdzības un civilās aizsardzības departamenta (ECHO) starpniecību 2012. gadā piešķīra EUR 8 miljonus, lai palīdzētu konfliktu skartajiem un pārvietotajiem iedzīvotājiem Centrālāfrikas Republikā, nodrošinot neatliekamos veselības aprūpes pakalpojumus, pārtiku un nepārtikas preces, tīru ūdeni un sanitāriju; |
| --- | --- |

U.

tā kā arī Eiropas Komisija ar Humānās palīdzības un civilās aizsardzības departamenta (ECHO) starpniecību 2012. gadā piešķīra EUR 8 miljonus, lai palīdzētu konfliktu skartajiem un pārvietotajiem iedzīvotājiem Centrālāfrikas Republikā, nodrošinot neatliekamos veselības aprūpes pakalpojumus, pārtiku un nepārtikas preces, tīru ūdeni un sanitāriju;

| V. | tā kā neseno LRA uzbrukumu dēļ, īpaši Bria reģionā valsts ziemeļaustrumos un dimantu raktuvju tuvumā, ir vairāk nekā ducis bojāgājušo, |
| --- | --- |

V.

tā kā neseno LRA uzbrukumu dēļ, īpaši Bria reģionā valsts ziemeļaustrumos un dimantu raktuvju tuvumā, ir vairāk nekā ducis bojāgājušo,

| 1. | pauž nožēlu par varas pārņemšanu apvērsuma laikā; aicina atjaunot konstitucionālo kārtību un mudina visas puses atteikties no vardarbības, pilnībā ievērot cilvēktiesības un atjaunot sabiedrisko kārtību, sabiedrisko drošību un valsts stabilitāti; |
| --- | --- |

1.

pauž nožēlu par varas pārņemšanu apvērsuma laikā; aicina atjaunot konstitucionālo kārtību un mudina visas puses atteikties no vardarbības, pilnībā ievērot cilvēktiesības un atjaunot sabiedrisko kārtību, sabiedrisko drošību un valsts stabilitāti;

| 2. | atkārtoti pauž atbalstu Centrālāfrikas Republikas suverenitātei, vienotībai un teritoriālajai integritātei; |
| --- | --- |

2.

atkārtoti pauž atbalstu Centrālāfrikas Republikas suverenitātei, vienotībai un teritoriālajai integritātei;

| 3. | ar gandarījumu atzīmē Centrālāfrikas Republikas pievienošanos Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvai (EITI) 2008. gadā; uzskata, ka Centrālāfrikas bagātīgo dabas resursu apsaimniekošana ir pārredzami jākontrolē, jo īpaši attiecībā uz ieguves un eksporta uzņēmumu veiktajiem maksājumiem valdībai un attiecībā uz šādu ieņēmumu īpatsvaru, ko izmanto attīstības programmām; |
| --- | --- |

3.

ar gandarījumu atzīmē Centrālāfrikas Republikas pievienošanos Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvai (EITI) 2008. gadā; uzskata, ka Centrālāfrikas bagātīgo dabas resursu apsaimniekošana ir pārredzami jākontrolē, jo īpaši attiecībā uz ieguves un eksporta uzņēmumu veiktajiem maksājumiem valdībai un attiecībā uz šādu ieņēmumu īpatsvaru, ko izmanto attīstības programmām;

| 4. | ņem vērā Pārejas perioda nacionālās padomes izveidi, tās ievēlēto valsts vadītāju un pārejas valdības izveidi; norāda, ka pārejas periods ilgs 18 mēnešus un tā beigās konstitucionālajai likumībai un kārtībai ir jābūt pilnībā atjaunotai; |
| --- | --- |

4.

ņem vērā Pārejas perioda nacionālās padomes izveidi, tās ievēlēto valsts vadītāju un pārejas valdības izveidi; norāda, ka pārejas periods ilgs 18 mēnešus un tā beigās konstitucionālajai likumībai un kārtībai ir jābūt pilnībā atjaunotai;

| 5. | aicina pārejas valdību un CNT nodrošināt, ka tiek ievērots tiesiskums un aizsargāti civiliedzīvotāji; atzinīgi vērtē līdzšinējos pārejas iestāžu centienus, jo īpaši premjerministra Nicolas Tiangaye darbību, un mudina visu starptautisko sabiedrību atbalstīt premjerministru un viņa rīcību, īstenojot visus atbilstošos pasākumus; |
| --- | --- |

5.

aicina pārejas valdību un CNT nodrošināt, ka tiek ievērots tiesiskums un aizsargāti civiliedzīvotāji; atzinīgi vērtē līdzšinējos pārejas iestāžu centienus, jo īpaši premjerministra Nicolas Tiangaye darbību, un mudina visu starptautisko sabiedrību atbalstīt premjerministru un viņa rīcību, īstenojot visus atbilstošos pasākumus;

| 6. | atzinīgi vērtē Kongo Republikas prezidenta īstenotos starpniecības centienus, kā arī ANO, ĀS, ES, ECCAS, Starptautiskās Frankofonijas organizācijas, Dienvidāfrikas, Beninaas, Francijas un Amerikas Savienoto Valstu aktīvo lomu, kas palīdzēja nodrošināt, ka tiek parakstīta Librevilas vienošanās; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē Kongo Republikas prezidenta īstenotos starpniecības centienus, kā arī ANO, ĀS, ES, ECCAS, Starptautiskās Frankofonijas organizācijas, Dienvidāfrikas, Beninaas, Francijas un Amerikas Savienoto Valstu aktīvo lomu, kas palīdzēja nodrošināt, ka tiek parakstīta Librevilas vienošanās;

| 7. | aicina PV/AP, ANO Drošības padomi un ĀS Miera un drošības padomi aktīvi atbalstīt ceļveža ieviešanu, un atzinīgi vērtē nacionālās vienotības valdības līdz šim īstenotos drošības pasākumus (grupēšana un karaspēka novietošana mītnēs, kopīgas patruļas u. c.); |
| --- | --- |

7.

aicina PV/AP, ANO Drošības padomi un ĀS Miera un drošības padomi aktīvi atbalstīt ceļveža ieviešanu, un atzinīgi vērtē nacionālās vienotības valdības līdz šim īstenotos drošības pasākumus (grupēšana un karaspēka novietošana mītnēs, kopīgas patruļas u. c.);

| 8. | atbalsta nacionālās vienotības valdības vēlmi saukt visus noziedzniekus pie atbildības; sveic nacionālās vienotības valdību ar noziegumu izmeklēšanas komisijas izveidi; |
| --- | --- |

8.

atbalsta nacionālās vienotības valdības vēlmi saukt visus noziedzniekus pie atbildības; sveic nacionālās vienotības valdību ar noziegumu izmeklēšanas komisijas izveidi;

| 9. | aicina ziņot par visiem cilvēktiesību pārkāpumu, kara noziegumu, noziegumu pret cilvēci, pret sievietēm pastrādātas seksuālās vardarbības un bērnu-kareivju piespiedu rekrutēšanas gadījumiem un vainīgos uzrādīt, nodot kriminālvajāšanai un sodīt saskaņā ar valsts un starptautiskajām krimināltiesībām; šajā saistībā norāda, ka Starptautiskā Krimināltiesa jau izvērtē situāciju Centrālāfrikas Republikā un ka atbilstoši Krimināltiesas statūtiem genocīda, noziegumu pret cilvēci vai kara noziegumu jautājumā noilguma tiesības nav paredzētas; |
| --- | --- |

9.

aicina ziņot par visiem cilvēktiesību pārkāpumu, kara noziegumu, noziegumu pret cilvēci, pret sievietēm pastrādātas seksuālās vardarbības un bērnu-kareivju piespiedu rekrutēšanas gadījumiem un vainīgos uzrādīt, nodot kriminālvajāšanai un sodīt saskaņā ar valsts un starptautiskajām krimināltiesībām; šajā saistībā norāda, ka Starptautiskā Krimināltiesa jau izvērtē situāciju Centrālāfrikas Republikā un ka atbilstoši Krimināltiesas statūtiem genocīda, noziegumu pret cilvēci vai kara noziegumu jautājumā noilguma tiesības nav paredzētas;

| 10. | pauž bažas par humanitāro situāciju valstī, īpaši attiecībā uz tiem Centrālāfrikas Republikas pilsoņiem, kuri ir pārvietoti vai devušies bēgļu gaitās uz kaimiņvalstīm; mudina visas puses ievērot starptautiskās humanitārās tiesības un ņemt vērā cilvēktiesību aizstāvju un žurnālistu darbu; |
| --- | --- |

10.

pauž bažas par humanitāro situāciju valstī, īpaši attiecībā uz tiem Centrālāfrikas Republikas pilsoņiem, kuri ir pārvietoti vai devušies bēgļu gaitās uz kaimiņvalstīm; mudina visas puses ievērot starptautiskās humanitārās tiesības un ņemt vērā cilvēktiesību aizstāvju un žurnālistu darbu;

| 11. | atzinīgi vērtē humāno palīdzību, ko īpaši ES, ĀS un ANO sniedz konfliktu skartajiem un pārvietotajiem cilvēkiem Centrālāfrikas Republikā, un aicina šīs institūcijas un citus starptautiskos un reģionālos partnerus aktīvi atbalstīt Centrālāfrikas atjaunošanas un miera veidošanas procesu; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē humāno palīdzību, ko īpaši ES, ĀS un ANO sniedz konfliktu skartajiem un pārvietotajiem cilvēkiem Centrālāfrikas Republikā, un aicina šīs institūcijas un citus starptautiskos un reģionālos partnerus aktīvi atbalstīt Centrālāfrikas atjaunošanas un miera veidošanas procesu;

| 12. | atzinīgi vērtē nacionālās vienotības valdības rīcību sadarbībā ar Pasaules Pārtikas programmu (WFP), kas īstenota, lai nodrošinātu pārtikas krājumus, kā arī aizsargātu un izdalītu pārtiku valsts iekšienē pārvietotiem iedzīvotājiem; steidzami vēršas pie starptautiskās sabiedrības ar lūgumu sniegt ievērojamu finansiālu atbalstu, lai palīdzētu varas iestādēm atjaunot valsts pakalpojumus; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē nacionālās vienotības valdības rīcību sadarbībā ar Pasaules Pārtikas programmu (WFP), kas īstenota, lai nodrošinātu pārtikas krājumus, kā arī aizsargātu un izdalītu pārtiku valsts iekšienē pārvietotiem iedzīvotājiem; steidzami vēršas pie starptautiskās sabiedrības ar lūgumu sniegt ievērojamu finansiālu atbalstu, lai palīdzētu varas iestādēm atjaunot valsts pakalpojumus;

| 13. | nosoda kara noziegumu — bērnu-kareivju izmantošanu un rekrutēšanu —, neatkarīgi no tā, vai tas notiek piespiedu kārtā vai nē, jo šāda rīcība pārkāpj starptautiskās tiesības; atzinīgi vērtē valdības vēlmi drošības sektora reformas ietvaros atjaunot aizsardzības un drošības spēkus; atbalsta valdības vēlmi atlasīt „Seleka” kaujiniekus un apmācīt tos, lai pēc tam integrētu Centrālāfrikas Republikas bruņotajos spēkos, kā arī žandarmērijā un policijā; pauž atbalstu rīcībai, kas paredzēta kaujinieku atbruņošanai, demobilizēšanai, integrēšanai un repatriēšanai nolūkā nodrošināt drošību pārejas periodā; aicina valdību īstenot līdzīgus pasākumus, lai sniegtu atbalstu un atlīdzinājumu vardarbības un starptautisko noziegumu upuriem; |
| --- | --- |

13.

nosoda kara noziegumu — bērnu-kareivju izmantošanu un rekrutēšanu —, neatkarīgi no tā, vai tas notiek piespiedu kārtā vai nē, jo šāda rīcība pārkāpj starptautiskās tiesības; atzinīgi vērtē valdības vēlmi drošības sektora reformas ietvaros atjaunot aizsardzības un drošības spēkus; atbalsta valdības vēlmi atlasīt „Seleka” kaujiniekus un apmācīt tos, lai pēc tam integrētu Centrālāfrikas Republikas bruņotajos spēkos, kā arī žandarmērijā un policijā; pauž atbalstu rīcībai, kas paredzēta kaujinieku atbruņošanai, demobilizēšanai, integrēšanai un repatriēšanai nolūkā nodrošināt drošību pārejas periodā; aicina valdību īstenot līdzīgus pasākumus, lai sniegtu atbalstu un atlīdzinājumu vardarbības un starptautisko noziegumu upuriem;

| 14. | atzinīgi vērtē ECCAS lēmumu palielināt centrālās Āfrikas starptautisko spēku (FOMAC) apmēru, palielinot karavīru skaitu no 700 līdz 2 000, un aicina pildīt FOMAC pilnvaras ANO aizbildnībā; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē ECCAS lēmumu palielināt centrālās Āfrikas starptautisko spēku (FOMAC) apmēru, palielinot karavīru skaitu no 700 līdz 2 000, un aicina pildīt FOMAC pilnvaras ANO aizbildnībā;

| 15. | aicina ar Centrālāfrikas Republikas piekrišanu atjaunot un stiprināt starptautiskos un reģionālos pasākumus LRA biedru arestēšanai, lai pārtrauktu postu, ko šis noziedzīgais grupējums ir radījis, kaitējot Centrālāfrikas Republikas tautai; |
| --- | --- |

15.

aicina ar Centrālāfrikas Republikas piekrišanu atjaunot un stiprināt starptautiskos un reģionālos pasākumus LRA biedru arestēšanai, lai pārtrauktu postu, ko šis noziedzīgais grupējums ir radījis, kaitējot Centrālāfrikas Republikas tautai;

| 16. | norāda, ka Centrālāfrikas Republikai ir daudz dabas resursu (urāns, jēlnafta, zelts, dimanti utt.); uzsver, ka valsts attīstībai pārredzamība un demokrātiska kontrole ieguves nozarē ir svarīgāka nekā jebkad iepriekš; |
| --- | --- |

16.

norāda, ka Centrālāfrikas Republikai ir daudz dabas resursu (urāns, jēlnafta, zelts, dimanti utt.); uzsver, ka valsts attīstībai pārredzamība un demokrātiska kontrole ieguves nozarē ir svarīgāka nekā jebkad iepriekš;

| 17. | turklāt uzskata, ka ir jānovērš konfliktu radītās sekas, jo īpaši, reformējot bruņotos spēkus un drošības spēkus, demilitarizējot, demobilizējot un reintegrējot bijušos kaujiniekus, repatriējot bēgļus, atgriežot mājās valsts iekšienē pārvietotas personas un īstenojot dzīvotspējīgas attīstības programmas; |
| --- | --- |

17.

turklāt uzskata, ka ir jānovērš konfliktu radītās sekas, jo īpaši, reformējot bruņotos spēkus un drošības spēkus, demilitarizējot, demobilizējot un reintegrējot bijušos kaujiniekus, repatriējot bēgļus, atgriežot mājās valsts iekšienē pārvietotas personas un īstenojot dzīvotspējīgas attīstības programmas;

| 18. | aicina visas politiskās partijas un ieinteresētās puses novērst šīs periodiskās krīzes strukturālos cēloņus, un uzskata, ka lēmumiem par Centrālāfrikas Republikas politisko, ekonomikas un sociālo nākotni —, kuru pamatā ir mierīga un demokrātiska pāreja, kas balstīta uz tiesiskuma ievērošanu, pilnvaru nodalīšanas principu, cilvēktiesību un pamatbrīvību pilnīgu ievērošanu, kā arī taisnīgu piekļuvi resursiem un ieņēmumu sadali, izmantojot valsts budžetu, — ir jābūt paredzētiem Centrālāfrikas Republikas tautai un visiem, kas to pārstāv; |
| --- | --- |

18.

aicina visas politiskās partijas un ieinteresētās puses novērst šīs periodiskās krīzes strukturālos cēloņus, un uzskata, ka lēmumiem par Centrālāfrikas Republikas politisko, ekonomikas un sociālo nākotni —, kuru pamatā ir mierīga un demokrātiska pāreja, kas balstīta uz tiesiskuma ievērošanu, pilnvaru nodalīšanas principu, cilvēktiesību un pamatbrīvību pilnīgu ievērošanu, kā arī taisnīgu piekļuvi resursiem un ieņēmumu sadali, izmantojot valsts budžetu, — ir jābūt paredzētiem Centrālāfrikas Republikas tautai un visiem, kas to pārstāv;

| 19. | atzinīgi vērtē to, ka kopš 2013. gada 10. jūnija aptuveni 40 reliģiskie vadītāji, atrodoties Bangi, ir diskutējuši par spriedzes mazināšanu; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē to, ka kopš 2013. gada 10. jūnija aptuveni 40 reliģiskie vadītāji, atrodoties Bangi, ir diskutējuši par spriedzes mazināšanu;

| 20. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Savienības Padomei, Eiropas Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības Augstajai pārstāvei ārpolitikas un drošības politikas jautājumos, ANO ģenerālsekretāram, ANO Drošības padomei, ANO Cilvēktiesību padomei, ĀS, Centrālāfrikas valstu ekonomikas kopienas priekšsēdētājam un Starptautiskajai Frankofonijas organizācijai, kā arī Pārejas perioda nacionālās padomes priekšsēdētājam un Centrālāfrikas Republikas valdībai. |
| --- | --- |

20.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Savienības Padomei, Eiropas Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības Augstajai pārstāvei ārpolitikas un drošības politikas jautājumos, ANO ģenerālsekretāram, ANO Drošības padomei, ANO Cilvēktiesību padomei, ĀS, Centrālāfrikas valstu ekonomikas kopienas priekšsēdētājam un Starptautiskajai Frankofonijas organizācijai, kā arī Pārejas perioda nacionālās padomes priekšsēdētājam un Centrālāfrikas Republikas valdībai.

REZOLŪCIJA (34)

par stāvokli Gvinejas Republikā

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties 2013. gada 17.–19. jūnijā Briselē (Beļģijā), |
| --- | --- |

—

tiekoties 2013. gada 17.–19. jūnijā Briselē (Beļģijā),

| — | ņemot vērā Reglamenta 18. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 18. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas,

| — | ņemot vērā pārskatītā Kotonū nolīguma 11. panta 7. punktu, kurā atkārtoti apstiprināta valstu pušu apņemšanās stiprināt mieru un starptautisko taisnīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pārskatītā Kotonū nolīguma 11. panta 7. punktu, kurā atkārtoti apstiprināta valstu pušu apņemšanās stiprināt mieru un starptautisko taisnīgumu,

| A. | tā kā valsts vadītājs profesors Alpha Condé ir pirmais demokrātiski ievēlētais Gvinejas Republikas prezidents kopš tā ieguva neatkarību 1958. gada 2. oktobrī; |
| --- | --- |

A.

tā kā valsts vadītājs profesors Alpha Condé ir pirmais demokrātiski ievēlētais Gvinejas Republikas prezidents kopš tā ieguva neatkarību 1958. gada 2. oktobrī;

| B. | tā kā Gvineja 2003. gada 14. jūlijā ratificēja Romas Starptautiskās krimināltiesas statūtus; |
| --- | --- |

B.

tā kā Gvineja 2003. gada 14. jūlijā ratificēja Romas Starptautiskās krimināltiesas statūtus;

| C. | tā kā ES vēlēšanu novērošanas misija, ECOWAS, Āfrikas Savienība un Starptautiskā Frankofonijas organizācija (OIF) atzinīgi novērtēja vēlēšanu procesu, un visas Gvinejas politiskās aprindas, kā arī starptautiskā kopiena apstiprināja vēlēšanu rezultātus; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES vēlēšanu novērošanas misija, ECOWAS, Āfrikas Savienība un Starptautiskā Frankofonijas organizācija (OIF) atzinīgi novērtēja vēlēšanu procesu, un visas Gvinejas politiskās aprindas, kā arī starptautiskā kopiena apstiprināja vēlēšanu rezultātus;

| D. | tā kā, lai pilnībā īstenotu demokrātijas procesu, Gvinejas varas iestādes ir lēmušas sadarbībā ar Neatkarīgo valsts vēlēšanu komisiju (CENI) rīkot likumīgas vēlēšanas tajā datumā, par kuru vienosies visas iesaistītās puses, jo opozīcijas politiskās partijas ir vairākas reizes lūgušas tās atlikt; |
| --- | --- |

D.

tā kā, lai pilnībā īstenotu demokrātijas procesu, Gvinejas varas iestādes ir lēmušas sadarbībā ar Neatkarīgo valsts vēlēšanu komisiju (CENI) rīkot likumīgas vēlēšanas tajā datumā, par kuru vienosies visas iesaistītās puses, jo opozīcijas politiskās partijas ir vairākas reizes lūgušas tās atlikt;

| E. | tā kā 2013. gada 29. martāCENI nolēma uzraudzīt situāciju, ar finanšu partneru — Eiropas Savienības, Amerikas Savienoto Valstu, Starptautiskās Frankofonijas organizācijas, UNDP un Francijas — palīdzību izveidojot „tehniskās uzraudzības komiteju”, ko veido CENI iecelti locekļi un kurā opozīcijai un prezidenta vairākumam būs paredzēta vienāda pārstāvība; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2013. gada 29. martāCENI nolēma uzraudzīt situāciju, ar finanšu partneru — Eiropas Savienības, Amerikas Savienoto Valstu, Starptautiskās Frankofonijas organizācijas, UNDP un Francijas — palīdzību izveidojot „tehniskās uzraudzības komiteju”, ko veido CENI iecelti locekļi un kurā opozīcijai un prezidenta vairākumam būs paredzēta vienāda pārstāvība;

| F. | tā kā par CENI pārkārtošanu vienādas pārstāvības nodrošināšanai un par tās izpildvaras sastāvu vienojās, reaģējot uz opozīcijas lūgumu, un to pieņēma visas politiskās aprindas; |
| --- | --- |

F.

tā kā par CENI pārkārtošanu vienādas pārstāvības nodrošināšanai un par tās izpildvaras sastāvu vienojās, reaģējot uz opozīcijas lūgumu, un to pieņēma visas politiskās aprindas;

| G. | tā kā ir izveidota trīspusīga „politiskā dialoga pamatstruktūra”, ietverot virkni koordinatoru, tostarp ANO pārstāvi; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir izveidota trīspusīga „politiskā dialoga pamatstruktūra”, ietverot virkni koordinatoru, tostarp ANO pārstāvi;

| H. | tā kā par „starptautisko koordinatoru” ANO iecēla savu īpašo pārstāvi Rietumāfrikā Said Djinnit, jo opozīcijas locekļi iebilda pret Lamine Cissé, ko iecēla bez oficiālām apspriedēm; |
| --- | --- |

H.

tā kā par „starptautisko koordinatoru” ANO iecēla savu īpašo pārstāvi Rietumāfrikā Said Djinnit, jo opozīcijas locekļi iebilda pret Lamine Cissé, ko iecēla bez oficiālām apspriedēm;

| I. | tā kā opozīcija aicināja boikotēt 2013. gada 30. jūnijā paredzētās republikas prezidenta vēlēšanas, pamatojoties uz CENI priekšlikumu; |
| --- | --- |

I.

tā kā opozīcija aicināja boikotēt 2013. gada 30. jūnijā paredzētās republikas prezidenta vēlēšanas, pamatojoties uz CENI priekšlikumu;

| J. | tā kā „apspriežu forumā”, kas notika no 3. līdz 9. jūnijam, galvenā uzmanība tika pievērsta:






  1) | tehniskajam operatoram un vēlētāju reģistram; |
| --- | --- | --- |

J.

tā kā „apspriežu forumā”, kas notika no 3. līdz 9. jūnijam, galvenā uzmanība tika pievērsta:

1)

tehniskajam operatoram un vēlētāju reģistram;

| 2) | ārvalstīs esošo gvinejiešu vēlēšanu tiesībām; |
| --- | --- |

2)

ārvalstīs esošo gvinejiešu vēlēšanu tiesībām;

| 3) | CENI darbībai; |
| --- | --- |

3)

CENI darbībai;

| 4) | vēlēšanu grafikam; |
| --- | --- |

4)

vēlēšanu grafikam;

| K. | tā kā šajās apspriedēs Starptautiskā Frankofonijas organizācija, Eiropas Savienība, UNDP, ECOWAS, Amerikas Savienotās Valstis un Francija garantēja, ka process, kurā tehniskais operators izveido vēlētāju reģistru, ir drošs, un paziņoja savu gatavību īstenot jebkādus papildu pasākumus, kas būtu nepieciešami, lai garantētu vēl drošāku procesu, kā arī gatavību mobilizēt īpašus resursus nolūkā atbalstīt visus Gvinejas partiju pieņemtos lēmumus; |
| --- | --- |

K.

tā kā šajās apspriedēs Starptautiskā Frankofonijas organizācija, Eiropas Savienība, UNDP, ECOWAS, Amerikas Savienotās Valstis un Francija garantēja, ka process, kurā tehniskais operators izveido vēlētāju reģistru, ir drošs, un paziņoja savu gatavību īstenot jebkādus papildu pasākumus, kas būtu nepieciešami, lai garantētu vēl drošāku procesu, kā arī gatavību mobilizēt īpašus resursus nolūkā atbalstīt visus Gvinejas partiju pieņemtos lēmumus;

| L. | tā kā tehniskais operators, kas ir iesaistīts vēlēšanu saraksta sagatavošanā, vēlēšanu procesā neveic citas darbības; |
| --- | --- |

L.

tā kā tehniskais operators, kas ir iesaistīts vēlēšanu saraksta sagatavošanā, vēlēšanu procesā neveic citas darbības;

| M. | tā kā starptautiskais koordinators visu koordinatoru un pārstāvētās starptautiskās kopienas uzdevumā ir aicinājis opozīciju piedalīties vēlēšanās, ņemot vērā visas iepriekš minētās garantijas un apgalvojumus; |
| --- | --- |

M.

tā kā starptautiskais koordinators visu koordinatoru un pārstāvētās starptautiskās kopienas uzdevumā ir aicinājis opozīciju piedalīties vēlēšanās, ņemot vērā visas iepriekš minētās garantijas un apgalvojumus;

| N. | tā kā ārvalstīs esošo gvinejiešu dalība vēlēšanās ir apstiprināta saskaņā ar tādiem pašiem noteikumiem, kādi tika piemēroti 2010. gada prezidenta vēlēšanās, un balstoties uz toreiz sagatavotajiem sarakstiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā ārvalstīs esošo gvinejiešu dalība vēlēšanās ir apstiprināta saskaņā ar tādiem pašiem noteikumiem, kādi tika piemēroti 2010. gada prezidenta vēlēšanās, un balstoties uz toreiz sagatavotajiem sarakstiem;

| O. | ņemot vērā vienošanos par pasākumiem, kas veicami CENI nepilnību novēršanai; |
| --- | --- |

O.

ņemot vērā vienošanos par pasākumiem, kas veicami CENI nepilnību novēršanai;

| P. | tā kā Eiropas Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos/ Komisijas priekšsēdētāja vietniece apsveica prezidentu A. Condé saistībā ar ievērojamo progresu, kas gūts politiskajā dialogā ar opozīciju, un paziņoja, ka Padomē tiek īstenota procedūra, lai nodrošinātu, ka 10. EAF ietvaros Gvinejai piešķirtie līdzekļi tiek saglabāti ar nosacījumu, ka līdz 2013. gada 31. oktobrim tiek rīkotas brīvas un pārredzamas vēlēšanas; |
| --- | --- |

P.

tā kā Eiropas Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos/ Komisijas priekšsēdētāja vietniece apsveica prezidentu A. Condé saistībā ar ievērojamo progresu, kas gūts politiskajā dialogā ar opozīciju, un paziņoja, ka Padomē tiek īstenota procedūra, lai nodrošinātu, ka 10. EAF ietvaros Gvinejai piešķirtie līdzekļi tiek saglabāti ar nosacījumu, ka līdz 2013. gada 31. oktobrim tiek rīkotas brīvas un pārredzamas vēlēšanas;

| Q. | tā kā ANO ģenerālsekretārs 2013. gada 12. jūnijā paziņoja, ka viņu „iedrošina Gvinejas iekšējā politiskā dialoga pušu gūtais progress” un ka pozitīvā gaisotne „radītu priekšnoteikumus brīvām, taisnīgām un mierīgām vēlēšanām”; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ANO ģenerālsekretārs 2013. gada 12. jūnijā paziņoja, ka viņu „iedrošina Gvinejas iekšējā politiskā dialoga pušu gūtais progress” un ka pozitīvā gaisotne „radītu priekšnoteikumus brīvām, taisnīgām un mierīgām vēlēšanām”;

| R. | tā kā politiskā nenoteiktība kaitē valsts ekonomikai; |
| --- | --- |

R.

tā kā politiskā nenoteiktība kaitē valsts ekonomikai;

| S. | ņemot vērā 2013. gada februāra nogalē un marta sākumā piedzīvoto vardarbību un tās atsākšanos aprīlī, un pēc tam atkal maijā pēc opozīcijas aicinājumiem sākt demonstrācijas, kā rezultātā vairāki cilvēki gāja bojā, bet simtiem cilvēku tika ievainoti; |
| --- | --- |

S.

ņemot vērā 2013. gada februāra nogalē un marta sākumā piedzīvoto vardarbību un tās atsākšanos aprīlī, un pēc tam atkal maijā pēc opozīcijas aicinājumiem sākt demonstrācijas, kā rezultātā vairāki cilvēki gāja bojā, bet simtiem cilvēku tika ievainoti;

| T. | tā kā tiesiskums ietver visu iestāžu atbilstību, pilnvaru nošķiršanu un cilvēktiesību un pamatbrīvību brīvu izmantošanu, kā arī kriminālo atbildību, atlīdzinājumu upuriem un visu cilvēku vienlīdzību tiesas priekšā; |
| --- | --- |

T.

tā kā tiesiskums ietver visu iestāžu atbilstību, pilnvaru nošķiršanu un cilvēktiesību un pamatbrīvību brīvu izmantošanu, kā arī kriminālo atbildību, atlīdzinājumu upuriem un visu cilvēku vienlīdzību tiesas priekšā;

| U. | tā kā Cilvēktiesību un pilsonisko brīvību ministrijas un Patiesības un samierināšanas komisijas izveide, kas notiek pirmo reizi valsts vēsturē, ir solis pareizajā virzienā ar mērķi miermīlīgi un demokrātiski atrisināt valsts problēmas; |
| --- | --- |

U.

tā kā Cilvēktiesību un pilsonisko brīvību ministrijas un Patiesības un samierināšanas komisijas izveide, kas notiek pirmo reizi valsts vēsturē, ir solis pareizajā virzienā ar mērķi miermīlīgi un demokrātiski atrisināt valsts problēmas;

| V. | tā kā politiskais frakcionārisms nopietni apdraud Gvinejas stabilitāti; |
| --- | --- |

V.

tā kā politiskais frakcionārisms nopietni apdraud Gvinejas stabilitāti;

| W. | tā kā republikas prezidents ir sācis drošības dienestu reformu, |
| --- | --- |

W.

tā kā republikas prezidents ir sācis drošības dienestu reformu,

| 1. | atzinīgi vērtē izredzes, ka pāreja uz demokrātiju tuvojas noslēgumam, pateicoties Gvinejas varas iestāžu lēmumam — ar CENI un Gvinejas pilsoniskās sabiedrības piekrišanu — pabeigt demokratizācijas procesu un ļoti drīz rīkot brīvas un pārredzamas nacionālās asamblejas vēlēšanas; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē izredzes, ka pāreja uz demokrātiju tuvojas noslēgumam, pateicoties Gvinejas varas iestāžu lēmumam — ar CENI un Gvinejas pilsoniskās sabiedrības piekrišanu — pabeigt demokratizācijas procesu un ļoti drīz rīkot brīvas un pārredzamas nacionālās asamblejas vēlēšanas;

| 2. | atzinīgi vērtē dialogā gūto progresu, kā arī valdības un trīs koordinatoru vadībā 2013. gada 9. jūnijā panākto politisko partiju vienošanos par tehnisko operatoru un vēlētāju reģistru, ārvalstīs esošo gvinejiešu iespējām balsot, CENI iekšējo darbību, kā arī vēlēšanu sarakstu atkārtotas atvēršanas un pārskatīšanas principu; aicina ievērot un īstenot šo vienošanos; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē dialogā gūto progresu, kā arī valdības un trīs koordinatoru vadībā 2013. gada 9. jūnijā panākto politisko partiju vienošanos par tehnisko operatoru un vēlētāju reģistru, ārvalstīs esošo gvinejiešu iespējām balsot, CENI iekšējo darbību, kā arī vēlēšanu sarakstu atkārtotas atvēršanas un pārskatīšanas principu; aicina ievērot un īstenot šo vienošanos;

| 3. | atzinīgi vērtē Eiropas Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos/ Komisijas priekšsēdētāja vietnieces 2013. gada 12. jūnija paziņojumu par Gvinejas iekšējā politiskajā dialogā gūto progresu un to līdzekļu saglabāšanu, kas Gvinejai tika piešķirti 10. EAF ietvaros ar nosacījumu, ka līdz 2013. gada 31. oktobrim tiek rīkotas brīvas un pārredzamas vēlēšanas; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē Eiropas Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos/ Komisijas priekšsēdētāja vietnieces 2013. gada 12. jūnija paziņojumu par Gvinejas iekšējā politiskajā dialogā gūto progresu un to līdzekļu saglabāšanu, kas Gvinejai tika piešķirti 10. EAF ietvaros ar nosacījumu, ka līdz 2013. gada 31. oktobrim tiek rīkotas brīvas un pārredzamas vēlēšanas;

| 4. | atzinīgi vērtē ES un citu divpusējo un daudzpusējo partneru sniegto tehnisko palīdzību vēlēšanu pārredzamības un ticamības aizsardzībai un garantēšanai; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē ES un citu divpusējo un daudzpusējo partneru sniegto tehnisko palīdzību vēlēšanu pārredzamības un ticamības aizsardzībai un garantēšanai;

| 5. | aicina Eiropas Savienību, Āfrikas Savienību, Starptautisko Frankofonijas organizāciju, ECOWAS un ANO arī turpmāk cieši iesaistīties vēlēšanu procesā; |
| --- | --- |

5.

aicina Eiropas Savienību, Āfrikas Savienību, Starptautisko Frankofonijas organizāciju, ECOWAS un ANO arī turpmāk cieši iesaistīties vēlēšanu procesā;

| 6. | aicina Gvinejas politiķus pievērsties dialogam un apspriedēm, lai tādējādi kliedētu savstarpējās atšķirības un turpinātu vēlēšanu procesu nolūkā stiprināt demokratizācijas procesu Gvinejā; |
| --- | --- |

6.

aicina Gvinejas politiķus pievērsties dialogam un apspriedēm, lai tādējādi kliedētu savstarpējās atšķirības un turpinātu vēlēšanu procesu nolūkā stiprināt demokratizācijas procesu Gvinejā;

| 7. | aicina politiskos spēkus turpināt pāreju uz demokrātiju, kas tiek īstenota jau kopš Alpha Condé ievēlēšanas prezidenta amatā, un ievērot demokrātijas principu, kā arī ņemt vērā iestādes un opozīcijas tiesības; uzskata, ka, lai gaidāmās vēlēšanas būtu demokratizācijas procesa pilnvērtīga daļa, tām jābūt brīvām un pārredzamām; |
| --- | --- |

7.

aicina politiskos spēkus turpināt pāreju uz demokrātiju, kas tiek īstenota jau kopš Alpha Condé ievēlēšanas prezidenta amatā, un ievērot demokrātijas principu, kā arī ņemt vērā iestādes un opozīcijas tiesības; uzskata, ka, lai gaidāmās vēlēšanas būtu demokratizācijas procesa pilnvērtīga daļa, tām jābūt brīvām un pārredzamām;

| 8. | uzsver to, cik liela nozīme ir brīvai opozīcijai ar vispāratzītām un vērā ņemtām tiesībām un pienākumiem, tostarp tiesībām miermīlīgi piedalīties demonstrācijā; norāda, ka šāda opozīcija ir viens no pretspēkiem, kas ir nepieciešams, lai demokrātija sekmīgi funkcionētu; |
| --- | --- |

8.

uzsver to, cik liela nozīme ir brīvai opozīcijai ar vispāratzītām un vērā ņemtām tiesībām un pienākumiem, tostarp tiesībām miermīlīgi piedalīties demonstrācijā; norāda, ka šāda opozīcija ir viens no pretspēkiem, kas ir nepieciešams, lai demokrātija sekmīgi funkcionētu;

| 9. | pauž bažas par iekšējās vardarbības risku un aicina politiskos vadītājus stabilitātes, kohēzijas un valsts sociālās saskaņas vārdā beigt izmantot frakciju gājienus; |
| --- | --- |

9.

pauž bažas par iekšējās vardarbības risku un aicina politiskos vadītājus stabilitātes, kohēzijas un valsts sociālās saskaņas vārdā beigt izmantot frakciju gājienus;

| 10. | aicina politiskos spēkus uzņemties atbildību, īstenojot centienus, kas nepieciešami, lai novērstu draudus civilajam mieram, un aicinot pārtraukt provokācijas un vardarbību; turklāt aicina valsts drošības spēkus ņemt vērā tiesības miermīlīgi piedalīties demonstrācijā, kā arī aizstāvēt civiliedzīvotāju grupu drošību, vienlaikus ievērojot cilvēktiesības un tiesiskuma principu; |
| --- | --- |

10.

aicina politiskos spēkus uzņemties atbildību, īstenojot centienus, kas nepieciešami, lai novērstu draudus civilajam mieram, un aicinot pārtraukt provokācijas un vardarbību; turklāt aicina valsts drošības spēkus ņemt vērā tiesības miermīlīgi piedalīties demonstrācijā, kā arī aizstāvēt civiliedzīvotāju grupu drošību, vienlaikus ievērojot cilvēktiesības un tiesiskuma principu;

| 11. | atzinīgi vērtē pašreizējas pamatstruktūras izveidi dialogam, kurā piedalās trīs koordinatori, tostarp ANO pārstāvis, par likumīgu vēlēšanu rīkošanu un par tiesiskuma un demokrātisko principu konsolidāciju Gvinejā; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē pašreizējas pamatstruktūras izveidi dialogam, kurā piedalās trīs koordinatori, tostarp ANO pārstāvis, par likumīgu vēlēšanu rīkošanu un par tiesiskuma un demokrātisko principu konsolidāciju Gvinejā;

| 12. | pauž atzinību valsts vadītāja apņēmībai nodrošināt vēlēšanu procesa pārredzamību un ticamību, kā arī viņa lēmumam amnestēt personas, kas tika arestētas politisko partiju protestu laikā; |
| --- | --- |

12.

pauž atzinību valsts vadītāja apņēmībai nodrošināt vēlēšanu procesa pārredzamību un ticamību, kā arī viņa lēmumam amnestēt personas, kas tika arestētas politisko partiju protestu laikā;

| 13. | atzinīgi vērtē valdības, prezidenta vairākuma partiju un opozīcijas 2013. gada 24. aprīlī pausto apņemšanos izlīdzināt atšķirības tikai miermīlīgā ceļā; pauž nožēlu, ka līdz šim tas vēl nav izdarīts; izsaka līdzjūtību upuru ģimenēm; cer, ka turpmāk šī apņemšanās tiks īstenota; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē valdības, prezidenta vairākuma partiju un opozīcijas 2013. gada 24. aprīlī pausto apņemšanos izlīdzināt atšķirības tikai miermīlīgā ceļā; pauž nožēlu, ka līdz šim tas vēl nav izdarīts; izsaka līdzjūtību upuru ģimenēm; cer, ka turpmāk šī apņemšanās tiks īstenota;

| 14. | uzstāj, lai tiesu iestādes izmeklē, kā arī taisnīgi un rūpīgi izvērtē visus cilvēktiesību pārkāpumu gadījumus; |
| --- | --- |

14.

uzstāj, lai tiesu iestādes izmeklē, kā arī taisnīgi un rūpīgi izvērtē visus cilvēktiesību pārkāpumu gadījumus;

| 15. | atzīmē ANO ģenerālsekretāra 2013. gada 25. aprīļa paziņojumu, ar ko tas izsaka atzinību Gvinejas progresam virzībā uz politiskā dialoga atsākšanu un jo īpaši valsts vadītāja paustajai apņēmībai ar starptautisko partneru palīdzību garantēt vēlēšanu pārredzamību un ticamību, kā arī viņa 2013. gada 12. jūnija paziņojumu, kurā tiek uzsvērts progress, kas gūts saistībā ar nosacījumu radīšanu brīvām, taisnīgām un miermīlīgām vēlēšanām; |
| --- | --- |

15.

atzīmē ANO ģenerālsekretāra 2013. gada 25. aprīļa paziņojumu, ar ko tas izsaka atzinību Gvinejas progresam virzībā uz politiskā dialoga atsākšanu un jo īpaši valsts vadītāja paustajai apņēmībai ar starptautisko partneru palīdzību garantēt vēlēšanu pārredzamību un ticamību, kā arī viņa 2013. gada 12. jūnija paziņojumu, kurā tiek uzsvērts progress, kas gūts saistībā ar nosacījumu radīšanu brīvām, taisnīgām un miermīlīgām vēlēšanām;

| 16. | atzinīgi vērtē Gvinejas Republikas prezidenta apņēmību ņemt vērā vēlēšanu rezultātus, lai kādi tie būtu, un cer, ka tā rīkosies arī opozīcijas vadītāji; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē Gvinejas Republikas prezidenta apņēmību ņemt vērā vēlēšanu rezultātus, lai kādi tie būtu, un cer, ka tā rīkosies arī opozīcijas vadītāji;

| 17. | atzinīgi vērtē Cilvēktiesību un pilsonisko brīvību ministrijas un Patiesības un samierināšanas komisijas izveidi; uzsver, ka abām šīm iestādēm ir jāsniedz viss nepieciešamais atbalsts, lai tās spētu pildīt savus pienākumus; uzstāj, ka Patiesības un samierināšanas komisijai ir jābūt neatkarīgai, lai iedzīvotāju problēmas tiktu risinātas mierīgā un demokrātiskā ceļā; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē Cilvēktiesību un pilsonisko brīvību ministrijas un Patiesības un samierināšanas komisijas izveidi; uzsver, ka abām šīm iestādēm ir jāsniedz viss nepieciešamais atbalsts, lai tās spētu pildīt savus pienākumus; uzstāj, ka Patiesības un samierināšanas komisijai ir jābūt neatkarīgai, lai iedzīvotāju problēmas tiktu risinātas mierīgā un demokrātiskā ceļā;

| 18. | uzskata, ka neatkarīgām tiesu iestādēm un plašsaziņas līdzekļiem ir būtiska nozīme, veidojot un regulējot demokrātiskas prakses ieviešanu, kuras mērķis ir stiprināt tiesiskumu, veidot demokrātiskas institūcijas, tostarp darboties spējīgu parlamentu ar politisko plurālismu, un stiprināt pilsoniskās sabiedrības lomu; aicina līdzekļu devējus atbalstīt tiesu sistēmas stiprināšanu Gvinejā; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka neatkarīgām tiesu iestādēm un plašsaziņas līdzekļiem ir būtiska nozīme, veidojot un regulējot demokrātiskas prakses ieviešanu, kuras mērķis ir stiprināt tiesiskumu, veidot demokrātiskas institūcijas, tostarp darboties spējīgu parlamentu ar politisko plurālismu, un stiprināt pilsoniskās sabiedrības lomu; aicina līdzekļu devējus atbalstīt tiesu sistēmas stiprināšanu Gvinejā;

| 19. | uzskata, ka, lai Gvinejas iedzīvotāji izkļūtu no pastāvīgās nabadzības un virzītos uz ilgtspējīgu attīstību, ir rūpīgi jāapsaimnieko Gvinejas bagātīgie dabas resursi, tostarp izveidojot pārredzamu pārbaudes mehānismu, ko izmantot, lai publiskotu ieguves un eksporta uzņēmumu veiktos maksājumus valdībai, kā arī parādītu to šādu ieņēmumu īpatsvaru, ko izmanto attīstības programmām; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka, lai Gvinejas iedzīvotāji izkļūtu no pastāvīgās nabadzības un virzītos uz ilgtspējīgu attīstību, ir rūpīgi jāapsaimnieko Gvinejas bagātīgie dabas resursi, tostarp izveidojot pārredzamu pārbaudes mehānismu, ko izmantot, lai publiskotu ieguves un eksporta uzņēmumu veiktos maksājumus valdībai, kā arī parādītu to šādu ieņēmumu īpatsvaru, ko izmanto attīstības programmām;

| 20. | atzinīgi vērtē Gvinejas varas iestāžu centienus uzlabot makroekonomikas pārvaldību Gvinejā, tādējādi dodot iespēju atjaunot attiecības ar visiem divpusējiem un daudzpusējiem līdzekļu devējiem, tostarp Bretonvudas iestādēm, kā arī pabeigt HIPC iniciatīvu; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē Gvinejas varas iestāžu centienus uzlabot makroekonomikas pārvaldību Gvinejā, tādējādi dodot iespēju atjaunot attiecības ar visiem divpusējiem un daudzpusējiem līdzekļu devējiem, tostarp Bretonvudas iestādēm, kā arī pabeigt HIPC iniciatīvu;

| 21. | aicina arī politiskās iestādes nenovērsties no citām valsts ilgtspējīgai attīstībai būtiskām prioritātēm; |
| --- | --- |

21.

aicina arī politiskās iestādes nenovērsties no citām valsts ilgtspējīgai attīstībai būtiskām prioritātēm;

| 22. | aicina Padomi, Komisiju, ES dalībvalstis, ĀKK valstis, Apvienoto Nāciju Organizāciju, ECOWAS, Starptautisko Frankofonijas organizāciju, Amerikas Savienotās Valstis, Franciju un ĀKK sekretariātu arī turpmāk atbalstīt Gvinejas iestādes, lai valstī tiktu rīkotas brīvas un pārredzamas likumīgas vēlēšanas; |
| --- | --- |

22.

aicina Padomi, Komisiju, ES dalībvalstis, ĀKK valstis, Apvienoto Nāciju Organizāciju, ECOWAS, Starptautisko Frankofonijas organizāciju, Amerikas Savienotās Valstis, Franciju un ĀKK sekretariātu arī turpmāk atbalstīt Gvinejas iestādes, lai valstī tiktu rīkotas brīvas un pārredzamas likumīgas vēlēšanas;

| 23. | pauž solidaritāti Gvinejas Republikas iedzīvotājiem un atbalsta to vēlmi sagaidīt pārejas perioda beigas un demokrātijas izveidi; |
| --- | --- |

23.

pauž solidaritāti Gvinejas Republikas iedzīvotājiem un atbalsta to vēlmi sagaidīt pārejas perioda beigas un demokrātijas izveidi;

| 24. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ES iestādēm, Āfrikas Savienībai, ĀKK valstu grupai, ECOWAS, Starptautiskajai Frankofonijas organizācijai, Amerikas Savienotajām Valstīm, Francijai, ANO ģenerālsekretāram un Gvinejas varas iestādēm. |
| --- | --- |

24.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ES iestādēm, Āfrikas Savienībai, ĀKK valstu grupai, ECOWAS, Starptautiskajai Frankofonijas organizācijai, Amerikas Savienotajām Valstīm, Francijai, ANO ģenerālsekretāram un Gvinejas varas iestādēm.

PREZIDIJA IESNIEGTIE ĀKK UN ES APVIENOTĀS PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS REGLAMENTA GROZĪJUMI SASKAŅĀ AR REGLAMENTA 35. PANTU

Apvienotās Parlamentārās Asamblejas Reglaments

1. pants

Apvienotā parlamentārā asambleja

1.   ĀKK un ES Apvienoto parlamentāro asambleju (turpmāk — „Asambleja”) izveidoja saskaņā ar 17. pantu Partnerattiecību nolīgumā starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses.

2.   Asambleju veido divas palātas ar vienādu skaitu ES un ĀKK valstu pārstāvju. Asamblejas locekļi ir Eiropas Parlamenta deputāti, no vienas puses, un katras ĀKK valsts parlamenta deputāti vai, ja deputātu nav, īpašos gadījumos, piemēram, force majeure situācijās, par kurām iepriekš ir rakstiski jāpaziņo Asamblejas Prezidijam, kā minēts 2. pantā (turpmāk — „Prezidijs”), šo valstu parlamentu iecelti pārstāvji, no otras puses. Ja kādā valstī nav parlamenta, attiecīgās ĀKK valsts pārstāvis bez balsstiesībām var piedalīties Asamblejā pēc tās iepriekšēja apstiprinājuma.

3.   Asamblejas locekļiem pilnvaras piešķir dokuments, ar ko personu apstiprina amatā un ko ĀKK valstu pārstāvju gadījumā izdod attiecīgās valsts kompetentā iestāde, bet Eiropas Parlamenta pārstāvju gadījumā — Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs.

2. pants

Prezidijs

1.   No katras Asamblejas palātas locekļu vidus atbilstīgi tās kārtībai tiek ievēlēti Prezidija locekļi.

2.   Prezidija sastāvā ir divi līdzpriekšsēdētāji vienādā statusā, kā arī 24 priekšsēdētāja vietnieki. Pusi Prezidija locekļu nominē ĀKK valstu pārstāvji, un otru pusi — Eiropas Parlamenta pārstāvji saskaņā ar kārtību, kādu katra no pusēm noteikusi.

3.   Prezidijs gatavo Asamblejas darbu, cieši seko pasākumu īstenošanai un rezolūciju pieņemšanai, kā arī veido nepieciešamos sakarus ar ĀKK un ES Ministru padomi un ar ĀKK un EP Vēstnieku komiteju.

4.   Prezidijs atbild par Asamblejas darba koordinēšanu.
  Prezidijs var iecelt kādus no saviem locekļiem par priekšsēdētāja vietniekiem, kuri atbild par konkrētiem jautājumiem, rīkojoties saskaņā ar paritātes principu starp ĀKK valstu parlamentu deputātiem un Eiropas Parlamenta deputātiem.

5.   Prezidijs pēc tā līdzpriekšsēdētāju iniciatīvas sanāk vismaz četras reizes gadā; divas sanāksmes notiek dažu dienu laikā pirms Asamblejas sesijām.

6.   Prezidijs Asamblejai iesniedz debašu iespējamo darba kārtību. Prezidijs atbild par to, ka puse no darba kārtības punktiem pēc iespējas attiecas uz kopīgo interešu jautājumiem.

Tas var ierosināt uzstāšanās laika ierobežojumus.

7.   Prezidijs ir struktūra, kas atbild par jautājumiem saistībā ar pastāvīgo komiteju sastāvu un kompetenci kā minēts 25. pantā (turpmāk — „pastāvīgās komitejas”).

8.   Prezidijs atbild par pastāvīgo komiteju pilnvarošanu attiecībā uz ziņojumu un rezolūciju priekšlikumu sagatavošanu.

9.   Prezidijs var arī nodot jautājumus apspriešanai pastāvīgajās komitejās, kuras pēc tam var pieprasīt pilnvarojumu ziņojuma sagatavošanai par kādu īpašu tematu.

10.   Prezidijs ir atbildīgs par to turpmāko pasākumu uzraudzību, kas veikti saistībā ar Asamblejas rezolūcijām un lēmumiem. Attiecībā uz pastāvīgās komitejas iesniegtajām rezolūcijām turpmāko pasākumu uzraudzības pilnvaras var deleģēt attiecīgās pastāvīgās komitejas priekšsēdētājam un referentam.

11.   Prezidijs ir atbildīgs par diskusiju par konkrētiem cilvēktiesību gadījumiem, kas rīkojama aiz slēgtām durvīm.

12.   Prezidija sanāksmes nav atklātas.

3. pants

Pārējo iestāžu piedalīšanās

1.   Saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma 15. pantu ĀKK un ES Ministru padomi aicina Asambleju iepazīstināt ar gada ziņojumu par nolīguma īstenošanu. Pēc šīs iepazīstināšanas seko debates.

2.   ĀKK Ministru padome un ĀKK Vēstnieku komiteja, kā arī Eiropas Savienības Padome, Savienības augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (turpmāk „augstais pārstāvis”) un Eiropas Komisija var apmeklēt Asamblejas sesijas pēc Prezidija uzaicinājuma.

3.   ĀKK Ministru padome, kā arī Eiropas Savienības Padome, augstais pārstāvis un Eiropas Komisija pēc Prezidija uzaicinājuma var piedalīties tā sanāksmēs par tēmām, kas skar to attiecīgās atbildības jomas.

4. pants

Novērotāji un citi viesi

1.   Savus pārstāvjus dalībai Asamblejas sesijās kā pastāvīgās novērotājas var nosūtīt šādas valstis:

| (a) | valstis, kurās notiek Partnerattiecību nolīguma ratifikācijas process; |
| --- | --- |

(a)

valstis, kurās notiek Partnerattiecību nolīguma ratifikācijas process;

| (b) | ĀKK grupas dalībvalstis. |
| --- | --- |

(b)

ĀKK grupas dalībvalstis.

Pastāvīgās novērotājas valsts pārstāvim var dot vārdu Asamblejas sanāksmēs.

2.   Citas organizācijas vai struktūras kā novērotāji var piedalīties Asamblejas sesijās, pastāvīgo komiteju sanāksmēs un reģionālās parlamenta sanāksmēs pēc līdzpriekšsēdētāju uzaicinājuma un ar Prezidija piekrišanu.

Viņiem sesijā vai komiteju sanāksmēs dod vārdu ar Asamblejas vai attiecīgās komitejas prezidija piekrišanu, katru gadījumu izskatot atsevišķi.

3.   Ne pastāvīgajiem novērotājiem, ne novērotājiem nav balsstiesību.

4.   Citu viesu, piemēram, pilsoniskās sabiedrības pārstāvju piedalīšanos konsultatīvā statusā Asamblejas sesijās, pastāvīgo komiteju sanāksmēs un reģionālās parlamenta sanāksmēs izskata un, ja nepieciešams, apstiprina Prezidijs, katru gadījumu izskatot atsevišķi.

5. pants

Asamblejas sesijas

1.   Asamblejas sesijas notiek divas reizes gadā trīs dienu garumā; tās sasauc līdzpriekšsēdētāji, un tās pārmaiņus notiek kādā ĀKK valstī un Eiropas Savienības dalībvalstī, ja iespējams, tajā dalībvalstī, kura attiecīgajā brīdī ir Eiropas Savienības Padomes prezidējošā valsts.

2.   Attiecībā uz sesiju norises vietas izvēli pārmaiņus jāņem vērā ĀKK valstu grupas
  reģioni
  un Eiropas Savienības dalībvalstis.

3.   Asamblejas ārkārtas sesiju līdzpriekšsēdētāji var sasaukt pēc Prezidija vai ĀKK un ES Ministru padomes pieprasījuma.

6. pants

Asamblejas reģionālās sanāksmes

1.   Saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma 17. panta 3. punktu Asambleja var rīkot reģionālās sanāksmes. Par šīm sanāksmēm lemj pēc Prezidija vai attiecīgo reģionu pieprasījuma.

2.   Šajā Reglamentā “reģions” ir veidojums, ko nosaka ĀKK valstu parlamenti. Par visiem šādi noteiktiem veidojumiem galīgo apstiprinājumu sniedz Asambleja.

3.   Reģionālajās sanāksmēs piedalās viens parlamenta deputāts no katras ĀKK valsts attiecīgā reģiona, kā arī tikpat liels skaits Eiropas Parlamenta deputātu.

4.   Asambleja rīko ne vairāk kā trīs reģionālās sanāksmes gadā, katrai sanāksmei nepārsniedzot trīs dienas. Ja tiek rīkotas vairāk nekā divas sanāksmes, viena no tām notiek ĀKK valstī notiekošās sesijas ietvaros. Šajās sanāksmēs secinājumus pieņem paziņojuma veidā. Šis reglaments mutatis mutandis attiecas arī uz reģionālajām sanāksmēm.

5.   Reģionālajās sanāksmēs pievērš uzmanību reģionāliem un aktuāliem jautājumiem, jo īpaši, attiecīgā reģiona un valsts stratēģijas dokumentiem. Nākamajā Asamblejas sesijā pēc katras reģionālās sanāksmes iesniedz paveiktā darba pārbaudes ziņojumu.

6.   Pirms katras reģionālās sanāksmes par katru ĀKK reģionu sagatavo ziņojumu, kurš apspriežams saistībā ar šo reģionālo sanāksmi.

7. pants

Darba kārtība

1.   Prezidijs sagatavo sesijas darba kārtības projektu. Līdzpriekšsēdētāji minēto projektu iesniedz pieņemšanai Asamblejā. Tēmas ietver sadarbību attīstības jomā starp Eiropas Savienību un ĀKK valstīm saistībā ar Partnerattiecību nolīgumu.

Katras sesijas darba kārtības projektā ietver šāda veida tēmas:

| (i) | pastāvīgo komiteju iesniegtie ziņojumi. Vienā sesijā tādi var būt trīs. Ziņojumos iekļauto rezolūciju priekšlikumu garums ir noteikts šā reglamenta II pielikumā; |
| --- | --- |

(i)

pastāvīgo komiteju iesniegtie ziņojumi. Vienā sesijā tādi var būt trīs. Ziņojumos iekļauto rezolūciju priekšlikumu garums ir noteikts šā reglamenta II pielikumā;

| (ii) | pastāvīgo komiteju vai paša Prezidija iesniegtās neatliekamās tēmas. Tās var iekļaut tikai ārkārtas gadījumā, un sesijas laikā tās var būt tikai divas. Citas tēmas nosūta atbildīgajai pastāvīgajai komitejai; |
| --- | --- |

(ii)

pastāvīgo komiteju vai paša Prezidija iesniegtās neatliekamās tēmas. Tās var iekļaut tikai ārkārtas gadījumā, un sesijas laikā tās var būt tikai divas. Citas tēmas nosūta atbildīgajai pastāvīgajai komitejai;

| (iii) | nozīmīgas tēmas augsta līmeņa debatēm. |
| --- | --- |

(iii)

nozīmīgas tēmas augsta līmeņa debatēm.

2.   Neatliekamo tēmu gadījumā rezolūcijas priekšlikumu var iesniegt ĀKK valstu pārstāvis, politiskā grupa vai desmit locekļu. Rezolūciju priekšlikumiem jāattiecas ar steidzamiem jautājumiem, kas iekļauti attiecīgās sesijas darba kārtībā, un to apjoms nedrīkst pārsniegt šā Reglamenta II pielikumā noteikto garumu. Rezolūciju priekšlikumi jāiesniedz apspriešanai četras nedēļas pirms tās sesijas atklāšanas, kurā tos apspriedīs un kurā par tiem balsos.

3.   Steidzamos gadījumos līdzpriekšsēdētāji var atjaunināt darba kārtības projektu starp Prezidija sanāksmēm ar rakstiskās un/vai klusuma procedūras palīdzību.

4.   Rezolūciju priekšlikumus par neatliekamām tēmām iesniedz Prezidijā. Prezidijs pārbauda, vai visi rezolūciju priekšlikumi atbilst 2. punktā izklāstītajiem kritērijiem, vai tie ir iekļauti darba kārtībā un ir pieejami angļu un franču valodā. Prezidija priekšlikumus iesniedz Asamblejai apstiprināšanai.

5.   Prezidijs rezolūciju priekšlikumus par steidzamiem jautājumiem nosūta atbildīgajai komitejai informācijai.

8. pants

Kvorums

1.   Asamblejā kvorums veidojas, ja ir ieradusies trešā daļa pārstāvju gan no ĀKK valstīm, gan Eiropas Parlamenta.

2.   Neatkarīgi no balsošanā piedalījušos skaita balsojums ir spēkā, izņemot gadījumus, ja pirms balsošanas sākuma sanāksmes vadītājs pēc vismaz desmit locekļu iepriekšēja pieprasījuma konstatē, ka nav kvoruma. Ja nav kvoruma, balsošanu pārceļ uz nākamās sanāksmes dienas kārtību.

9. pants

Sanāksmju vadīšana

1.   Līdzpriekšsēdētāji kopīgi izlemj, kurš no viņiem vadīs katru Asamblejas sanāksmi.

2.   Sanāksmes vadītājs atklāj, pārtrauc un slēdz Asamblejas sanāksmes. Sanāksmes vadītājs nodrošina Reglamenta ievērošanu un kārtības uzturēšanu, dod vārdu runātājiem, paziņo par debašu slēgšanu, izvirza jautājumus balsošanai, kā arī paziņo balsojuma rezultātus.

3.   Parlamenta priekšsēdētājs var izteikties debatēs tikai, lai sniegtu kopsavilkumu par jautājumu vai lai aicinātu nenovirzīties no temata, taču viņam jāatsakās no sanāksmes vadīšanas, ja viņš vēlas piedalīties debatēs.

4.   Abus līdzpriekšsēdētājus sēdes vadīšanā var aizstāt priekšsēdētāja vietnieks.

10. pants

Vietu izkārtojums

Deputātu sēdvietas Eiropas Parlamenta pārstāvjiem sakārtotas alfabētiskā secībā atkarībā no viņu uzvārda, bet ĀKK valstu pārstāvjiem — alfabētiskā secībā atkarībā no valsts, kuru viņi pārstāv, katrā nākamajā sesijā sākuma burtu nomainot uz nākamo secīgo alfabēta burtu.

11. pants

Oficiālās valodas

1.   Asamblejas oficiālās valodas ir angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru.

Visām sanāksmēm, kuras notiek parastajās Eiropas Parlamenta darba vietās, mutisko tulkošanu nodrošina visās klātesošo Eiropas Parlamenta deputātu darba valodās. Visām sanāksmēm, kuras notiek ārpus parastajām Eiropas Parlamenta darba vietām, mutisko tulkošanu nodrošina saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas Parlamenta iekšējiem noteikumiem, kas iekļauti Noteikumos par ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas un tās struktūru sanāksmēm, kā paredzēts Eiropas Parlamenta Prezidija 2003. gada 10. februāra lēmumā (35). Katrā sanāksmē nodrošina tulkošanas pakalpojumus angļu un franču valodā.

2.   Asamblejas pieņemtos tiesību aktus publicē oficiālajās valodās. Sagatavošanas dokumentus un darba dokumentus publicē vismaz angliski un franciski.

12. pants

Procesa atklātums

Asamblejas sesijas ir atklātas, ja vien tā nepieņem pretēju lēmumu.

13. pants

Protokols

1.   Katras sēdes apspriežu protokolu, kurā iekļauti Asamblejas lēmumi un runātāju vārdi, izdala nākamajā sēdē.

2.   Apspriežu protokolu Eiropas Parlaments publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, savukārt ĀKK
  sekretariāts
  — veidā, kādu
  tas
  uzskata par atbilstīgu. Sesijas pēdējās sēdes protokolu nākamās sēdes sākumā iesniedz apstiprināšanai, un visus protokolā izdarītos labojumus Eiropas Parlaments publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, savukārt ĀKK
  sekretariāts
  — veidā, kādu
  tas
  uzskata par atbilstīgu.

14. pants

Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi un paziņojumi presei

1.   Līdzpriekšsēdētāji, ja iespējams, pēc iepriekšējas apspriešanās ar Prezidija locekļiem var steidzamības kārtā ar rakstiskās un/vai klusuma procedūras palīdzību sniegt kopīgus paziņojumus par jebkādiem jautājumiem, kas ir saistīti ar ĀKK un ES partnerību. Šādu paziņojumu pamatā ir esošās rezolūcijas un deklarācijas. Pēc paziņojumu sniegšanas līdzpriekšsēdētājiem pirmām kārtām jāinformē Prezidijs, lai tiktu ierosinātas diskusijas, un, cik drīz vien iespējams, par to ir jāinformē visi Asamblejas locekļi.

2.   Ziņojumus presei sagatavo angļu un franču valodā. Tiem nav oficiālu dokumentu statusa.

15. pants

Tiesības uzstāties

1.   Asamblejas loceklis drīkst uzstāties tikai tad, kad viņu uzaicina sanāksmes vadītājs. Rezolūcijās vai debatēs pieminēto valstu pārstāvjiem ir tiesības atbildēt tām atvēlētajā laikā.

2.   Uzstāšanās laiku Asamblejas debatēs sadala vienlīdzīgi Eiropas Parlamenta un ĀKK valstu pārstāvjiem. Pēc sanāksmes vadītāja ierosinājuma Asambleja var lemt par uzstāšanās laika ierobežošanu. Deputāti var iesniegt rakstveida apsvērumus, kas papildina viņu paziņojumus un nepārsniedz 2 000 rakstu zīmes. Rakstiskos apsvērumus saglabā arhīvā to oriģinālajā valodā.

3.   Eiropas Parlamenta deputātiem uzstāšanās laiku piešķir saskaņā ar d’Honda (d’Hondt) sistēmu.

4.   ĀKK un ES Ministru padomes locekļus vai to ieceltos pārstāvjus, kā arī citu 3. panta 2. punktā minēto struktūru pārstāvjus un institūcijas uzklausa pēc viņu pieprasījuma.

4.a
     
  Eiropas Parlamenta ģenerālsekretārs un ĀKK sekretariāta ģenerālsekretārs var uzstāties Prezidijā un Asamblejas sesijās, ja viņu pārstāvētās iestādes viņus pienācīgi pilnvarojušas un ja to lūdz līdzpriekšsēdētājs, kurš vada šīs sanāksmes un sesijas
  .

5.   Izņemot 6. punktā noteiktos gadījumus, runātāju drīkst pārtraukt sanāksmes vadītājs tikai tad, ja runātājs pārsniedz piešķirto uzstāšanās laiku.

6.   Ja runātājs novirzās no temata, sanāksmes vadītājs viņam par to aizrāda. Ja runātājs turpina novirzīties no temata, sanāksmes vadītājs var viņam uz kādu noteiktu laiku aizliegt uzstāties.

16. pants

Balsstiesības un balsošanas veidi

1.   Visiem balsstiesīgajiem locekļiem ir viena balss, un to nedrīkst deleģēt.

2.   Parasti Asamblejā balso, paceļot roku. Ja apšauba šādi balsojot iegūto rezultātu, balsošana notiek ar krāsainām kartītēm vai arī elektroniski.

3.   Asambleja balso aizklāti, ja līdz plkst. 10.00 balsošanas dienā ne mazāk kā desmit locekļu iesniedz rakstisku pieprasījumu.

4.   Lēmumu uzskata par pieņemtu tikai tad, ja tas ieguvis nodoto balsu vairākumu. Ja līdz plkst. 10.00 balsošanas dienā ne mazāk kā pieci locekļi iesniedz pieprasījumu par šķirtu balsošanu, rīko balsošanu, kurā ĀKK valstu parlamentu pārstāvji un Eiropas Parlamenta deputāti balso atsevišķi un pārmaiņus savā starpā. Šādā gadījumā attiecīgo tekstu uzskata par pieņemtu tikai tad, ja to ar nodoto balsu vairākumu atbalsta gan ĀKK valstu parlamentu, gan Eiropas Parlamenta deputāti, kas piedalījušies balsojumā.

5.   Vienāda “par” un “pret” balsu skaita gadījumā priekšlikumu nepieņem. To var atkārtoti iesniegt apspriešanai nākamajā Asamblejas sesijā.

6.   Asambleja balso par atsevišķām punkta vai grozījuma teksta daļām gadījumā, ja līdz plkst. 10.00 balsošanas dienā pieprasījumu par to iesniedz ne mazāk kā pieci locekļi.

7.   Par jebkuru pieprasījumu, ko iesniedz saskaņā ar šā panta 3., 4. un 6. punktu, atbild tā autors, un to var attiecīgi atsaukt jebkurā brīdī pirms balsojuma.

17. pants

Balsojumu skaidrojumi

Jebkurš loceklis par galīgo balsojumu var sniegt pusotras minūtes ilgu mutisku skaidrojumu vai arī rakstisku skaidrojumu, kas nepārsniedz 200 vārdu. Rakstiskos skaidrojumus saglabā arhīvā to oriģinālajā valodā.

18. pants

Asamblejas rezolūcijas

1.   Saskaņā ar 7. pantu Asambleja balso par pastāvīgo komiteju iesniegtajos ziņojumos iekļautajiem rezolūciju priekšlikumiem.

2.   Saskaņā ar 7. pantu Asambleja atbilstīgā gadījumā balso arī par jebkuriem rezolūciju priekšlikumiem attiecībā uz neatliekamām tēmām.

3.   Priekšsēdētājs autorus, kuru rezolūcijas ir par līdzīgām neatliekamām tēmām, aicina panākt kompromisu. Pēc debatēm Asambleja balso par katru kompromisa rezolūciju un tās grozījumiem. Pēc tam, kad pieņemta kompromisa rezolūcija, citas par to pašu tēmu iesniegtās rezolūcijas zaudē spēku.

4.   Asamblejas pieņemtās rezolūcijas pārsūta Eiropas Komisijai un ĀKK un ES Ministru padomei, kā arī visām pārējām ieinteresētajām pusēm. Komisija un ĀKK un ES Ministru padome nākamajā Asamblejas sesijā ziņo par saistībā ar pieņemtajām rezolūcijām veiktajiem turpmākajiem pasākumiem.

19. pants

Grozījumi

1.   Grozījumus var iesniegt balsstiesīgs ĀKK valsts pārstāvis, politiskā grupa vai desmit locekļu. Grozījumiem jāattiecas uz tekstu, kas jāgroza, un tie jāiesniedz rakstveidā. Pamatojoties uz šiem kritērijiem, sanāksmes vadītājs lemj, vai grozījumi ir pieņemami.

2.   Grozījumu iesniegšanas termiņu paziņo sesijas sākumā.

3.   Balsošanā prioritāte ir grozījumiem, nevis tekstam, uz kuru tie attiecas.

4.   Ja par vienu un to pašu teksta daļu iesniegti divi vai vairāki grozījumi, vispirms balso par to grozījumu, kas visvairāk atšķiras no sākotnējā teksta. Var ņemt vērā tikai tos mutiskos grozījumus, ar ko labo faktu vai valodas kļūdas. Par visiem pārējiem mutiskiem grozījumiem lemj Asambleja. Mutisko grozījumu neņem vērā, ja pret to, stāvot kājās, iebilst desmit locekļu.

20. pants

Jautājumi, uz kuriem sniedz rakstisku atbildi

1.   Jebkurš Asamblejas loceklis ĀKK un ES Ministru padomei vai Eiropas Komisijai var iesniegt jautājumus, uz kuriem jāsniedz rakstiskas atbildes.

2.   Jautājumus rakstveidā iesniedz Prezidijam, un, ja Prezidijs uzskata, ka tie ir pieņemami, tos attiecīgi pārsūta ĀKK un ES Ministru padomei vai Eiropas Komisijai. ĀKK un ES Ministru padomi vai Eiropas Komisiju lūdz sniegt rakstisku atbildi divu mēnešu laikā no dienas, kurā jautājums tām pārsūtīts.

3.   Jautājumus, uz kuriem sniegta atbilde, kopā ar atbildēm Eiropas Parlaments publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, savukārt ĀKK valstis — veidā, kādu katra no tām uzskata par atbilstīgu.

4.   Jautājumus, uz kuriem noteiktajā laika posmā nav atbildes, publicē tādā pašā veidā ar norādi, ka atbilde vēl nav sniegta.

21. pants

Jautājumu laiks

1.   Katrā sesijā Prezidija nolemtā laikā rīko jautājumu laiku ar ĀKK un ES Ministru padomi un Eiropas Komisiju, lai nodrošinātu abu šo iestāžu piedalīšanos visaugstākajā līmenī.

2.   Jebkurš Asamblejas loceklis var uzdot vienu jautājumu ĀKK un ES Ministru padomei un vienu jautājumu — Eiropas Komisijai. Par jautājumiem, kurus iesnieguši vairāki locekļi, vārdu dod tikai vienam.

3.   Jautājumus iesniedz rakstiski Prezidija noteiktajā termiņā.

4.   Neatliekamos gadījumos un ar to iestāžu piekrišanu, kurām jautājumi adresēti, līdzpriekšsēdētāji vai Prezidijs var izlemt par jautājuma iekļaušanu darba kārtībā pat tad, ja Prezidija noteiktais termiņš pagājis.

5.   Asamblejas līdzpriekšsēdētāji lemj par mutisko jautājumu pieņemamību. To reglamentē Partnerattiecību nolīguma darbības joma un saturs. Jautājumi par tematiem, kas jau iekļauti darba kārtībā apspriešanai ar attiecīgo iestādi, nav pieņemami. Jautājumus, kas atzīti par pieņemamiem, paziņo ĀKK un ES Ministru padomei vai Eiropas Komisijai. Līdzpriekšsēdētāji lemj par secību, kādā izskatīs jautājumus, uz kuriem sniedz mutisku atbildi. Līdzpriekšsēdētāji par savu lēmumu nekavējoties informē jautājuma iesniedzēju.

6.   Jautājumi nevar pārsniegt 100 vārdu. Jautājumam jābūt jautājuma, nevis apgalvojuma formā.

7.   Asambleja katrā sesijā paredz noteiktu laiku to jautājumu izskatīšanai, kuri uzdoti ĀKK un ES Ministru padomei un Eiropas Komisijai. Uz jautājumiem, kas paliek neatbildēti laika trūkuma dēļ, atbild rakstiski, ja vien jautājuma iesniedzējs neatsauc savu jautājumu.

8.   Uz jautājumu var atbildēt tikai iesniedzēja klātbūtnē vai arī tad, ja iesniedzējs līdz jautājumu laika sākumam līdzpriekšsēdētājiem rakstiski paziņojis sava aizstājēja vārdu.

9.   Ja nav ieradies ne jautājuma iesniedzējs, ne viņa aizstājējs, uz jautājumu sniedz rakstisku atbildi.

10.   ĀKK un ES Ministru padome vai Eiropas Komisija rakstiskas atbildes iesniedz iepriekš. Pamatjautājuma iesniedzējs var uzdot vienu īsu papildjautājumu, ja viņš ir ieradies, vai, pretējā gadījumā, jautājumu var uzdot viņa aizstājējs, taču ar nosacījumu, ka pamatjautājuma iesniedzējs pirms jautājumu laika sākšanās ir rakstiski paziņojis līdzpriekšsēdētājiem šā aizstājēja vārdu un uzvārdu. Sanāksmes vadītājs var noraidīt jebkuru jautājumu, kas neattiecas uz pamatjautājumu. Ja ir pietiekami daudz laika, pēc tam ĀKK un ES Ministru padomei vai Eiropas Komisijai var uzdot vēl citus jautājumus pēc brīvā mikrofona principa.

11.   Pēc vismaz desmit Asamblejas locekļu pieprasījuma ĀKK un ES Ministru padomes vai Eiropas Komisijas sniegtajai atbildei var sekot debates. Sanāksmes vadītājs nosaka minēto debašu ilgumu.

22. pants

ĀKK un ES Ministru padomes ziņojums par Partnerattiecību nolīguma īstenošanu

ĀKK un ES Ministru padomes ziņojumu par Partnerattiecību nolīguma īstenošanu, kurā, cita starpā, informē par pasākumiem Asamblejas pieņemto rezolūciju un ieteikumu īstenošanai, drukā visās oficiālajās valodās un izplata, lai Asambleja to varētu izmantot ikgadējās debatēs.

23. pants

Partnerattiecību nolīguma īstenošanas pārbaude

Neskarot 6. pantā minētos ziņojumus par reģioniem, Asambleja pēc Prezidija ierosinājuma var izraudzīties vienu līdzreferentu no ĀKK valsts un vienu — no ES, lai sagatavotu ziņojumu par kādu atsevišķu reģionu vai jebkuru citu jautājumu saistībā ar Partnerattiecību nolīguma īstenošanu.

24. pants

ĀKK un ES Ministru padomes lūgumi sniegt atzinumu

1.   Ja Asamblejai lūdz sniegt atzinumu par ĀKK un ES Ministru padomes lēmumu, lēmuma projektu, rezolūciju, ieteikumu vai atzinumu, šādu pieprasījumu iesniedz Prezidijā, kas jautājumu kopā ar ieteikumu nodod Asamblejai.

2.   Prezidijs var pieņemt galīgo lēmumu, ja ĀKK un ES Ministru padome paziņo, ka jautājums ir neatliekams.

25. pants

Pastāvīgās komitejas

1.   Asambleja izveido trīs pastāvīgās komitejas (36), kas attiecībā uz Partnerattiecību nolīguma īstenošanu atbild par šādām jomām:

| — | demokrātijas procesu veicināšana ar dialoga un apspriežu palīdzību; |
| --- | --- |

—

demokrātijas procesu veicināšana ar dialoga un apspriežu palīdzību;

| — | ekonomikas, finanšu un tirdzniecības jautājumi un Eiropas Attīstības fondu izmantošana; |
| --- | --- |

—

ekonomikas, finanšu un tirdzniecības jautājumi un Eiropas Attīstības fondu izmantošana;

| — | sociālie un vides jautājumi. |
| --- | --- |

—

sociālie un vides jautājumi.

2.   Atbilstoši Asamblejas darbības vispārējiem principiem pastāvīgās komitejas veido Asamblejas deputāti saskaņā ar 1. pantu, un tās darbojas, stingri ievērojot vienlīdzības principu.

3.   Pēc Prezidija ierosinājuma Asambleja pieņem pastāvīgo komiteju Reglamentu. Tas ir pievienots šī reglamenta pielikumā.

26. pants

Uzraudzības pagaidu komitejas

1.   Pēc Asamblejas ierosinājuma Prezidijs var izveidot uzraudzības pagaidu komitejas par īpašām tēmām saistībā ar Partnerattiecību nolīgumu vai jautājumiem, kurus šis nolīgums aptver. Vienlaicīgi var darboties ne vairāk kā divas šādas komitejas. Uzraudzības komitejām darbs jāpabeidz gada laikā.

2.   Šo komiteju kompetenci, sastāvu un pilnvaras nosaka Prezidijs.

27. pants

Semināri

1.   Lai veicinātu lielāku izpratni starp Eiropas Savienības un ĀKK valstu tautām, kā arī sabiedrības informētību par attīstības jautājumiem, Asambleja regulāri organizē seminārus gan Eiropas Savienības, gan ĀKK valstīs.

2.   Par semināru rīkošanu atbild Prezidijs un uz tiem jo īpaši uzaicina cilvēkus, kas var sniegt Asamblejai tiešu informāciju par tādiem notikumiem politikā, ekonomikā, sabiedrībā un kultūrā, kas uztrauc sabiedrību.

3.   Dienā pirms katras Asamblejas sesijas atklāšanas notiek līdz trim semināriem. Par katru semināru tā referents sniedz īsu mutisku ziņojumu sesijai, pēc kura iespējamas debates.

28. pants

Misijas un delegācijas

1.   Prezidijs var lemt par faktu vākšanas un izpētes misiju nosūtīšanu uz ĀKK valstīm vai ES dalībvalstīm, kā arī starptautiskajām organizācijām, ja to atļauj budžeta līdzekļi. Arī Prezidijs vai Apvienotā asambleja pēc attiecīgās valsts uzaicinājuma var lemt par apvienoto delegāciju nosūtīšanu prezidenta vai parlamenta vēlēšanu novērošanai, ja tiek garantēta drošība un Eiropas Parlamenta deputātu gadījumā tiek nodrošināta atbilstība Eiropas Parlamenta iekšējiem noteikumiem. Saskaņā ar 29. pantā noteikto ciešas sadarbības principu Prezidijs var arī nosūtīt delegācijas uz Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un sociālo partneru sanāksmēm pat tad, ja tās nenotiek Briselē.

Prezidijam un nākamajai Asamblejas sesijai iesniedz ziņojumu. Nākamajā Prezidija sanāksmē iekļauj paveiktā darba kontroli par ziņojumā ietvertajiem ieteikumiem.

2.   Līdzpriekšsēdētāji vai viņu vietnieki var Apvienotās parlamentārās asamblejas vārdā gan atsevišķi, gan kopīgi piedalīties augsta līmeņa sanāksmēs vai starptautisku parlamentāru struktūru sanāksmēs, uz kurām viņi ir aicināti saistībā ar saviem oficiālajiem pienākumiem. Veicot šādu misiju, ir jāpārstāv visa asambleja, un īstenotajām darbībām ir jāatspoguļo ĀKK un ES kopīgās intereses.

29. pants

Apspriedes ar pilsonisko sabiedrību

Asambleja veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka ĀKK un Eiropas Savienības valstis regulāri sazinās un apspriežas ar ĀKK un ES valstu ekonomikas un sociālo partneru pārstāvjiem, kā arī pārējiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, lai uzzinātu viņu viedokli par Partnerattiecību nolīguma mērķu īstenošanu. Šiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem ir iespēja apmeklēt reģionālās sanāksmes, pastāvīgo komiteju sanāksmes, kā arī piedalīties semināros. Prezidijs visos gadījumos pārbauda nosacījumus, ar kādiem šiem pārstāvjiem nosūta uzaicinājumus.

30. pants

Goda priekšsēdētājs

Pēc Prezidija ierosinājuma, kā arī izņēmuma gadījumos Asambleja goda priekšsēdētāja titulu var piešķirt kādam no iepriekšējiem līdzpriekšsēdētājiem. Ar šo goda nosaukumu Asambleja izsaka atzinību par izcilo attiecīgās personas darbu, ko tā Asamblejas labā veikusi savu pilnvaru laikā.

31. pants

Sekretariāts

Eiropas Parlamenta ģenerālsekretārs un ĀKK valstu ģenerālsekretariāta ģenerālsekretārs veic visus nepieciešamos pasākumus, lai palīdzētu Asamblejai un nodrošinātu tās nevainojamu darbību.
  Viņi var izraudzīties kādu augstāku amatpersonu no to attiecīgajiem sekretariātiem, kura pārstāv tos kā Asamblejas līdzģenerālsekretārs.
  Viņi ir atbildīgi Prezidijam.

32. pants

Finanšu regula

Asambleja pieņem savu finanšu regulu, pamatojoties uz Prezidija priekšlikumiem.

33. pants

Reglamenta interpretācija

Sanāksmes vadītājs vai Prezidijs pēc viņa lūguma izlemj jautājumus, kas attiecas uz šā Reglamenta interpretāciju.

34. pants

Reglamenta neievērošana

1.   Katrs loceklis var izteikt piezīmes par šā Reglamenta ievērošanu vai priekšlikumus par darba kārtību, tāpēc viņam vārdu dod vispirms. Piezīmes par Reglamenta neievērošanu vai procedūras priekšlikumu var izklāstīt ne ilgāk kā divas minūtes.

2.   Sanāksmes vadītājs pēc pieprasījuma var dot vārdu ne ilgāk kā divas minūtes vienam runātājam, kas iebilst pret priekšlikumiem.

3.   Nevienam citam runātājam vārdu vairs nedod.

4.   Sanāksmes vadītājs paziņo savu lēmumu attiecībā uz piezīmēm par Reglamenta ievērošanu. Pirms tam viņš var apspriesties ar Prezidiju.

35. pants

Reglamenta pārskatīšana

1.   Par Reglamenta grozījumiem Asambleja lemj, pamatojoties uz Prezidija priekšlikumiem un pēc apspriešanās ar Politikas lietu komiteju.

2.   Grozījumus pieņem tikai tad, ja par tiem nobalso lielākā daļa pārstāvju no abām Asamblejas grupām.

3.   Šā Reglamenta grozījumi stājas spēkā pirmajā sesijas dienā pēc tās sesijas, kad to pieņem, ja balsošanas laikā nav noteikts citādi.

I PIELIKUMS

Pastāvīgo komiteju kompetence, pienākumi, sastāvs un procedūras

1. pants

Ir trīs pastāvīgās parlamentārās komitejas, kurām ir turpmāk minētās pilnvaras un pienākumi.

| I. | POLITIKAS LIETU KOMITEJA

  Šī komiteja atbild par šādiem jautājumiem:






  1. | politiskais dialogs (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 8. pants), attīstība un organizatoriskie jautājumi; |
| --- | --- | --- |

I.

POLITIKAS LIETU KOMITEJA

Šī komiteja atbild par šādiem jautājumiem:

1.

politiskais dialogs (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 8. pants), attīstība un organizatoriskie jautājumi;

| 2. | cilvēktiesību, demokrātijas un labas valsts pārvaldes ievērošana un veicināšana (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 9. pants); |
| --- | --- |

2.

cilvēktiesību, demokrātijas un labas valsts pārvaldes ievērošana un veicināšana (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 9. pants);

| 3. | miera veidošanas politika un konfliktu novēršana un atrisināšana (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 11. pants); |
| --- | --- |

3.

miera veidošanas politika un konfliktu novēršana un atrisināšana (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 11. pants);

| 4. | migrācijas jautājumi (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 13. pants); |
| --- | --- |

4.

migrācijas jautājumi (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 13. pants);

| 5. | Asamblejas sakari ar attiecīgām starptautiskām organizācijām. |
| --- | --- |

5.

Asamblejas sakari ar attiecīgām starptautiskām organizācijām.

Saskaņā ar Asamblejas Reglamenta 28. pantu šī komiteja saskaņos faktu vākšanas un izpētes misiju darbu, īpaši vēlēšanu novērošanas misiju darbu.

| II. | EKONOMIKAS ATTĪSTĪBAS, FINANŠU UN TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA

  Šī komiteja atbild par šādiem jautājumiem:






  1. | ekonomikas attīstība un tirdzniecības sadarbība, kā arī attīstības un partnerības iespēju veicināšana; |
| --- | --- | --- |

II.

EKONOMIKAS ATTĪSTĪBAS, FINANŠU UN TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA

Šī komiteja atbild par šādiem jautājumiem:

1.

ekonomikas attīstība un tirdzniecības sadarbība, kā arī attīstības un partnerības iespēju veicināšana;

| 2. | makroekonomikas un strukturālās reformas, ekonomikas nozaru attīstība un tūrisms (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 22. līdz 24. pants); |
| --- | --- |

2.

makroekonomikas un strukturālās reformas, ekonomikas nozaru attīstība un tūrisms (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 22. līdz 24. pants);

| 3. | jauni ĀKK un ES tirdzniecības nolīgumi, pieeja tirgum un pakāpeniska ĀKK valstu iekļaušana pasaules ekonomikā (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 34. līdz 37. pants); |
| --- | --- |

3.

jauni ĀKK un ES tirdzniecības nolīgumi, pieeja tirgum un pakāpeniska ĀKK valstu iekļaušana pasaules ekonomikā (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 34. līdz 37. pants);

| 4. | tirdzniecība un darba standarti (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 50. pants); |
| --- | --- |

4.

tirdzniecība un darba standarti (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 50. pants);

| 5. | lauku attīstība, zivsaimniecība un pārtikas nekaitīgums (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 53. un 54. pants); |
| --- | --- |

5.

lauku attīstība, zivsaimniecība un pārtikas nekaitīgums (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 53. un 54. pants);

| 6. | visi jautājumi par sadarbību attīstības finansēšanai, tostarp Eiropas Attīstības fondu pasākumu īstenošanas kontrole. |
| --- | --- |

6.

visi jautājumi par sadarbību attīstības finansēšanai, tostarp Eiropas Attīstības fondu pasākumu īstenošanas kontrole.

| III. | SOCIĀLO LIETU UN VIDES KOMITEJA

  Šī komiteja atbild par šādiem jautājumiem:






  1. | sabiedrības un indivīda attīstība; |
| --- | --- | --- |

III.

SOCIĀLO LIETU UN VIDES KOMITEJA

Šī komiteja atbild par šādiem jautājumiem:

1.

sabiedrības un indivīda attīstība;

| 2. | sociālā infrastruktūra un pakalpojumi, tostarp veselības un izglītības jautājumi (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 25. pants); |
| --- | --- |

2.

sociālā infrastruktūra un pakalpojumi, tostarp veselības un izglītības jautājumi (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 25. pants);

| 3. | jaunatnes un kultūras jautājumi (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 26. un 27. pants); |
| --- | --- |

3.

jaunatnes un kultūras jautājumi (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 26. un 27. pants);

| 4. | ar dzimumu saistīti jautājumi (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 31. pants); |
| --- | --- |

4.

ar dzimumu saistīti jautājumi (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 31. pants);

| 5. | vide un dabas resursi (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 32. pants). |
| --- | --- |

5.

vide un dabas resursi (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 32. pants).

2. pants

1.   Visiem Asamblejas locekļiem ir tiesības būt kādā no pastāvīgajām komitejām.

2.   Komitejās darbojas 52 locekļu, un tajās ir vienāds skaits Eiropas Parlamenta deputātu, no vienas puses, un ĀKK valstu parlamentu deputātu, no otras puses. Ja ĀKK valstu skaits pieaug, proporcionāli palielinās arī vietu skaits pastāvīgajās komitejās.

3.   Ar komitejas Prezidija uzaicinājumu locekļi padomdevēja statusā var apmeklēt arī to komiteju sanāksmes, kurās viņi nedarbojas, vai arī gadījumā, ja diskusijas tēma attiecas uz viņu valsti vai reģionu.

4.   Tiem pārstāvjiem, kuri nav Parlamenta deputāti, ļauj piedalīties sanāksmēs tikai tad, ja diskusijas tēma attiecas uz viņu valsti, taču viņiem nav balsstiesību.

5.   Ja vien komiteja nelemj citādi, visas sanāksmes ir atklātas.

3. pants

1.   Komiteju sastāvam pēc iespējas jāatspoguļo Asamblejas sastāvs.

2.   Komitejas no savu locekļu vidus ievēlē komitejas Prezidiju uz vienu gadu.

3.   Komitejas Prezidija sastāvā ir divi līdzpriekšsēdētāji (viens Eiropas Parlamenta pārstāvis un viens ĀKK valstu pārstāvis) un četri līdzpriekšsēdētāju vietnieki (divi pārstāvji no ĀKK valstīm un divi Eiropas Parlamenta pārstāvji).

4.   Komitejas kopīgi vada Eiropas Parlamenta deputāts un ĀKK valsts parlamenta deputāts.

5.   Saskaņā ar Reglamenta 2. pantu komitejas var iecelt referentus, lai izskatītu īpašus jautājumus, kas ir to kompetencē, un sagatavotu ziņojumus, ko iesniedz Asamblejai ar Prezidija atļauju.

Ziņojumos iekļautajiem rezolūciju priekšlikumiem var pievienot paskaidrojumu, kas nedrīkst pārsniegt četras lappuses.

6.   Pastāvīgās komitejas, nesagatavojot paziņojumu, var izskatīt citus darba kārtības jautājumus un rakstiski darīt zināmu Prezidijam to, ka šie jautājumi ir apspriesti.

7.   Saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma 17. panta 3. punktu Komitejas arī veicina dialogu ar nevalstiskajiem dalībniekiem, īpaši ar uzklausīšanu palīdzību.

8.   Komitejas par savu darbību ziņo Asamblejai.

4. pants

1.   Komiteju sesijas sasauc līdzpriekšsēdētāji, un tās notiek ne vairāk kā četras reizes gadā, un divas no tām — Asamblejas sesijas laikā.

2.   Jebkurš deputāts var iesniegt grozījumus izskatīšanai komitejā. Attiecībā uz kārtību komitejas sanāksmēm mutatis mutandis piemēro Asamblejas Reglamenta 3. pantu (pārējo iestāžu dalība), 4. pantu (novērotāji), 8. pantu (kvorums), 9. pantu (sanāksmju vadīšana), 16. pantu (balsstiesības un balsošanas veidi) un 29. pantu (apspriedes ar pilsonisko sabiedrību).

II PIELIKUMS

Tekstu garums

Uz tulkošanai un pavairošanai iesniegtajiem tekstiem attiecas šādi maksimālie ierobežojumi:

| — | paskaidrojumi, sagatavošanas darba dokumenti un faktu vākšanas komandējumu ziņojumi — 6 lappuses; |
| --- | --- |

—

paskaidrojumi, sagatavošanas darba dokumenti un faktu vākšanas komandējumu ziņojumi — 6 lappuses;

| — | ziņojumos iekļauto rezolūciju priekšlikumi un steidzami jautājumi — 4 lappuses, ieskaitot apsvērumus, bet neieskaitot norādes. |
| --- | --- |

—

ziņojumos iekļauto rezolūciju priekšlikumi un steidzami jautājumi — 4 lappuses, ieskaitot apsvērumus, bet neieskaitot norādes.

Ar lappusi saprot 1 500 iespiestas rakstu zīmes garu tekstu (bez atstarpēm).

Šo pielikumu var grozīt ar vienkāršu Prezidija lēmumu.

III PIELIKUMS

Politisko grupu sanāksmes

Eiropas Parlamenta politiskās grupas, kā arī Eiropas Parlamenta deputāti un ĀKK valstu parlamentu deputāti atbilstoši savai politiskajai piederībai var pulcēties sanāksmēs Asamblejas sesiju laikā, taču šādas sanāksmes nedrīkst rīkot vienlaikus ar pašas Asamblejas sanāksmēm. Šādās deputātu sanāksmēs nodrošina mutisko tulkošanu.

IV PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta noteikumi par mutisko un rakstisko tulkošanu (šā Reglamenta 11. pants)

Mutiskā un rakstiskā tulkošana (37)

| a) | Ikvienā sanāksmē, kas organizēta Eiropas Parlamenta parastajās darba vietās:






  (i) | mutisko tulkošanu nodrošina visās tajās valodās, kas ir darba valodas klātesošajiem Apvienotās parlamentārās asamblejas dalībniekiem no Eiropas Savienības puses; |
| --- | --- | --- |

a)

Ikvienā sanāksmē, kas organizēta Eiropas Parlamenta parastajās darba vietās:

(i)

mutisko tulkošanu nodrošina visās tajās valodās, kas ir darba valodas klātesošajiem Apvienotās parlamentārās asamblejas dalībniekiem no Eiropas Savienības puses;

| (ii) | par klātesošiem šā punktā nozīmē uzskata tos deputātus, kuri piedalās visās asamblejas sesijas sēdēs, kā arī Prezidija sanāksmēs un to pastāvīgo komiteju sanāksmēs, kurās tie darbojas; |
| --- | --- |

(ii)

par klātesošiem šā punktā nozīmē uzskata tos deputātus, kuri piedalās visās asamblejas sesijas sēdēs, kā arī Prezidija sanāksmēs un to pastāvīgo komiteju sanāksmēs, kurās tie darbojas;

| (iii) | rakstisko tulkošanu attiecībā uz minētajām sanāksmēm nodrošina angļu un franču valodā. |
| --- | --- |

(iii)

rakstisko tulkošanu attiecībā uz minētajām sanāksmēm nodrošina angļu un franču valodā.

| b) | Ikvienā sanāksmē, kas organizēta ārpus Eiropas Parlamenta parastajām darba vietām:






  (i) | mutisko tulkošanu ĀKK un ES Apvienotajā parlamentārajā asamblejā parasti nodrošina angļu, franču, vācu, spāņu, itāļu un portugāļu valodā; izņēmuma gadījumos var apsvērt iespēju īpašās sanāksmēs nodrošināt mutisko tulkošanu citās valodās (piemēram, Padomes prezidējošās valsts valodā).
  Ja divas nedēļas pirms paredzētās sanāksmes ir skaidrs, ka tajā piedalīsies mazāk nekā trīs kādā no šīm valodām runājošu deputātu, mutisko tulkošanu attiecīgajā valodā nenodrošina.
  Piedalīšanos sanāksmēs pierāda ar šādiem dokumentiem:






  — | attiecībā uz sanāksmēm ārpus Eiropas Savienības — pamatojoties uz Eiropas Parlamenta akreditētā ceļojumu aģentūrā rezervētu aviobiļeti vai |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Ikvienā sanāksmē, kas organizēta ārpus Eiropas Parlamenta parastajām darba vietām:

(i)

mutisko tulkošanu ĀKK un ES Apvienotajā parlamentārajā asamblejā parasti nodrošina angļu, franču, vācu, spāņu, itāļu un portugāļu valodā; izņēmuma gadījumos var apsvērt iespēju īpašās sanāksmēs nodrošināt mutisko tulkošanu citās valodās (piemēram, Padomes prezidējošās valsts valodā).

Ja divas nedēļas pirms paredzētās sanāksmes ir skaidrs, ka tajā piedalīsies mazāk nekā trīs kādā no šīm valodām runājošu deputātu, mutisko tulkošanu attiecīgajā valodā nenodrošina.

Piedalīšanos sanāksmēs pierāda ar šādiem dokumentiem:

—

attiecībā uz sanāksmēm ārpus Eiropas Savienības — pamatojoties uz Eiropas Parlamenta akreditētā ceļojumu aģentūrā rezervētu aviobiļeti vai

| — | attiecībā uz sanāksmēm Eiropas Savienībā — pamatojoties uz politisko grupu iesniegtiem sarakstiem Eiropas Savienības līdzsekretariātā, kā arī uzrādot rezervētu transporta biļeti un/vai viesnīcas rezervāciju; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz sanāksmēm Eiropas Savienībā — pamatojoties uz politisko grupu iesniegtiem sarakstiem Eiropas Savienības līdzsekretariātā, kā arī uzrādot rezervētu transporta biļeti un/vai viesnīcas rezervāciju;

| (ii) | sanāksmei sākoties, to mutiski tulko visās paredzētajās valodās, pat ja attiecīgajā sanāksmē kādā no šīm valodām runājošu deputātu ir mazāk nekā trīs; |
| --- | --- |

(ii)

sanāksmei sākoties, to mutiski tulko visās paredzētajās valodās, pat ja attiecīgajā sanāksmē kādā no šīm valodām runājošu deputātu ir mazāk nekā trīs;

| (iii) | ja pēc i) apakšpunkta noteikumu piemērošanas uzņēmējvalsts valoda nav viena no Apvienotās parlamentārās asamblejas sesijā pārstāvētajām valodām, kurām nodrošina mutisko tulkojumu, aktīvu un pasīvu mutisko tulkošanu šajā valodā tomēr var nodrošināt papildus, taču ar noteikumu, ka tā ir viena no Eiropas Savienības oficiālajām valodām; |
| --- | --- |

(iii)

ja pēc i) apakšpunkta noteikumu piemērošanas uzņēmējvalsts valoda nav viena no Apvienotās parlamentārās asamblejas sesijā pārstāvētajām valodām, kurām nodrošina mutisko tulkojumu, aktīvu un pasīvu mutisko tulkošanu šajā valodā tomēr var nodrošināt papildus, taču ar noteikumu, ka tā ir viena no Eiropas Savienības oficiālajām valodām;

| (iv) | rakstisko tulkošanu attiecībā uz minētajām sanāksmēm nodrošina angļu un franču valodā. |
| --- | --- |

(iv)

rakstisko tulkošanu attiecībā uz minētajām sanāksmēm nodrošina angļu un franču valodā.

RĪCĪBAS KODEKSS ĀKK UN ES APVIENOTĀS PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS LOCEKĻIEM, KAS PIEDALĀS VĒLĒŠANU NOVĒROŠANAS DELEGĀCIJĀS

Ievads

Starptautiska vēlēšanu novērošana ir plaši atzīta pasaules prakse. To veic starpvaldību un starptautiskas nevalstiskas organizācijas un apvienības, lai objektīvi un precīzi novērtētu vēlēšanu norisi gan tās valsts iedzīvotāju interesēs, kurā vēlēšanas notiek, gan starptautiskās sabiedrības interesēs.

Kad ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja piedalās vēlēšanu novērošanā, tās delegācijai vajadzētu būt iekļautai ilgtermiņa novērošanas misijas sastāvā, ko organizē ES vēlēšanu novērošanas misijas (VNM), EDSO/Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību birojs (ODIHR) un Āfrikas Savienība, kuru kompetence ir vispāratzīta.

Šajā rīcības kodeksā ir izklāstīti ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas vispārējie principi par vēlēšanu novērošanas misiju norisi. Tas papildina pievienoto Rīcības kodeksu starptautiskiem vēlēšanu novērotājiem.

Deputātiem, kuri ir iecelti kādā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas vēlēšanu novērošanas delegācijā, ir jāparaksta un jāievēro šis ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas rīcības kodekss, un tas ir priekšnoteikums, lai piedalītos attiecīgajā delegācijā.

Vispārējie principi

ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļiem ir saistošs Rīcības kodekss starptautiskiem vēlēšanu novērotājiem, kurā ir paredzēti šādi vispārējie rīcības noteikumi:

| — | ievērot suverenitāti un starptautiskās cilvēktiesības; |
| --- | --- |

—

ievērot suverenitāti un starptautiskās cilvēktiesības;

| — | ievērot attiecīgās valsts tiesību aktus un respektēt vēlēšanu iestādes; |
| --- | --- |

—

ievērot attiecīgās valsts tiesību aktus un respektēt vēlēšanu iestādes;

| — | vienmēr saglabāt stingru politisko objektivitāti; |
| --- | --- |

—

vienmēr saglabāt stingru politisko objektivitāti;

| — | ievērot starptautiskās vēlēšanu novērošanas misijas integritāti; |
| --- | --- |

—

ievērot starptautiskās vēlēšanu novērošanas misijas integritāti;

| — | netraucēt vēlēšanu norisi; |
| --- | --- |

—

netraucēt vēlēšanu norisi;

| — | uzrādīt atbilstīgus identifikācijas dokumentus; |
| --- | --- |

—

uzrādīt atbilstīgus identifikācijas dokumentus;

| — | saglabāt novērojumu precizitāti un profesionālismu, kad tiek apkopoti secinājumi; |
| --- | --- |

—

saglabāt novērojumu precizitāti un profesionālismu, kad tiek apkopoti secinājumi;

| — | atturēties no komentāru izteikšanas sabiedrībai vai plašsaziņas līdzekļiem, pirms tiek pausts misijas kopīgais viedoklis; |
| --- | --- |

—

atturēties no komentāru izteikšanas sabiedrībai vai plašsaziņas līdzekļiem, pirms tiek pausts misijas kopīgais viedoklis;

| — | sadarboties ar citiem vēlēšanu novērotājiem; |
| --- | --- |

—

sadarboties ar citiem vēlēšanu novērotājiem;

| — | ievērot korektas personiskās uzvedības principus. |
| --- | --- |

—

ievērot korektas personiskās uzvedības principus.

Konkrētāk

| 1. | Deputāti, kamēr vien viņi darbojas delegācijā, stingri ievēro politiskas objektivitātes principu. |
| --- | --- |

1.

Deputāti, kamēr vien viņi darbojas delegācijā, stingri ievēro politiskas objektivitātes principu.

| 2. | Deputāti pilnībā iesaistās visā delegācijas darbā no pirmās informatīvās sanāksmes līdz pēdējai preses konferencei.






  — | Iepriekšējā vakarā pirms misijas sākuma uz vietas notiks obligātas sagatavošanās sanāksmes, kuras visiem deputātiem ir jāapmeklē. |
| --- | --- | --- |

2.

Deputāti pilnībā iesaistās visā delegācijas darbā no pirmās informatīvās sanāksmes līdz pēdējai preses konferencei.

—

Iepriekšējā vakarā pirms misijas sākuma uz vietas notiks obligātas sagatavošanās sanāksmes, kuras visiem deputātiem ir jāapmeklē.

| — | Apvienotās parlamentārās asamblejas delegācijām būtu jāierodas valstī, kur notiek vēlēšanas, trīs vai četras dienas pirms vēlēšanu dienas un jāaizbrauc pēc vēlēšanu dienas. |
| --- | --- |

—

Apvienotās parlamentārās asamblejas delegācijām būtu jāierodas valstī, kur notiek vēlēšanas, trīs vai četras dienas pirms vēlēšanu dienas un jāaizbrauc pēc vēlēšanu dienas.

| — | Delegācijas darbs ilgst no pirmās informatīvās sanāksmes līdz pēdējai preses konferencei. Jebkurā gadījumā apvienotās parlamentārās asamblejas delegācijas abi vadītāji vai izraudzīts loceklis piedalās pēdējā preses konferencē. |
| --- | --- |

—

Delegācijas darbs ilgst no pirmās informatīvās sanāksmes līdz pēdējai preses konferencei. Jebkurā gadījumā apvienotās parlamentārās asamblejas delegācijas abi vadītāji vai izraudzīts loceklis piedalās pēdējā preses konferencē.

| — | Apvienotās parlamentārās asamblejas delegāciju locekļi strādā saskaņā ar pieņemto programmu (tostarp piedaloties informatīvajās sanāksmēs, pārskata sanāksmēs un paredzētajās sanāksmēs). |
| --- | --- |

—

Apvienotās parlamentārās asamblejas delegāciju locekļi strādā saskaņā ar pieņemto programmu (tostarp piedaloties informatīvajās sanāksmēs, pārskata sanāksmēs un paredzētajās sanāksmēs).

| — | Deputāti, kuri plāno piedalīties vēlēšanu novērošanas delegācijas darbā, nodrošina, ka viņi varēs apmeklēt vēlēšanu otro kārtu, ja tāda notiek. |
| --- | --- |

—

Deputāti, kuri plāno piedalīties vēlēšanu novērošanas delegācijas darbā, nodrošina, ka viņi varēs apmeklēt vēlēšanu otro kārtu, ja tāda notiek.

| 3. | Tikai deputātiem ir tiesības piedalīties vēlēšanu novērošanas delegācijas darbā, un viņiem palīdz Eiropas Parlamenta Ģenerālsekretariāta un ĀKK valstu grupas sekretariāta personāls. Citas personas nedrīkst būt delegācijas locekļi vai pavadīt delegāciju. |
| --- | --- |

3.

Tikai deputātiem ir tiesības piedalīties vēlēšanu novērošanas delegācijas darbā, un viņiem palīdz Eiropas Parlamenta Ģenerālsekretariāta un ĀKK valstu grupas sekretariāta personāls. Citas personas nedrīkst būt delegācijas locekļi vai pavadīt delegāciju.

| 4. | Deputātiem, kuri vēlēšanu novērošanas delegācijas darbā piedalās pirmo reizi, ir jāapmeklē informatīvā sanāksme par vēlēšanu novērošanas delegācijām. |
| --- | --- |

4.

Deputātiem, kuri vēlēšanu novērošanas delegācijas darbā piedalās pirmo reizi, ir jāapmeklē informatīvā sanāksme par vēlēšanu novērošanas delegācijām.

| 5. | Deputātiem vēlēšanu dienā ir aktīvu novērotāju loma — viņi apmeklē vēlēšanu iecirkņus un novēro to atvēršanu, balsošanas norisi, iecirkņu slēgšanu un balsu skaitīšanu. |
| --- | --- |

5.

Deputātiem vēlēšanu dienā ir aktīvu novērotāju loma — viņi apmeklē vēlēšanu iecirkņus un novēro to atvēršanu, balsošanas norisi, iecirkņu slēgšanu un balsu skaitīšanu.

| 6. | Deputāti var skaidrot vēlēšanu novērošanas delegācijas un tās darbības specifiku. Attiecībā uz visiem citiem ar vēlēšanu novērošanas delegāciju saistītiem jautājumiem deputāti līdz kopīgajai preses konferencei atturas paust savu viedokli sabiedrībai vai plašsaziņas līdzekļiem, un viņu pienākums ir plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem vai citām ieinteresētajām personām ieteikt:






  — | apmeklēt preses konferenci, ko rīko kopīgi ar starptautisko vēlēšanu novērošanas misiju uzreiz pēc vēlēšanu dienas; |
| --- | --- | --- |

6.

Deputāti var skaidrot vēlēšanu novērošanas delegācijas un tās darbības specifiku. Attiecībā uz visiem citiem ar vēlēšanu novērošanas delegāciju saistītiem jautājumiem deputāti līdz kopīgajai preses konferencei atturas paust savu viedokli sabiedrībai vai plašsaziņas līdzekļiem, un viņu pienākums ir plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem vai citām ieinteresētajām personām ieteikt:

—

apmeklēt preses konferenci, ko rīko kopīgi ar starptautisko vēlēšanu novērošanas misiju uzreiz pēc vēlēšanu dienas;

| — | vērsties pie starptautiskās vēlēšanu novērošanas misijas galvenā novērotāja; |
| --- | --- |

—

vērsties pie starptautiskās vēlēšanu novērošanas misijas galvenā novērotāja;

| — | vērsties pie ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas vēlēšanu novērošanas delegācijas abiem vadītājiem. |
| --- | --- |

—

vērsties pie ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas vēlēšanu novērošanas delegācijas abiem vadītājiem.

NOTEIKUMI GADĪJUMIEM, KAD ŠIS RĪCĪBAS KODEKSS NETIEK IEVĒROTS

Ja šis rīcības kodekss tiek nopietni pārkāpts,

| — | apvienotās parlamentārās asamblejas delegācijas abiem vadītājiem ir tiesības izslēgt attiecīgo deputātu no delegācijas; |
| --- | --- |

—

apvienotās parlamentārās asamblejas delegācijas abiem vadītājiem ir tiesības izslēgt attiecīgo deputātu no delegācijas;

| — | delegācija, rīkojoties saskaņā ar balsu vairākumu un katrai pusei balsojot atsevišķi, atstādina no amata vienu no abiem delegācijas vadītājiem, ja tā uzskata, ka viņš ir vainojams smagā pārkāpumā; |
| --- | --- |

—

delegācija, rīkojoties saskaņā ar balsu vairākumu un katrai pusei balsojot atsevišķi, atstādina no amata vienu no abiem delegācijas vadītājiem, ja tā uzskata, ka viņš ir vainojams smagā pārkāpumā;

| — | par to informē apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājus, un viņi attiecīgi informē attiecīgās politiskās grupas priekšsēdētāju (vai Prezidiju poliskām grupām nepiederošo deputātu gadījumā), ja attiecīgais deputāts ir no Eiropas Parlamenta, vai izcelsmes ĀKK valsts parlamenta priekšsēdētāju, ja attiecīgais deputāts ir no ĀKK valsts parlamenta. |
| --- | --- |

—

par to informē apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājus, un viņi attiecīgi informē attiecīgās politiskās grupas priekšsēdētāju (vai Prezidiju poliskām grupām nepiederošo deputātu gadījumā), ja attiecīgais deputāts ir no Eiropas Parlamenta, vai izcelsmes ĀKK valsts parlamenta priekšsēdētāju, ja attiecīgais deputāts ir no ĀKK valsts parlamenta.

| — | Deputātam var liegt četrus gadus piedalīties vēlēšanu novērošanas delegācijās. |
| --- | --- |

—

Deputātam var liegt četrus gadus piedalīties vēlēšanu novērošanas delegācijās.

Datums _

Vārds _

Paraksts _

I PIELIKUMS

RĪCĪBAS KODEKSS STARPTAUTISKIEM VĒLĒŠANU NOVĒROTĀJIEM

Starptautiska vēlēšanu novērošana ir plaši atzīta pasaules prakse. To veic starpvaldību un starptautiskas nevalstiskas organizācijas un apvienības, lai objektīvi un precīzi novērtētu vēlēšanu norisi tās valsts iedzīvotāju interesēs, kurā vēlēšanas notiek, un starptautiskās sabiedrības interesēs. Tādēļ daudz kas ir atkarīgs no starptautiskās vēlēšanu novērošanas integritātes nodrošināšanas un tā, lai visi, kas piedalās šajā starptautiskajā vēlēšanu novērošanas misijā, tostarp ilgtermiņa un īstermiņa novērotāji, novērtēšanas delegāciju locekļi, specializētās novērošanas grupas un misijas vadītāji, apņemtos un ievērotu šo rīcības kodeksu.

Ievērot suverenitāti un starptautiskās cilvēktiesības

Vēlēšanas ir suverenitātes izpausme, un suverenitāte pieder valsts iedzīvotājiem. Iedzīvotāju gribas brīva paušana ir pamats valdības autoritātei un leģitimitātei. Pilsoņu tiesības balsot un tikt ievēlētiem periodiskās un īstās vēlēšanās ir starptautiski atzītas cilvēktiesības, un šim nolūkam ir jāīsteno vairākas pamattiesības un pamatbrīvības. Vēlēšanu novērotājiem ir jāievēro uzņēmējvalsts suverenitāte, kā arī tās iedzīvotāju cilvēktiesības un pamatbrīvības.

Ievērot attiecīgās valsts tiesību aktus un respektēt vēlēšanu iestādes

Novērotājiem ir jāievēro uzņēmējvalsts tiesību akti un to iestāžu autoritāte, kurām ir uzticēts vadīt vēlēšanu procesu. Novērotājiem ir jāseko visiem likumīgiem norādījumiem, ko sniedz valsts valdība, kā arī drošības un vēlēšanu iestādes. Novērotājiem ar cieņu ir jāizturas pret vēlēšanu komisijas amatpersonām un citiem valsts iestāžu darbiniekiem. Novērotājiem ir jāatzīmē, ja tiesību akti, noteikumi vai valsts un/vai vēlēšanu komisijas amatpersonu rīcība nepamatoti apgrūtina vai kavē ar vēlēšanām saistīto tiesību īstenošanu, kas garantēts tiesību aktos, konstitūcijā vai piemērojamos starptautisko tiesību instrumentos.

Ievērot starptautiskās vēlēšanu novērošanas misijas integritāti

Novērotājiem ir jāievēro un jāaizsargā starptautiskās vēlēšanu novērošanas misijas integritāte. Tas ietver šo rīcības kodeksu, jebkādas rakstiskas instrukcijas (piemēram, darba uzdevums, norādījumi un vadlīnijas) un mutiskas instrukcijas no novērošanas misijas vadības. Novērotājiem ir jāapmeklē novērošanas misijas instruktāžas, apmācības un pārskatu sniegšanas pasākumi, jāiepazīstas ar vēlēšanu likumu, noteikumiem un citiem saistītiem tiesību aktiem, kā to liek novērošanu misija, un cieši jāievēro vēlēšanu misijas izmantotās metodes. Novērotājiem arī ir jāpaziņo novērošanas misijas vadībai par visiem interešu konfliktiem, kas viņiem var rasties, un par citu misijas novērotāju jebkādu nepiedienīgu uzvedību, ko viņi ir novērojuši.

Vienmēr saglabāt stingru politisko objektivitāti

Novērotājiem uzņēmējvalstī vienmēr ir jāsaglabā stingra politiskā objektivitāte, tostarp arī brīvajā laikā. Viņi nedrīkst paust vai izrādīt jebkāda veida atbalstu vai labvēlību attiecībā uz valsts iestādēm, politiskajām partijām, kandidātiem, referenduma programmas jautājumiem vai strīdīgiem jautājumiem vēlēšanu procesā. Novērotāji nedrīkst arī veikt nekādas darbības, kas varētu saprātīgi tikt uztvertas kā darbības, ar kurām tiek izrādīta priekšrocība vai kuras sniedz partejisku ieguvumu kādam politiskajam spēkam uzņēmējvalstī, piemēram, nedrīkst valkāt vai demonstrēt partijas simbolus, krāsas, logo vai pieņemt neko vērtīgu no politiskajiem sāncenšiem.

Netraucēt vēlēšanu norisi

Novērotāji nedrīkst traucēt vēlēšanu procesam, tostarp priekšvēlēšanu procesiem, balsošanai, balsu skaitīšanai un rezultātu sagatavošanai, kā arī procesiem pēc vēlēšanu dienas. Novērotāji par pārkāpumiem, krāpšanu vai būtiskām problēmām var ziņot uz vietas esošajām vēlēšanu komisijas amatpersonām, izņemot ja tas ir aizliegts ar likumu, un tas jādara tā, lai netraucētu vēlēšanu norisei. Novērotāji balsošanas iecirkņos var uzdot jautājumus vēlēšanu komisijas amatpersonām, politisko partiju pārstāvjiem un citiem novērotājiem un var atbildēt uz jautājumiem par savu darbību, ja vien viņi netraucē vēlēšanu norisei. Atbildot uz jautājumiem, novērotāji nedrīkstētu censties virzīt vēlēšanu procesu. Novērotāju var uzdot vēlētājiem jautājumus un atbildēt uz vēlētāju jautājumiem, bet viņi nedrīkst jautāt, par ko vai kuru partiju vai referenduma nostāju vēlētāji ir nobalsojuši.

Uzrādīt atbilstīgus identifikācijas dokumentus

Novērotājiem jānēsā identifikācijas dokuments, ko ir iedevusi novērošanas misija, kā arī identifikācijas dokuments, kuru pieprasa valsts iestādes, kā arī pēc pieprasījuma tas jāuzrāda vēlēšanu komisijas amatpersonām un citām iesaistītajām valsts iestādēm.

Saglabāt novērojumu precizitāti un profesionālismu, kad tiek apkopoti secinājumi

Novērotājiem jānodrošina, ka visi viņu novērojumi ir precīzi. Novērojumiem jābūt visaptverošiem, atzīmējot gan pozitīvos, gan negatīvos faktorus, nodalot būtiskos un nebūtiskos faktorus, kā arī norādot uz tendencēm, kuras varētu ievērojami ietekmēt vēlēšanu procesa integritāti. Novērotāju spriedumiem jābalstās uz maksimāli precīzu informāciju un maksimāli objektīvu analīzi, nodalot subjektīvos faktorus no objektīviem pierādījumiem. Novērotājiem visi secinājumi jāizdara, pamatojoties uz faktiskiem un pārbaudāmiem pierādījumiem, un viņi nedrīkst izdarīt priekšlaicīgus secinājumus. Novērotājiem jāveic arī labi dokumentēta uzskaite par to, kur viņi ir veikuši novērojumus, par veiktajiem novērojumiem un citu atbilstošo informāciju, kā to prasa vēlēšanu novērošanas misija, un šāda dokumentācija ir jāiesniedz misijai.

Atturēties no komentāru izteikšanas sabiedrībai vai plašsaziņas līdzekļiem, pirms tiek pausts misijas viedoklis

Novērotājiem jāatturas no personīgu komentāru izteikšanas plašsaziņas līdzekļiem vai sabiedrībai par saviem novērojumiem vai secinājumiem, pirms vēlēšanu novērošanas misija nāk klajā ar paziņojumu, izņemot ja novērošanas misijas vadība ir devusi norādījumus par pretējo. Novērotāji var izskaidrot novērošanas misijas būtību, tās darbību un citus jautājumus, kurus novērošanas misija uzskata par atbilstīgiem, un plašsaziņas līdzekļu pārstāvji vai citas ieinteresētas personas būtu jālūdz vērsties pie tiem cilvēkiem, kurus novērošanas misija ir izraudzījusies.

Sadarboties ar citiem vēlēšanu novērotājiem

Novērotājiem būtu jāzina par citām vēlēšanu novērošanas misijām — gan starptautiskām, gan vietējām, un jāsadarbojas ar tām, ņemot vēra vēlēšanu novērošanas misijas norādījumus.

Ievērot korektas personiskās uzvedības principus

Novērotājiem jāievēro korektas personiskās uzvedības principi un jārespektē citi, tostarp jāievēro uzņēmējvalsts kultūra un paražas, personiskajā saskarsmē jāvadās pēc veselā saprāta un vienmēr jārīkojas profesionāli, tostarp brīvajā laikā.

Šī rīcības kodeksa pārkāpumi

Ja rodas bažas par šī rīcības kodeksa pārkāpšanu, vēlēšanu novērošanas misija jautājumu izmeklē. Ja tiek konstatēts, ka ir noticis nopietns pārkāpums, attiecīgajam novērotājam var atsaukt novērotāja akreditāciju vai viņu var atstādināt no piedalīšanās vēlēšanu novērošanas misijā. Šādus lēmumus var pieņemt tikai vēlēšanu novērošanas misijas vadība.

Apņemšanās ievērot šo rīcības kodeksu

Ikvienam, kurš piedalās šajā vēlēšanu novērošanas misijā, ir jāizlasa un jāsaprot šis rīcības kodekss, un jāparaksta apņemšanās to ievērot.

---

(1)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2013. gada 19. jūnijā Briselē.

1

(2)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2013. gada 19. jūnijā Briselē (Beļģijā).

2

(3)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

3

(4)  OV L 287, 4.11.2010, 3. lpp.

4

(5)  OV C 273 E, 14.11.2003, 305. lpp.

5

(6)  OV C 292 E, 1.12.2006, 121. lpp.

6

(7)  OV C 102 E, 24.4.2008, 301. lpp.

7

(8)  OV C 323 E, 18.12.2008, 361. lpp.

8

(9)  OV C 67 E, 18.3.2010, 124. lpp.

9

(10)  OV L 303, 31.10.2012., 1. lpp.

10

(11)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0241.

11

(12)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0342.

12

(13)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0112.

13

(14)  P7_TA(2010)0434.

14

(15)  Pieņemtais teksts P7_TA(2012)0431.

15

(16)  OV C 120, 30.4.2004, 16. lpp.

16

(17)  OV C 330, 30.12.2006, 36. lpp.

17

(18)  OV C 117 E, 6.5.2010, 101. lpp.

18

(19)  OV C 117 E, 6.5.2010, 118. lpp.

19

(20)  OV C 117 E, 6.5.2010, 106. lpp.

20

(21)  OV C 117 E, 6.5.2010, 112. lpp.

21

(22)  OV C 117 E, 6.5.2010, 141. lpp.

22

(23)  OV C 117 E, 6.5.2010, 129. lpp.

23

(24)  OV C 117 E, 6.5.2010, 124. lpp.

24

(25)  OV C 117 E, 6.5.2010, 135. lpp.

25

(26)  OV C 136 E, 11.5.2012., 19. lpp.

26

(27)  ACP/25/006/12 [galīgā redakcija].

27

(28)  ACP/28/065/12 [galīgā redakcija].

28

(29)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0119.

29

(30)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2013. gada 19. jūnijā Briselē (Beļģijā).

30

(31)  OV C 371 E, 20.12.2011., 30. lpp.

31

(32)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2013. gada 19. jūnijā Briselē (Beļģijā).

32

(33)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0033.

33

(34)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2013. gada 19. jūnijā Briselē (Beļģijā).

34

(35)  Skatīt IV pielikumu.

35

(36)  Lai iegūtu vairāk sīki izstrādātus noteikumus skatīt I pielikumu.

36

(37)  Skatīt arī Rīcības kodeksu attiecībā uz daudzvalodību, īpaši tā 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu.

37

---